urf · GSA5URF2 · 2005-01-01 00:00:00 — Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket skall också gälla om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som skall betalas tillbaka. I ett sådant fall skall ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Betämmelsen, som reglerar vad som sker när det har betalats ut ett för högt garantibelopp och mellanskillnaden inte betalas tillbaka , motsvarar nu gällande 9 kap. 22 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS3, bet. 2002/03:KU14, rskr. 9 kap. Försäkrings- och sjukvårdsförmåner 1 § Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas från och med den dag då ledamoten tillträder sitt uppdrag i till och med utgången av den månad då uppdraget upphör. Bestämmelsen anger en ledamot har rätt till förmånerna enligt detta kapitel och överensstämmer med nu gällande 11 kap. 1 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. 2 § En ledamot skall vara grupplivförsäkrad på bekostnad. Försäkringen skall samordnas med sådan motsvarande försäkring som tecknats för ledamoten av . Bestämmelsen beskriver vilket försäkringsskydd tecknar för en ledamot och motsvarar nu gällande 11 kap. 2 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. 3 § En ledamot skall vara arbetsskadeförsäkrad på bekostnad i den omfattning som gäller för ledamöter. Enligt bestämmelsen skall en ledamot vara försäkrad mot arbetsskador. Be- stämmelsen överensstämmer med nu gällande 11 kap. 3 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. 1 § Ett beslut av riksdagsförvaltningen enligt denna lag får överklagas hos . Av den nya bestämmelsen framgår var beslut av riksdagsförvaltningen överklagas. Se vidare avsnitt 11.3. 2 § Ett beslut av enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Av den nya bestämmelsen framgår var beslut av SPV överklagas. Se vidare avsnitt 11.3. 3 § Ett beslut överklagas skriftligt. I överklagandet skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han eller hon begär. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Överklagandet ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Det skall ha kommit in dit från den dag klaganden fick del av beslutet. Den nya bestämmelsen innehåller anvisningar för hur ett överklagande skall gå till. Se vidare avsnitt 11.3. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i . De äldre bestämmelserna om egenpensionsförmåner skall dock fortfarande tillämpas på den som före var ledamot om uppdraget innehas i oavbruten följd. Beslut om rätt till inkomstgaranti enligt äldre bestämmelser gäller fortfarande. 3.Bestämmelserna i den tidigare upphävda lagen (1995:564) om arvode m.m. till företrädare i skall tillämpas på den som enligt punkt 1 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i omfattas av de bestämmelserna. 4.En ledamot som vill omfattas av de nya pensionsbestämmelserna skall anmäla det till riksdagsförvaltningen . En sådan anmälan gäller . Den som har valt kan inte ångra valet. Den nya lagen bör träda i kraft . En ledamot skall enligt punkt 4 ha möjlighet att välja att gå över till de nya pensionsreglerna. Se vidare avsnitt 12. 15.3 Förslaget till lag om ändring i 9 kap. 5 § riksdagsordningen Sammansättningen av har ändrats. Vid val av ordförande och nämndens övriga ledamöter skall allmänna bestämmelser enligt 7 kap. RO om val inom tillämpas. Se vidare avsnitt 11.3. 15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter Eftersom antalet ledamöter i nämnden reduceras till ordföranden och två ledamöter skall nämnden endast anses vara beslutsför när samtliga ledamöter är närvarande. I övrigt hänvisas till avsnitt 11.3. Modernisering av ersättningslagen och företrädarlagen Direktiv för översynen En kommitté skall genomföra en översyn av lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och lämna förslag till en ny och moderniserad lag. Översynen skall också omfatta förslag till motsvarande ändringar i lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i i de delar där nationell ersättning utgår. I uppdraget ingår bl.a. också att utvärdera systemet med en generell kostnadsersättning till ledamöter, att ta fram alternativ till den nuvarande nivån eller utformningen av kostnadsersättningen, att analysera vilken reglering som skall gälla för de kostnader som ledamöterna finansierar via kostnadsersättningen, att följa upp och ta ställning till om det finns anledning att revidera ersättningen för logikostnad i (nattraktamente), att lämna förslag till materiellt reviderade bestämmelser för ledamöternas egenpensionsförmåner, inkomstgarantier och efterlevandeförmåner med utgångspunkt i det nya pensionsavtalet för statligt anställda (PA 03) samt att utreda om ersättningslagen bör innehålla omprövningsregler till nackdel för enskild. Kommittén skall lämna ett delbetänkande som avser avsnittet om egenpensionsförmåner, inkomstgaranti samt efterlevandeförmåner. Uppdraget skall slutredovisas . överfördes alla materiella ersättningsregler för ledamöter från riksdagsordningen till en ersättningsstadga. Stadgan ersattes av en ny stadga , som i sin tur ersattes av ersättningslagar 1988 och 1994. Ge- nom övergångsregler tillämpas fortfarande äldre pensionsbestämmelser till f.d. riksdagsledamöter och deras efterlevande. I 9 kap. 6 § riksdagsordningen stadgas att Riksdagsledamot skall av statsmedel åtnjuta arvode för sitt uppdrag. Bestämmelser härom, om andra ekonomiska förmåner i anledning av uppdraget och om gottgörelse till ersättare för riksdagsledamot meddelas i lag. I lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen) finns närmare bestämmelser om bl.a. arvode, resekostnadsersättning, traktamente, kostnadsersättning, teknisk utrustning, ålderspension, sjukpension, egenlivränta, efterlevandepension, inkomstgaranti samt försäkrings- och sjukvårdsförmåner. Ersättningslagen, som innehåller 15 kapitel, trädde i kraft och omfattar också en övergångsreglering5 som reglerar förmåner enligt äldre bestämmelser för riksdagsledamöter. I lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i (företrädarlagen) finns bestämmelser om arvode, ålderspension, sjukpension, egenlivränta, efterlevandepension, kompletterande efterlevandepension, inkomstgaranti samt försäkrings- och sjukvårdsförmåner. Företrädarlagen innehåller elva kapitel. För den som varit både företrädare och riksdagsledamot gäller företrädarlagens bestämmelser om ålderspension och inkomstgaranti. Utgångspunkten för de ersättningar som lämnas till ledamöter är att de i stort ansluter till de ersättningsregler som gäller för statligt anställda enligt avtal. Detta gäller bl.a. resekostnadsersättningarna, ersättning vid sjukdom och föräldraledighet, egenpensionsförmåner, inkomstgaranti6, efterlevandeförmåner samt olika typer av försäkringar. En annan utgångspunkt är att ersättningarna hanteras enligt generella skatteregler i inkomstskattelagen (1999:1229). I bilaga 1 (här utelämnad kommitténs anm.) lämnas en redovisning av ledamöternas nuvarande ekonomiska villkor i de delar som inte tas upp under avsnittet nedan. Behov av en generell översyn Ersättningslagen har ändrats i olika delar vid ett stort antal tillfällen utan övergripande samordning. Lagen innehåller hänvisningar till annan lagstiftning och begrepp som inte längre används (bl.a. på skatte- och sjukförsäkringsområdet). En generell översyn och modernisering behöver genomföras av regelverket. Översynen skall inriktas på lagtekniska, redaktionella och 5Dessa omfattar f.n. sammanlagt 17 olika punkter. 6Inkomstgarantisystemet bygger på de regler som gäller för vissa statliga chefer. språkliga frågor i syfte att göra lagreglerna tydligare och mer lättbegripliga. Översynen skall också omfatta förslag till motsvarande ändringar i lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i i de delar som nationell ersättning gäller. Översyn av vissa områden Utöver den generella översynen skall följande områden särskilt behandlas. Bestämmelserna om ersättning till korttidsersättare Bestämmelserna om arvode (3 kap.), resekostnadsersättning (4 kap.), traktamente (5 kap.), kostnadsersättning och viss teknisk utrustning (6 kap.) samt försäkrings- och sjukvårdsförmåner (15 kap.) tillämpas från och med den dag då ledamoten tar plats i till och efter det att uppdraget att vara ledamot upphör. För den som ersätter annan ledamot än talmannen eller ett statsråd eller en statssekreterare tillämpas de uppräknade bestämmelserna endast för den tid som ersättaren enligt bevis från (kammarkansliet) skall fullgöra uppdraget. Om uppdraget upphör tidigare tillämpas bestämmelserna i de uppräknade kapitlen till och efter den dag uppdraget upphör, dock längst till och med den dag som anges i beviset. Nuvarande utformning av bestämmelsen infördes i syfte att stärka de ekonomiska villkoren för korttidsersättare och tillförsäkra dessa att en viss minsta tid ersätts även om ersättaruppdraget av en eller annan anledning upphör före den tid som anges i ersättarbeviset från kammarkansliet (förs. 1998/99:RFK2, 1998/99:KU1, rskr 1998/99:92). ändrades de generella bestämmelserna i ersättningslagen som innebär att reglerna tillämpades efter det att uppdraget upphört. gällde att regler tillämpades till och med utgången av den månad då uppdraget att vara ledamot upphör. Kommittén skall följa upp den lagändring som genomfördes och som syftade till att stärka ersättningen till korttidsersättare. I uppdraget ingår även att belysa erfarenheterna vid tillämpningen av de nya generella bestämmelserna vid avgång samt vid behov föreslå ändring. Systemet med kostnadsersättning m.m. Till riksdagsledamöterna betalas kostnadsersättning av prisbasbeloppet . Ersättning lämnas med . Talman och vice talman får en kostnadsersättning med av basbeloppet, dvs. Syftet med ersättningen är att täcka kostnader en ledamot har vid utförandet av uppdraget som riksdagsledamot. Ersättningen används bl.a. för att täcka kostnader för sekreterarhjälp, teknisk utrustning som inte tillhandahåller, vissa studieresor, mobiltelefonkostnader som inte står för, porton, tidningar, tidskrifter och facklitteratur som inte finns i samt representation. Kostnadsersättningen är enligt inkomstskattelagen skattepliktig. Ersättningen betalas ut av riksdagsförvaltningen utan preliminärskatteavdrag om inte ledamoten särskilt begärt att skatteavdrag skall göras. Ledamöterna får yrka avdrag i deklarationen för omkostnader som ledamoten haft vid utförande av uppdraget. Generellt gäller att ett avdragsyrkande skall kunna styrkas. Regeringsrätten har i olika domar slagit fast att avdrag får göras för kostnader för arbete som utförs för riksdagsuppdraget i kammaren, utskott och andra organ i den egna valkretsen i kontaktverksamhet med enskilda organisationer. Det kan röra kostnader för en riksdagsledamot för deltagande i allmänpolitisk eller partipolitisk verksamhet inhämtande av information i frågor som rör olika delar av samhällslivet uppgiften att hålla kontakt med väljarna i den egna valkretsen. Rätt till avdrag föreligger även för kostnader för fortbildning (inkl. språkutbildning) studieresor inom och utom landet serviceavgift till riksdagsgruppens kansli sekreterar- och kontorshjälp som inte erhålls genom gruppkansliet tjänstesamtal på mobiltelefon. Systemet med kostnadsersättning infördes i sin nuvarande huvudsakliga utformning . har ersättningen sänkts dels i samband med att utvidgade sitt åtagande när det gäller den tekniska utrustningen till ledamöterna (1996:296) dels efter en översyn av riksdagsarvodet (SFS 1998:1717). Det finns nu anledning att göra en samlad översyn av systemet med kostnadsersättning. Utredarna ges därför i uppdrag att utvärdera systemet med en generell kostnadsersättning till ledamöter. I uppdraget ingår att ta fram en ny utformning av kostnadsersättningen eller ett nytt alternativ för denna. Ersättningen för logi i En ledamot får enligt ersättningslagen nattraktamente, dvs. ersättning för logikostnad. För övernattningsbostad i är ersättningen begränsad till högsta belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. Enligt föreskrift medges en ledamot som på hemorten för sin privata disposition har annan bostad som är inrättad för permanent boende ersättning för övernattningsbostad i med högst . Beloppet skall anpassas till förändringen i konsumentprisindex per oktober månad föregående år, med som basår. Det innebär att taket f.n. är . Härtill kommer en ersättning för kostnaden för hushållsel med ett fast belopp f.n. . Ca 60 ledamöter har övernattningsrum i . Hyran för dessa ligger mellan och med en medelhyra på . Tre av övernattningsrummen har en hyra som överstiger . Ca 190 ledamöter bor i lägenheter utanför ledamotshuset. Hy- ran i övernattningsbostäder varierar mellan och . Medelhyran ligger på , och 123 lägenheter har en hyra som överstiger . I de fall hyran överstiger betalar ledamoten överskjutande belopp till . Ledamoten kan yrka avdrag för sin faktiska logikostnad dvs. den del som överstiger i sin deklaration. Egna lägenheter i utnyttjas av 30 ledamöter. betalar faktisk kostnad . När nuvarande ersättningsform för logiersättningen i infördes, , uttalades att taket för ersättningen i princip bör motsvara den högsta hyran för de bostäder som erbjuder (1995/96:RFK4 s. 20). Uppdraget ersättningen för logi i Hyrorna för de övernattningsbostäder som erbjuder varierar stort, och ligger hyrorna för vissa av dessa långt över ersättningsbeloppet. I uppdraget bör därför ingå att följa upp och ta ställning till om nivån för ersättning för logikostnad i (nattraktamente) bör revideras. I uppdraget ingår även att överväga om nuvarande modell för reglering av hyra och logiersättning i bör förändras samt att i förekommande fall lämna förslag till förändring. Egenpensionsförmåner, inkomstgaranti samt efterlevandeförmåner Egenpensionsförmånerna från är ålderspension, sjukpension och egenlivränta. Egenpensionsförmånerna bestäms på grundval av ett pensionsunderlag och en tjänstetidsfaktor. Underlaget för förmånerna bestäms av ett pensionsgrundande arvode. Det pensionsgrundande arvodet består av ledamotsarvode och tilläggsarvode enligt ersättningslagen samt vissa arvoden enligt arvodeslagen för de kalenderår en ledamot innehaft uppdraget närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet räknas om till nivån för det sista kalenderåret med hjälp av prisbasbeloppet. En ledamot är berättigad till ålderspension7 från eller den senare tidpunkt då ledamotsuppdraget upphör. För ålderspension krävs att ledamoten fullgjort i och vid avgången fyllt . För hel pension krävs i . Hel ålderspension är . För en ledamot som fullgjort i är ålderspensionen minst halva nämnda belopp. En ledamot är berättigad till sjukpension från om ledamoten frånträder sitt uppdrag med hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning från den allmänna försäkringen. Sjukpensionen betalas ut fram till eller till dess ledamoten avlider. För hel sjukpension fordras i . En ledamot som inte är berättigad till ålderspension från har rätt till egenlivränta8 från . Livräntan betalas ut förutsatt att ledamoten fullgjort minst tre sammanhängande år i före fyllda . Ledamöternas inkomster från betraktas som anställningsinkomst och är därmed bl.a. pensionsgrundande i den allmänna försäkringen. Ålderspension från den allmänna försäkringen betalas ut utan samordning med ålderspension från . Sjukpension från minskas däremot med motsvarande förmån från bl.a. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring som avser samma inkomstbortfall. Tjänstepension enligt statliga pen- 7Ålderspensionen utgör tidsfaktorn multiplicerad av pensionsunderlaget upp t.o.m. 7,5 gånger det förhöjda prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring och av den del av underlaget som överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp men inte 20förhöjda prisbasbelopp samt av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. 8Egenlivräntan utgör tidsfaktorn multiplicerad av underlaget för egenpensionsförmånerna upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring och av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 förhöjda prisbasbelopp samt av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. sionsavtal eller andra statliga pensionsbestämmelser samordnas med riksdagspension.9 Efterlevandepension från betalas efter den som vid sin död var ledamot av eller berättigad till ålderspension eller sjukpension från . Efterlevandepension tillkommer make samt eget arvsberättigat barn och adoptivbarn som inte fyllt . Med efterlevande make jämställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med denne. Efterlevandepension betalas ut under . Kompletterande efterlevandepension från betalas under samma förutsättningar och till samma personkrets som efterlevandepension från . Pensionen till efterlevande make eller sambo enligt ovanstående definition av sambobegreppet betalas bara ut om äktenskapet eller samboförhållandet ingåtts senast den dag ledamoten fyllt . Kompletterande efterlevandepension beräknas med utgångspunkt från ett normalbelopp som grundar sig på underlaget för egenpensionsförmånerna. Kompletterande efterlevandepension betalas ut livsvarigt eller tills den efterlevande gifter om sig. Hel inkomstgaranti utbetalas till den som varit ledamot och är av garantiunderlaget (ledamotsarvodet plus vissa fasta arvoden) utom , då garantin är . För den som tjänstgjort minskar garantin men är även i detta fall . För den som tjänstgjort en sammanhängande tid gäller inkomstgarantin endast , och garantinivån är . För ledamot med 6 sammanhängande riksdagsår och däröver är garantitidens längd beroende av ålder. Inkomstgaranti lämnas längst fram till eller den tidigare tidpunkt då den f.d. ledamoten avlidit. En ledamot som lämnar efter minst sex sammanhängande år får inkomstgaranti om ledamoten inte fyllt , om ledamoten fyllt 40 men inte och till om ledamoten fyllt . 9 Bestämmelserna finns i förordningen (1995:268) om samordning av statlig tjänstepension med vissa pensioner till ledamöter och företrädare i . Efter det första garantiåret av garantiunderlaget betalas inkomstgaranti med vissa andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens tid i (av garantiunderlaget). Underlaget för inkomstgaranti är det vid avgången gällande ledamotsarvodet, tilläggsarvodet och vissa arvoden enligt arvodeslagen. Systemet med inkomstgaranti innebär att garanterar en f.d. ledamot en viss månatlig inkomstnivå. Inkomst från andra inkomstkällor minskar garantin enligt vissa regler. Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten uppbär i form av pension och livränta. Minskning görs också av pensionsgrundande förvärvsinkomster (här ingår arvodesinkomster) men inte för kapitalinkomster. skall inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning och för tid därefter med pension. Detta innebär att inkomstgarantin utgör pensionsgrundande inkomst i det allmänna pensionssystemet10. Ett efterlevandeskydd betalas till arvsberättigade barn som inte fyllt och efter särskild prövning till efterlevande make till ledamot som vid sin död var berättigad till en tvåårig respektive femårig inkomstgaranti. Ledamöternas pensionsförmåner är utformade i nära anslutning till vad som gäller för statligt anställda och systemet med inkomstgaranti till det regelverk som gäller för vissa statliga chefer. Ett nytt statligt pensionssystem trädde i kraft . Det nya pensionsavtalet (PA 03) skiljer sig från det tidigare PA-91 bl.a. genom att en övergång skett från ett i huvudsak förmånsbestämt tjänstepensionssystem till ett system med till viss del avgiftsbestämd del. Dessutom har samordningen mellan olika tjänstepensionssystem upphört. I den avgiftsbestämda delen har en nyhet med individuell ålderspension införts. Den innebär att arbetsgivare betalar en avgift motsvarande av den anställdes utbetalade lön. Avgiften kommer sedan att förvaltas på det sätt den anställde valt. Vidare har den tidigare formen av egenlivränta upphört genom det nya avtalet. Intjänad statlig pensionsrätt utges i stället i form av ett värdesäkrat fribrev. Avtalet innebär även att reglerna för efterlevandepensionen har ändrats. Rätt till efterlevandepension (temporär ) och livsvarig kompletterande efterlevandepension har gällt enligt det tidigare avtalet. Det nya avtalet innebär en temporär efterlevandepension . Det nya avtalet gäller för de statligt anställda som är födda eller senare för födda 19431972 finns övergångsregler. För dem som är födda eller tidigare gäller fortfarande PA-91. 10 Gäller fr.o.m. . Med anledning av det nya pensionsavtalet har regelverken för avgångsförmåner till statsråd och statliga chefer11 anpassats och nya förordningar för dessa grupper beslutats. För rätt till hel inkomstgaranti () till f.d. statsråd eller statliga chefer gäller oförändrat krav tjänstgöring. För rätt till hel förmånsbestämd pension () krävs dock numera minst 30 statliga tjänsteår och ingen samordning sker med annan tjänstepension utanför det statliga området. För den som hade en anställning med statlig pensionsrätt före och /2003 gäller dock de äldre reglerna om samordning med annan tjänstepensionsrätt vid beräkning av pensionsgrundande tjänstetid t.o.m. . Uppdraget egenpensionsförmåner, inkomstgaranti och efterlevandeförmåner En översyn av bestämmelserna för ledamöternas pensionsförmåner m.m. skall genomföras med anledning av det nya statliga pensionsavtalet. Revideringen skall omfatta de materiella bestämmelserna för ledamöternas egenpensionsförmåner, inkomstgaranti och efterlevandeförmåner med utgångspunkt från de ändringar som det nya avtalet för statligt anställda innebär. Utredarna skall således utreda och lämna förslag till reviderade bestämmelser. Med hänvisning till riksdagsuppdragets speciella förutsättningar, skall utredarna särskilt analysera följande frågeställningar. Skall en avgiftsbestämd del för ålderspensionen införas? Tjänstepensionssystemet för ledamöterna har endast omfattats av en förmånsbestämd ersättning. Ledamöterna har inte omfattats av den avgiftsbestämda kompletterande ålderspensionen (KÅPAN) som gäller för statligt anställda (från början av lönesumman, numera , varav avser premiebefrielse i vissa fall12) i stället har den procentuella andelen för pensionsunderlaget för ledamöternas förmånsbestämda tjänstepension höjts i motsvarande del. Uppdraget innebär därför att särskilt utreda för- och nackdelar med att införa en del av tjänstepensionssystemet som är avgiftsbestämd samt i förekommande fall lämna förslag i denna del. Vilka tidsvillkor för intjänande av pensionsrätter m.m. skall gälla? Utredarna skall särskilt analysera frågan om kvalificeringstiden för rätt till hel förmånsbestämd ålderspension för ledamöterna (nu för hel ålderspen- 11 Bestämmelserna finns i förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning samt i förordningen (AgVFS 2003:1 B 1) om inkomstgaranti och tjänstepension för statsråd. är underlaget för KÅPAN av lönesumman och . För statsråd och statliga myndighetschefer och motsvarande har det nya avtalet medfört ett krav intjänandetid för hel ålderspension. Bakgrunden till detta är att det nya pensionsavtalet inte innehåller någon samordning mellan olika typer av eller privat intjänad tjänstepensionsförmån annat än övergångsvis för tid intjänad t.o.m. . Nuvarande regler enligt ersättningslagen/företrädarelagen innebär också att tjänstgöringstid i respektive efter tillgodoräknats för ålderspension detta gäller dock inte för intjänande av tid för egenlivränta.