rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — Denna positiva utveckling gäller särskilt de fem kommunerna inom förvaltningsområdena i . Kommittén menade dock att det fortfarande finns behov av att utöka lagstiftningens räckvidd. Dessutom menade kommittén att principerna i ramkonventionen måste genomföras mer konsekvent i praktiken. Den höga graden av decentralisering när det gäller många nyckelfrågor innebär att lokala myndigheter har ett centralt ansvar för att övervaka och ta itu med problem. Kommittén pekade särskilt på tillkortakommanden när det gäller stöd till minoriteternas språk inom utbildningsområdet, men de gäller även andra områden, bl.a. medier, där stödet behöver vidareutvecklas. Kommittén uppmärksammade frågan om att det saknas offentlig statistik kring minoriteterna, vilket enligt 2004/05:RFR3 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 kommittén kan göra det svårt för svenska myndigheter att vidta effektiva åtgärder. Kommittén menade att datainsamlingen bör kunna förbättras på ett sådant sätt att de nationella minoriteternas olika synpunkter i denna fråga respekteras. Kommittén pekade även på att det finns ett behov av att finna en balanserad lösning när det gäller äganderätten till mark inom det traditionella samiska bosättningsområdet. Kommittén uppmuntrar även att fortsätta arbetet mot diskriminering av minoriteter, särskilt romerna. Kommittén menade slutligen att svenska myndigheter borde vidareutveckla strukturerna för samråd i syfte att öka minoriteternas delaktighet i beslutsfattande som berör dem. Den lämnade sina kommentarer till den rådgivande kommittén . välkomnade kommitténs rapport som ett stöd för ansträngningar att främja de nationella minoriteterna. Det konstateras att många av de frågor som kommittén har tagit upp överensstämmer med det arbete som utförs i . antog en resolution om implementering av ramkonventionen. I resolutionen lyfts den positiva utvecklingen i förvaltningsområdena i norra fram. Det kvarstår ett behov att utvidga lagstiftningens räckvidd. pekar vidare på att behöver ta hänsyn till ramkonventionens principer mer konsistent i praktiken. Eftersom många frågor som rör ramkonventionen avgörs på lokal nivå har de lokala myndigheterna ett centralt ansvar. pekar på brister inom framför allt utbildningsområdet, men även inom bl.a. medieområdet. Slutligen tas frågor upp kring markrättigheter i det samiska bosättningsområdet, diskriminering av romer och utvecklingen av strukturer för samråd. 2.4 Genomgång av efterlevnad av ramkonventionen 2.4.1 Ramkonventionens del I Skyddet av nationella minoriteter och av de rättigheter och friheter som tillkommer personer som tillhör dessa minoriteter utgör en integrerad del av det internationella skyddet av mänskliga rättigheter och faller som sådant inom ramen för internationellt samarbete. EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 Regeringen anger i sin rapport till att stöder internationellt samarbete för att skydda invånarna från diskriminering och för att stödja mångfald och tolerans. samarbetar med bl.a. FN, , , och och är även medlem i EU. har även ratificerat andra internationella konventioner som är viktiga för skyddet av nationella minoriteter.5 rådgivande kommitté har inte framfört några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel. Bestämmelserna i denna ramkonvention skall tillämpas i god tro, i en anda av förståelse och tolerans samt i enlighet med principerna om gott grannförhållande, vänskapliga relationer och samarbete mellan stater. Var och en som tillhör en nationell minoritet skall ha rätt att fritt välja att behandlas eller inte behandlas som sådan och ingen nackdel skall följa av detta val eller av utövandet av de rättigheter som är förbundna med detta val. De som tillhör nationella minoriteter får utöva de rättigheter och åtnjuta de friheter som följer av de principer som anges i denna ramkonvention enskilt och i gemenskap med andra. I den svenska rapporten anges att begreppet nationell minoritet inte är definierat i svensk lagstiftning. Svensk lagstiftning innehåller inga begränsningar av rätten att fritt välja om en person vill behandlas som tillhörig en minoritet eller inte. Det finns inte heller några hinder i lagstiftningen att åtnjuta ramkonventionens friheter. Officiell svensk statistik innehåller ingen information om personers etniska bakgrund. rådgivande kommitté välkomnar i sin rapport att genomför ramkonventionen även för personer som tillhör minoriteterna och inte är svenska medborgare. Kommittén pekar också på att särskilda åtgärder behöver riktas mot minoriteternas särskilda behov. Kommittén menar att det är viktigt att skyddet av nationella minoriteter inte uppfattas som om det endast omfattar de åtgärder som myndigheterna utför inom ramen för integrationsåtgärder, även om det finns starka kopplingar mellan dessa båda områden. Kommittén noterar att vissa organisationer från och har gjort ansträngningar för att få regeringens erkännande av och stöd för dessa regioners språkliga intressen. Kommittén anser att det behövs en dialog mellan myndigheter och berörda grupper i denna fråga. Mer allmänt noterar kommittén att det finns ett stort antal etniska och språkliga grupper i som regeringen inte anser omfattas av ramkonventionen. 5 Bland dessa kan nämnas internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR), internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), konventionen om barnets rättigheter (CRC),eruropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt europeiska sociala stadgan. 2004/05:RFR3 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 i samråd med berörda parter bör överväga frågan om personer som tillhör andra grupper bör omfattas av olika artiklar i ramkonventionen. 2.4.2 Ramkonventionens del II Parterna åtar sig att tillförsäkra personer som tillhör en nationell minoritet rätt till likhet inför lagen och till lika skydd av lagen. I detta hänseende skall all diskriminering på grundval av tillhörighet till en nationell minoritet vara förbjuden. Parterna åtar sig att där så är nödvändigt vidta lämpliga åtgärder för att inom alla områden av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet främja fullständig och effektiv jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som tillhör majoritetsbefolkningen. I detta hänseende skall parterna ta vederbörlig hänsyn till de särskilda omständigheterna för de personer som tillhör nationella minoriteter. De åtgärder som vidtas i enlighet med punkt 2 skall inte betraktas som en diskriminerande handling. I den svenska rapporten anges att en grundläggande princip i svensk lagstiftning är att diskriminering inte skall vara tillåten. Detta regleras bl.a. genom regeringsformen och som gäller som lag i . har dessutom bl.a. ratificerat FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Inom straffrätten finns en bestämmelse om olaglig diskriminering och inom arbetsrätten finns förbud mot direkt och indirekt diskriminering. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har till uppgift att arbeta mot etnisk diskriminering i arbetslivet och inom andra områden. En utredning har tillsatts för att lämna förslag till hur EG-direktiv /43/EC kan implementeras i . Utredningen har dessutom fått i uppdrag att undersöka möjligheterna att införa en generell lagstiftning mot diskriminering. Bland övriga åtgärder nämns de två lagarna som rör förvaltningsområdena i , modersmålsundervisning, presstödet och sameskolorna. rådgivande kommitté noterar att diskrimineringslagstiftningen har en begränsad räckvidd och det finns inga specifika lagbestämmelser gällande t.ex. bostadsförhållanden. Kommittén uppmuntrar svenska myndigheter att överväga de utredningsförslag som lämnats inom diskrimineringsområdet. Kommittén noterar med oro att personer som tillhör nationella minoriteter fortfarande utsätts för diskriminering inom olika samhällssektorer. Detta gäller särskilt romer. Kommittén noterar att olika positiva åtgärder har vidtagits. Den har i sina kommentarer till rådgivande kommitténs rapport pekat på att ny lagstiftning om diskriminering trädde i kraft . EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 Parterna åtar sig att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att personer som tillhör nationella minoriteter skall kunna bibehålla och utveckla sin kultur och bevara de väsentliga beståndsdelarna av sin identitet, nämligen religion, språk, traditioner och kulturarv. Utan att inverka på de åtgärder som vidtas i enlighet med sin allmänna integrationspolitik skall parterna avhålla sig från åtgärder eller metoder som syftar till assimilering av personer som tillhör nationella minoriteter mot dessa personers vilja och skall skydda dem mot alla åtgärder som syftar till sådan assimilering. När det gäller religion har i rapporten redovisat att stat-kyrka- reformen bl.a. syftade till att öka jämlikheten mellan olika trossamfund i . Staten ger bl.a. bidrag till trossamfund. När det gäller minoriteternas språk har erkänt fem språk som nationella minoritetsspråk. Dessutom hänvisas till den parlamentariska kommittén för svenska språket (Ku 2000:03), vars utredningsbetänkande (SOU 2002:27) bereds inom . När det gäller kulturfrågor hänvisas till en förstärkning av det statliga stödet till kultur i syfte att även beakta de nationella minoriteterna. Medel har avsatts för att stödja litteratur på minoritetsspråk och de nationella minoriteternas kulturtidskrifter. har på regeringens uppdrag utrett statens stöd till de nationella minoriteternas kultur och lämnat olika förslag. Inom ramen för det statliga kulturstödet finns särskilda medel för stöd till samisk kultur. I rapporten hänvisas till regeringsformen och minoritetspolitiska beslut och deras betydelse för att motverka tidigare perioders assimilerings- och försvenskningspolitik. Det betonas att de nationella minoriteterna även är föremål för den statliga integrationspolitiken. Alla myndigheter skall i sitt arbete utgå från samhällets etniska och kulturella mångfald. rådgivande kommitté noterar att större stödprogram för de nationella minoriteternas kultur, med undantag för stödet till samisk kultur, inte har funnits tidigare utan införts . De nya stöden är ett positivt steg, men kommittén noterar att de nationella minoriteternas representanter inte formellt är involverade i beslutsfattandet. Kommittén anser att det är väsentligt att minoriteterna är delaktiga i beslutsfattandet och pekar på som ett positivt exempel. Kommittén lyfter fram frågan om markrättigheter i det samiska bosättningsområdet och att den osäkerhet som råder har en negativ inverkan på relationerna mellan etniska grupper i området och på renskötseln. Av utredningstjänstens kompletterande genomgång framgår att inom () bereds tillbaka de förslag som lämnats av språket (SOU 2002:27) angående minoritetsspråken, bl.a. vad gäller en ny myndighets ansvar för språkvården för minoritetsspråken, förhållandet mellan den föreslagna lagen om svenska språket och den befintliga minoritetsspråkslagstiftningen, målen för språkpo- EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 litiken samt olika förslag i syfte att främja minoritetsspråken. Regeringen avser att återkomma till i frågan under år 2005.6 disponerar för nationella minoriteters språk och kultur. Medlen får användas för bidrag och andra insatser i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. disponerar för samisk kultur, varav ca för bidrag till samisk kultur och samiska organisationer och för Sámi Teáhter. För att stärka verksamheten vid Tornedalsteatern beräknar regeringen att fördelas till teatern . Teatern erhåller genom även ett årligt verksamhetsbidrag, som uppgår till . Vidare har regeringen utlyst till ett särskilt mångkulturår.7 Parterna skall uppmuntra en anda av tolerans och mellankulturell dialog och vidta effektiva åtgärder för att främja ömsesidig respekt och förståelse samt samarbete mellan alla personer som bor inom deras territorium, oavsett dessa personers etniska, kulturella, språkliga eller religiösa identitet, särskilt på utbildnings- och kulturområdet samt inom massmedia. Parterna åtar sig att vidta lämpliga åtgärder för att skydda personer som kan utsättas för hot om eller utförande av diskriminerande handlingar, fientlighet eller våld till följd av deras etniska, kulturella, språkliga eller religiösa identitet. har enligt rapporten en omfattande lagstiftning inom diskrimineringsområdet samt ger stöd till olika projekt och insatser mot diskriminering. I rapporten lyfts olika myndigheters arbete fram, bl.a. Forum för levande historia, , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Det pekas även på en arbetsgrupp för minoritetspolitik inom , regelbundna rådgivande möten mellan och minoritetsorganisationerna samt den romska arbetsgruppen. I rapporten betonas den viktiga roll som minoriteternas egna organisationer har. Regeringen har även vidtagit olika informationsåtgärder, bl.a. en nationell handlingsplan mot rasism och främlingsfientlighet och en handlingsplan för mänskliga rättigheter. Vidare omnämns regeringens uppdrag till DO vad gäller att förhindra och motarbeta diskriminering av romer. rådgivande kommitté konstaterar att romer är utsatta för starka fördomar i och att medierna har bidragit till detta genom sin stereotypa rapportering. Kommittén är orolig över att relationerna mellan samer och icke-samer i norra har försämrats i några områden och att fientliga incidenter gentemot samerna har rapporterats. Kommittén välkomnar därför regeringens informationskampanj om samer. 2004/05:1, utg.omr. 2004/05:1, utg.omr. EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 förekomsten av antisemitism och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta ansträngningarna att förhindra antisemitisk vandalism och dylikt. Av utredningstjänstens kompletterande genomgång framgår att romska arbetsgruppen ombildades till ett råd för romska frågor inom . Rådets övergripande uppgift är att fungera som nationellt pådrivande och som motor i arbetet med att genomföra och utveckla de åtaganden som följer av att romerna numera är en nationell minoritet och chib har erkänts som minoritetsspråk. Rådet skall också allmänt arbeta för att främja romernas situation i samhället. Vidare kan nämnas att DO har redovisat regeringsuppdraget att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. DO:s rapport överlämnades till regeringen . Parterna skall säkerställa respekt för rätten för den som tillhör en nationell minoritet till frihet att delta i fredliga sammankomster, till föreningsfrihet, yttrandefrihet, tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. I den svenska rapporten hänvisas till regeringsformen och . rådgivande kommitté har inte framfört några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel. Parterna åtar sig att erkänna att den som tillhör en nationell minoritet har rätt att utöva sin religion eller tro och att upprätta religiösa institutioner, organisationer och sammanslutningar. Även här hänvisas i den svenska rapporten till regeringsformen och . Dessutom hänvisas till det statliga stödet till trossamfund i form av i första hand hjälp med att ta in avgifter och i andra hand statliga bidrag. rådgivande kommitté uppmärksammar lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar. Lagen har kritiserats av den judiska minoriteten i , och kommittén uppmuntrar myndigheter och berörd minoritet att fortsätta att söka pragmatiska lösningar på lagens implementering. Parterna åtar sig att erkänna att rätten till yttrandefrihet för den som tillhör en nationell minoritet innefattar åsiktsfrihet och frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar på minoritetsspråket utan ingripande av offentliga myndigheter och oberoende av territoriella gränser. Parterna skall inom ramen för sina rättssystem säkerställa att personer som tillhör en nationell minoritet inte utsätts för diskriminering när det gäller deras tillträde till massmedia. Bestämmelserna i punkt 1 skall inte hindra parterna från att utan diskriminering och på grundval av objektiva kriterier kräva tillstånd för radio-, televisions- eller biografföretag. Parterna skall inte hindra dem som tillhör nationella minoriteter från att framställa och använda tryckta media. Inom den rättsliga ramen för EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 radio- och televisionssändningar skall de, så långt möjligt och med beaktande av bestämmelserna i punkt 1, säkerställa att de som tillhör nationella minoriteter medges möjlighet att framställa och använda sina egna media. Parterna skall inom ramen för sina rättssystem vidta lämpliga åtgärder för att underlätta tillträde till massmedia för personer som tillhör nationella minoriteter och i syfte att främja tolerans och tillåta kulturell mångfald. Även här hänvisas i rapporten inledningsvis till regeringsformen och . Vidare hänvisas till att public service-företagen enligt sändningstillstånden är skyldiga att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. () sänder nyheter, aktualitetsmagasin, barnprogram och dokumentärfilmer på finska. sände SVT för den sverigefinska minoriteten. Rikssänd programverksamhet för den samiska befolkningen uppgick . började SVT sända program på meänkieli och sändes tre rikssända program. () sänder i P 7 program på finska och meänkieli (sändes ). SR producerar och sänder program på samiska genom Sámi Radio (sändes ). Genom och Filmpool Nord har kort- och dokumentärfilm om den samiska befolkningen samproducerats och filmproduktion på meänkieli är under utveckling. När det gäller villkoren för statligt presstöd finns vissa särskilda regler för ekonomiskt stöd till dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter. Vid fördelningen av statligt stöd till kulturtidskrifter skall de nationella minoriteterna särskilt beaktas. rådgivande kommitté noterar att flera åtgärder har vidtagits, bl.a. när det gäller SVT:s och SR:s sändningar på samiska och finska. uppmärksammas vissa neddragningar av TV-sändningar på finska. Kommittén betonar behovet av fortsatt tillsyn av att tillståndsvillkoren för public service-bolagen uppfylls och att åtgärder vidtas om villkoren inte uppfylls. Kommittén påminner om att endast ett begränsat antal personer kan lyssna på digitala radiosändningar. Vidare anser kommittén att det är viktigt att TV-sändningar på samiska och finska textas till svenska för att ge allmänheten information om de nationella minoriteterna. När det gäller tryckta medier noterar kommittén att det finns ett antal publikationer på minoritetsspråken men att det finns utrymme för förbättringar, särskilt vad avser dagstidningar på samiska och chib. Kommittén ifrågasätter dessutom pressstödsreglerna och menar bl.a. att distributionsstödet bör utformas så att det tar hänsyn till minoritetstidningarnas särskilda situation. Den har i sina kommentarer till rådgivande kommitténs rapport pekat på att reglerna för presstödet innebär att dagstidningar som inte huvudsakligen är skrivna på svenska skall ses som jämbördiga med tidningar på svenska om de uppfyller vissa krav. Syftet med detta är att säkerställa att tidningarna har en svensk anknytning. Av utredningstjänstens kompletterande genomgång framgår att SVT:s sändningar på finska omfattade totalt , , EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 samiska och meänkieli . De egenproducerade faktaprogrammen på finska fick mindre tid. Sändningarna på samiska har ökat under senare år.8 SR:s digitala sändningar i P 7 på finska och meänkieli uppgick och rikssändningarna i P 2 uppgick . Sameradion sände riksprogram. SR sänder två program på chib.9 Regeringen beslutade att en parlamentarisk kommitté ges i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under den tillståndsperiod som inleds 2006. I uppdraget ingår bl.a. att undersöka om dagens krav på programföretagen är lämpliga för att tillgodose kraven på tillgänglighet för språkliga och etniska minoriteter. Kommittén skall särskilt analysera hur företagen redovisar insatserna på detta område. Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari 2005.10 beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdraget att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. Kommittén skall bl.a. analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till nationella minoriteter.11 Vad gäller frågan om hur minoritetsspråkens förekomst i etermedierna regleras, har kommissionär för nationella minoriteter bl.a. låtit ta fram en kartläggning som omfattar 55 medlemsstater.12 Parterna åtar sig att erkänna att den som tillhör en nationell minoritet har rätt att fritt och utan ingripande använda sitt minoritetsspråk privat och offentligt, och såväl muntligt som skriftligt. I områden som av hävd eller i betydande antal bebos av personer som tillhör nationella minoriteter skall parterna, om dessa personer begär detta och om en sådan begäran motsvarar ett verkligt behov, sträva efter att så långt möjligt säkerställa att de förutsättningar finns som skulle göra det möjligt att använda minoritetsspråket i umgänget mellan dessa personer och förvaltningsmyndigheterna. Parterna åtar sig att tillförsäkra varje person som tillhör en nationell minoritet rätt att ofördröjligen, på ett språk som han eller hon förstår, bli underrättad om skälen för hans eller hennes frihetsberövande och om beskaffenheten av och orsaken till anklagelser mot honom eller henne samt rätt att försvara sig på detta språk, om nödvändigt med gratis biträde av en tolk. 8 public service-redovisning 2003. 9 public service-redovisning 2003. 10 Radio och TV i allmänhetens tjänst, dir. 2003:119 och 2004:67. 11 Översyn av frågor inom dagspress- och presstödsområdet. Pressmeddelande, 2004. 12 Minority-Language Related Broadcasting and Legislation in the , 2003. 2004/05:RFR3 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 I den svenska rapporten pekas på att har antagit två nya lagar13 som ger enskilda rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar med verksamhetsområde i vissa kommuner i . Genom lagarna ställs även krav på de berörda kommunerna att ge föräldrar möjlighet att placera sina barn i förskoleverksamhet där verksamhet bedrivs på dessa språk. De berörda kommunerna i skall även erbjuda äldreomsorg på samiska, finska eller meänkieli. Dessa lagar har översatts till samiska, finska och meänkieli. Enligt skall allmän domstol vid behov låta översätta handlingar som kommer in till eller skickas ut från domstolen. Tolk kan anlitas om någon skall höras inför rätten inte behärskar svenska språket. Motsvarande bestämmelser finns i förvaltningsprocesslagen beträffande förvaltningsdomstolar. För förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden gäller enligt förvaltningslagen att de vid behov bör anlita tolk när de har att göra med någon som inte behärskar svenska. rådgivande kommitté konstaterar att språket har lämnat ett förslag till handlingsprogram som uppmärksammar minoriteternas språkliga rättigheter och som föreslår ökat stöd till minoritetsspråken. Kommittén värdesätter införande av lagarna (1999:1175 och 1999:1176) som garanterar rätten att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med myndigheter i vissa kommuner. Dessa lagar utgör ett viktigt steg i implementeringen av ramkonventionens artikel 10, och kommittén lyfter särskilt fram äldrevårdens betydelse.