urf · GSA5URF1 · 2005-01-01 00:00:00 — 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD rapport från arbetsgruppen för en jämställd riksdag Riksdagstryckeriet, , 2005 I ett internationellt perspektiv framställs ofta som ett föregångsland inom jämställdheten. Det gäller även . Valet 2002 innebar att vi fick världens mest jämställda parlament sett till fördelningen av platser mellan kvinnor och män. av ledamöterna är kvinnor. Ändå kommer det med jämna mellanrum upp reaktioner till ytan som tyder på att jämställdheten brister i . Ökad representation ger inte alltid reellt inflytande i motsvarande grad. Det är inte acceptabelt. En väl fungerande riksdag förutsätter att ledamöterna kan utöva sitt förtroendeuppdrag på jämställda villkor. Efter en skrivelse av socialdemokraterna i tillsattes en arbetsgrupp under ledning av kanslichefen i arbetsmarknadsutskottet . Uppdraget var att komma med förslag för en jämställd riksdag. Arbetsgruppen har gjort ett mycket förtjänstfullt arbete. Gruppen har gjort en kvalificerad analys av problembilden och presenterar i denna rapport 15 konkreta förslag om hur vi kan gå vidare. Riksdagsstyrelsen har beslutat att lägga rapporten till grund för det fortsatta jämställdhetsarbetet. De recept som arbetsgruppen föreslår bygger på ett metodiskt tillvägagångssätt och att det ska finnas ett tydligt ansvarstagande i processen. Hela partierna, de enskilda ledamöterna och riksdagsförvaltningen ska involveras. Det ska finnas tydliga mål, tillräckliga resurser och uppföljning. Tanken är att riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod ska anta ett jämställdhetsprogram för som vi sedan genomför. Förslagen handlar också om att synliggöra och öka kunskapen om jämställdhetsfrågorna. Det kan ske i form av utbildning och seminarier med utskottens presidier, bl.a. med fokus på sammanträdeskulturen, och genom att skapa mötesplatser i för partigruppskanslierna. Mer forskning om i ett genusperspektiv och ökad könsuppdelad statistik kring är andra åtgärder som efterlyses. Jag hoppas att det arbete vi nu satt igång, förutom att leda till en mer jämställd riksdag, även ska inspirera andra delar av samhället i dessa ytterst angelägna frågor. 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG ....................................... Bakgrund, uppdraget m.m. ........................................................................ Jämställdhetsfrågorna i medan vårt uppdrag pågått ................ Ett jämställt parlament i ett jämställt land?.............................................. Jämn fördelning av makt och inflytande ett mål för Kvantitativ och kvalitativ jämställdhet.................................................... Direktiv för den politiska sfären? Det politiska spelet .................................................................................. Att formulera problemet .......................................................................... Enkäten i och de reaktioner den väckt...................... Vägledning i jämställdhetslagen?............................................................ Allmänt om metoder och framgångsfaktorer i jämställdhetsarbete ......... Några rättsliga och organisatoriska förutsättningar ................................. Allmänna utgångspunkter för våra förslag .............................................. Metod och ansvar .......................................................................................... Ett jämställdhetsprogram för ............................................... Ökade kunskaper och synliggörande............................................................. Seminarier för presidierna m.fl............................................................ En panel med ledamöter ...................................................................... Enkäter till och intervjuer med avgångna ledamöter ........................... Insatser för enskilda ledamöter...................................................................... Stöd till ledamöter som anser sig negativt utsatta................................ Introduktionen för nya ledamöter ........................................................ Bemötandefrågor i arbetsordningar m.m. .......................................... Samarbete mellan partigrupperna.................................................................. Mötesplatser för partigruppskanslierna.............................................. Jämställdhetsdirektiv för riksdagsinterna utredningar m.m. .............. Riksdagsuppdraget och föräldraskap............................................................. Arbetsplaneringen i utskott m.m........................................................ SCB:s lathund om jämställdhet i fickan............................................. Skrivelse med anledning av jämställdhetsarbete.......................... 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG Arbetsgruppen för jämställdhetsfrågor i överlämnar härmed sina förslag till riksdagsdirektören. Med överlämnandet av förslagen anser vi att vårt uppdrag är slutfört. I denna rapport överlämnar vi 15 förslag för en jämställd riksdag. Bakgrunden är en skrivelse som Socialdemokraterna i överlämnade till riksdagsstyrelsen . I en inledande del av rapporten beskriver vi bakgrunden till uppdraget och redovisar innehållet i Socialdemokraternas skrivelse. Vi lämnar en redogörelse för hur jämställdhetsfrågorna i på olika sätt blivit uppmärksammade medan vårt uppdrag pågått. Vissa statistiska uppgifter redovisas. En översiktlig genomgång görs av målen för den svenska jämställdhetspolitiken särskilt i fråga om delmålet jämn fördelning av makt och inflytande. Eftersom vi tolkar vårt uppdrag så att det inte främst handlar om de kvantitativa aspekterna på jämställdheten i gör vi ett försök att analysera begreppen kvantitativ och kvalitativ jämställdhet och vad detta innebär i fråga om jämn fördelning av makt och inflytande. I ett följande avsnitt förs ett resonemang om tvång eller frivillighet när det gäller jämställdhet i den politiska sfären. Vi utgår från att partierna har en vilja att förbättra jämställdheten. Vi resonerar också om det politiska spelet och om olika politiska kulturer. Vi konstaterar att det av olika skäl är svårt att mer precist formulera de problem som ligger bakom skrivelsen. Därefter kommer vi in på den enkät till kvinnliga ledamöter som publicerade och vilka slutsatser som kan dras av den. I fråga om mål och metoder utgår vi från att jämställdhetslagen som inte gäller ledamöterna emellan eller mellan och dess ledamöter i vissa avseenden ändå bör kunna tillämpas analogt för den politiska sfären. Metoder och framgångsfaktorer i aktivt jämställdhetsarbete identifieras. Viktiga faktorer är bl.a. planmässighet och s.k. jämställdhetsintegrering. Vi anger några allmänna utgångspunkter för våra förslag. Det handlar om att öka och fördjupa kunskaperna om i ett jämställdhetsperspektiv. En grundläggande förutsättning är att olika insatser är brett förankrade hos partier. 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2004/05:URF1 De konkreta förslagen är grupperade under sju underrubriker. Metod och ansvar. 1) Vi föreslår att det för varje mandatperiod utarbetas ett jämställdhetsprogram med syftet att främja jämställdheten i . 2)Riksdagsstyrelsen godkänner programmet för varje mandatperiod. En tjänsteman får det operativa ansvaret för att programmet blir genomfört. Synliggörande och ökade kunskaper. 3) Vi föreslår att det anordnas regelbundna seminarier för utskottspresidierna för diskussioner om arbetsformer, ordföranderollen, sammanträdeskulturen m.m. 4) Det skapas en panel med ett representativt urval ledamöter för genomförande av enkäter m.m. 5) Det införs som rutin att genomföra enkäter till avgångna ledamöter liksom ett antal kvalitativa djupintervjuer. 6) Vi ansluter oss till de förslag som arbetats fram inom ramen för om en sammanställning av forskning om med genusperspektiv och om ett seminarium. Vi anser att insatser av detta slag bör inlemmas som en del i jämställdhetsprogrammet. En kontinuerlig kontakt med forskarvärlden bör etableras. 7) hemsida bör utvecklas i fråga om könsuppdelade statistiska uppgifter. Insatser för enskilda ledamöter. 8) Det ska finnas en professionell stöd- funktion för ledamöter som anser sig utsatta för negativ behandling. 9) Introduktionen för nya ledamöter utvecklas i fråga om mer informell kunskap om . 10) Utskotten uppmuntras att ta in bemötandefrågor i sina arbetsordningar. Samarbete mellan partigrupperna. 11) erbjuder partigruppskanslierna mötesplatser för utbyte av kunskaper och erfarenheter på området. 12) Utredningar som tillsätts inom bör redovisa eventuella konsekvenser för jämställdheten. En jämn könsfördelning bör eftersträvas såväl bland utredningens ledamöter som i sekretariatet. Riksdagsuppdrag och föräldraskap. 13) Vid utskottens arbetsplanering bör man ta hänsyn till ledamöternas möjligheter att förena riksdagsuppdraget med föräldraskap. 14) uppmärksammas på olika sätt. 15) För att ge ledamöterna möjlighet att öka sina kunskaper delas SCB:s lathund om jämställdhet, På tal om kvinnor och män, ut vid lämpligt tillfälle. Bakgrund, uppdraget m.m. Socialdemokraterna i överlämnade en skrivelse till riksdagsstyrelsen med ett antal förslag för att förbättra jämställdheten i . En bakgrund till skrivelsen var den diskussion som förts inom talmannens nätverk. gav riksdagsdirektören kanslichefen i arbetsmarknadsutskottet i uppdrag att bilda en arbetsgrupp som skulle gå 2004/05:URF1 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG igenom skrivelsen och eventuellt lämna förslag till åtgärder. Riksdagsdirektören godkände under hand ett förslag till sammansättning av gruppen och en tänkt uppläggning av arbetet, vilket senare också fick stöd av riksdagsstyrelsen enligt vad som framgår av protokollet från riksdagsstyrelsens sammanträde (prot. 2003/04:4). Arbetsgruppen har i övrigt haft följande sammansättning: kanslichefen , skatteutskottet, sekreteraren i talmannens nätverk , föredraganden , miljö- och jordbruksutskottet, politiska sekreteraren , , biträdande kammarsekreteraren , kammarkansliet, och handläggaren , . Byrådirektören i arbetsmarknadsutskottet har fungerat som sekreterare. Talmannens kvinnliga nätverk och nätverkets PM Talmannens kvinnliga nätverk bildades sedan den nya hade samlats. Andelen kvinnliga ledamöter, , var större än och innebar att fick den största andelen kvinnor av världens parlament. På vårvintern 1995 inbjöd den dåvarande talmannen sju ledamöter, en från vart och ett av riksdagspartierna, till ett möte för att diskutera hur den nya och goda representativiteten av kvinnor och jämställda män skulle kunna tas till vara. En verksamhet växte fram i form av frukostmöten och längre seminarier för ledamöter och anställda. Syftet var att belysa riksdagsarbetets och politikens villkor och förutsättningar ur ett brett perspektiv och möjligheterna till utveckling för den enskilde ledamoten. Verksamheten fortsatte under den efterföljande mandatperioden och leds under den innevarande mandatperioden av talman . Nätverkets skrivelse, som är daterad , har rubriken arbetsmiljö i : Motor för fortlöpande arbete. Skrivelsen utgår från den höga representationen av kvinnor i och den medvetenhet som finns om jämställdhet i . Det framhålls att utvecklingen inte sköter sig själv. Det krävs ett ständigt pågående arbete och engagerade personer. För att åstadkomma en förändring som verkligen når de personer som behöver en ökad insikt krävs en handlingslinje som omfattar alla partier. Handlingslinjen tar sikte på en god arbetsmiljö och ett gott ledarskap och anger ett antal mål och åtgärder. Skrivelsen (bilaga 1) utgår från det övergripande målet för den svenska jämställdhetspolitiken. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga delar av livet. Trots en lång historia av aktivt politisk jämställhetsarbete präglas vårt samhälle fortfarande av en könsmaktsordning. Kvinnor är alltjämt strukturellt underordnade och män strukturellt överordnade. Det är enligt skrivelsen en angelägen politisk uppgift att bryta denna ordning i alla samhällsstrukturer, så också i . 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2004/05:URF1 fördelning mellan kvinnor och män leder inte alltid till reell jämställdhet. Jämställdhetsarbetet i bör inriktas på att all ordinarie verksamhet granskas från ett jämställdhetsperspektiv och att detta perspektiv integreras i all verksamhet. Skrivelsen riktar in sig på fyra områden. Partierna bör ges ansvar för att enskilda ledamöter får stöd och utbildning och att det vid behov utformas mentorsprogram. Ledamöternas arbetsgrupper nämns särskilt. Var och en av partigrupperna bör upprätta en handlingslinje för att åstadkomma lika möjligheter för kvinnor och män. eller talmannens nätverk kan arrangera mötesplatser där partigrupperna får möjlighet att utbyta erfarenheter och kunskaper. Det mesta av riksdagsarbetet utförs i utskotten. Ledarskapet bör stå i centrum. För att skapa jämställda arbetsvillkor bör insatser i första hand riktas mot utskottspresidierna och kanslicheferna i syfte att bryta invanda mönster och outtalade regler som konserverar ojämställda strukturer. För att vidga ansvaret bör insatser även riktas mot personal. arbetsformer behöver granskas på djupet. bör ta initiativ till en oberoende och fri forskning om arbetsformerna ur ett genusperspektiv. Skrivelsen framhåller vikten av att synliggöra och medvetandegöra. Det behövs mer kunskap om patriarkala strukturer, outtalade regler, invanda mönster och brist på insikt. 4.Representationen i riksdagsorganen. Representationen är en del av att göra jämställdhetsfrågan synlig och tydlig. bör sammanställa och offentliggöra val till riksdagsorgan med utgångspunkt i kön och partitillhörighet. Innebörden av vårt uppdrag Vi har inte haft några formella direktiv för vårt uppdrag. Vi utgår från att det förväntas att vi ska lägga fram konkreta förslag. Vi stöder oss då bl.a. på uttalanden av talmannen medan vårt uppdrag pågått. Till bilden hör också vad anförde i ett betänkande om arbetsformer (bet. 2003/04:KU5). Under rubriken behandlades tre motioner (s) om riksdagsarbetet i ett sådant perspektiv. redovisade arbetet inom talmannens nätverk med att utarbeta en handlingslinje för ökad jämställdhet i . Utskottet anslöt sig till det som sades i motionerna om värdet av åtgärder i syfte att bryta sådana omedvetna invanda mönster och attityder som är negativa från jämställdhetssynpunkt. såg därför med tillfredsställelse på det arbete som uträttats inom ramen för talmannens kvinnliga nätverk. Något tillkännagivande till riksdagsstyrelsen bedömdes inte som påkallat eftersom förutsatte att riksdagsstyrelsen och andra skulle verka för att detta arbete får genomslag bl.a. när det gäller utbildningsinsatser. Vi återkommer till dessa motioner i nästa avsnitt. 2004/05:URF1 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG Jämställdhetsfrågorna i medan vårt uppdrag pågått De nyssnämnda motionerna om genusperspektiv på riksdagsarbetet hade väckts av enskilda socialdemokratiska ledamöter under den allmänna motionstiden . I de tre motionerna talas om patriarkala strukturer, outtalade regler och invanda mönster som hindrar att blir en mönsterarbetsplats i jämställdhetshänseende. Uttrycken för diskriminering är ofta subtila och svåra att angripa, sägs det. Problemen beror inte på medvetna strategier eller enskildas illvilja. Förklaringen är i stället oförmågan att bryta dessa invanda mönster. Det talas om behovet av självrannsakan. Man antar att strukturer tydligast framträder tidigt i de politiska beslutsprocesserna, exempelvis på förmöten och gruppsammankomster, men även i mer formella forum. I en motion föreslås att en genusforskare får i uppdrag att filma och analysera utskottssammanträden och debatter i kammaren (K428). Gruppledare och utskottsordförande anses ha ett särskilt ansvar för att föra jämställdhetsarbetet vidare och bör ges verktyg att hantera jämställdhetsarbetet. För dem behövs jämställdhetsutbildning med genuskunskap (K429). En del av ojämlikheten kommer till uttryck i det talade ordet. Män och kvinnor talar på olika sätt, vilket kan leda till missförstånd och inge den ena parten känslan av att ha blivit diskriminerad. Det har kanske inte varit meningen, men det kan vara ett medvetet maktutövande. Det föreslås att man för könsuppdelad statistik över antalet personer som yttrar sig och vad som sägs. Resultatet kan sedan analyseras med hjälp av genusforskare och följas upp med diskussion (K430). Betänkandet, 2003/04:KU5, behandlades och godkändes av kammaren . Socialdemokraternas skrivelse, som alltså överlämnades till riksdagsstyrelsen , fick viss uppmärksamhet i medierna. på , publicerade resultatet av en enkät till kvinnliga ledamöter. Enkäten presenterades under rubriken i Sex av tio kvinnliga ledamöter känner sig illa behandlade. Enligt artikeln uppgav 97 av de 158 kvinnliga ledamöterna att de blivit sämre behandlade just för att de är kvinnor. Enkäten kommenterades senare i medierna av talmannen och av enskilda ledamöter. (nr 9/2004) hade en artikel med anledning av enkäten där gruppledarna uttalade sig. Vi återkommer till enkäten senare i framställningen. väckte frågan om riksdagsuppdraget i ett genusperspektiv. En promemoria utarbetades inom kommitténs kansli som behandlades vid ett sammanträde med gruppledarna. Med utgångspunkt i promemorian diskuterades olika åtgärder och handlingsalternativ. I en senare promemoria daterad presenterades olika åtgärder som gruppledarna ställt sig positiva till. I promemorian, Riksdagsuppdraget i ett genusperspektiv planerade aktiviteter, föreslogs att det skulle göras en översikt över befintlig forskning om som institution 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2004/05:URF1 från ett genusperspektiv. Det föreslogs också att det skulle hållas ett öppet seminarium på detta tema. Översikten och seminariet skulle syfta till att skapa underlag för att ta ställning till de forskningsproblem och frågeställningar som ett forskningsprojekt skulle kunna omfatta. Det föreslogs också att det skulle hållas seminarier om utskottsarbete och sammanträdesteknik ur ett genusperspektiv. Seminarierna ska riktas till utskottspresidierna och möjligen även partigruppspresidierna. På Riksdagskommitténs initiativ genomfördes en enkät till riksdagsledamöterna i form av en dagboksstudie om tidsåtgången för deras olika arbetsuppgifter. Enligt den ovannämnda promemorian bör denna studie möjliggöra jämförande analyser av manliga och kvinnliga ledamöters arbetssituation och uppfattningar om arbetsbelastning och arbetsformer. I nära anslutning till gjorde ett upprop på Helgonät till ledamöter och tjänstemän. Man efterlyste förslag som kunde förbättra jämställdheten i . De inkomna förslagen rörde både som politiskt organ och som arbetsgivare. Förslagen har bedömts och prisbelönats vid en ceremoni hos talmannen. På initiativ av en enskild riksdagsledamot har det bildats en mansgrupp, öppen för både ledamöter och tjänstemän. Här kan också nämnas att riksdagsförvaltningen genomförde en attitydundersökning bland anställda. I den ingick också frågor om jämställdheten i . Även i övrigt har jämställdhetsfrågorna i tilldragit sig intresse i medierna . Som exempel kan nämnas att Tidningen publicerade könsuppdelad statistik över olika ledamotsaktiviteter, som bl.a. visade att männen håller fler anföranden medan kvinnorna skriver fler motioner. Även denna artikel kommenterades av talmannen och enskilda ledamöter och av forskare. Det finns också några mer permanenta organ med ansvar för jämställdhetsfrågor. Dit hör talmannens nätverk, som omnämnts ovan. finns det en partssammansatt grupp för jämställdhetsfrågor som bl.a. samarbetar vid utformningen av den jämställdhetsplan som riksdagsförvaltningen är skyldig att upprätta enligt jämställdhetslagen. Det finns också en grupp som tillsatts i enlighet med riksdagsförvaltningens policy mot sexuella trakasserier. Gruppen, som består av kvinnor och män och representerar olika yrkeskategorier i riksdagsförvaltningen, ska fungera som stöd för den som utsatts för sexuella trakasserier. Vi i arbetsgruppen kan konstatera att frågan om hur det i praktiken ligger till med jämställdheten i varit ett återkommande ämne i medierna . De aktiviteter som initierats inom har uppmärksammats och kommenterats. Vi kan föreställa oss att det mediala intresset förstärkts av den kritik som under första halvan av 2003 framfördes mot riksdagsförvaltningen av såväl revisorer som Jämställdhetsom- 2004/05:URF1 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG budsmannen (JämO) när det gäller efterlevnaden av jämställdhetslagens regler om aktiva åtgärder. Det bör här framhållas att jämställdhetsplanen och lönekartläggningen efter omarbetning senare godkänts av JämO. Vi kan notera att vi då och då under uppdragets gång mötts av viss förvirring om de olika aktiviteter som förekommit. Man har undrat vem som gör vad och vem som ansvarar för vad. Vi kan också konstatera att flera av oss har fått ta emot spontana reaktioner, kommentarer och synpunkter på de frågor som omfattas av uppdraget. Ett jämställt parlament i ett jämställt land? brukar beskrivas som världens mest jämställda land. var ett av de första länderna som ratificerade om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Regeringar som ratificerat konventionen har bl.a. åtagit sig att avskaffa diskriminering av kvinnor inom politiken. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av de grundläggande principerna inom EU. har varit pådrivande för att jämställdhet kommit in som ett av unionens grundläggande mål och värden i förslaget till ny konstitution. När beskrivs som det mest jämställda landet brukar man hänvisa bl.a. till den internationellt sett mycket höga kvinnorepresentationen i . Efter valet var av ledamöter kvinnor. Detta är dock inte den högsta siffran . Valet 2003 i ledde till en kvinnorepresentation på . Vi kan här nämna att det i internationella statistiska sammanhang inte är ovanligt att de europeiska länderna redovisas inklusive respektive exklusive de nordiska länderna. Med de nordiska länderna inkluderade är det kvinnor i de europeiska parlamenten 2004. Motsvarande siffra utan de nordiska länderna är . Genomsnittet för de nordiska länderna är nästan 40 kvinnor. (Källa IPU) Av de svenska ledamöter som valdes in i är kvinnor. har den i särklass högsta andelen kvinnor. Snittet för medlemsländerna uppgår till kvinnor. 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2004/05:URF1 Andelen kvinnor i och dess utskott redovisas i dessa tabeller (källa SCB). 2004/05:URF1 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG Om man ser till andelen kvinnliga ledamöter i utskottens presidier kan man konstatera att enbart ett utskott, justitieutskottet, hade kvinnor i sitt presidium 1975, dessutom dubbel uppsättning. hade fyra utskott kvinnor i presidiet. finns kvinnor i presidierna i 13 av 16 utskott, 3 av dem har helt kvinnliga presidier. Vi i arbetsgruppen återkommer med ett förslag, nr 7, om att den riksdagsinterna könsuppdelade statistiken bör utvecklas i olika avseenden. Den bör t.ex. avse fler organ. Vi ser dock vissa problem med en alltför detaljerad redovisning, vilket vi återkommer till där. Det verkligt intressanta borde vara helheten och eventuella mönster, t.ex. om vissa utskott över tiden är mans- eller kvinnodominerade eller om organ som anses särskilt viktiga, t.ex. riksdagsstyrelsen, har en tendens att domineras av män. Vi kan med den ovan redovisade statistiken redan nu konstatera att det är främst ett utskott, , som utmärker sig som över tiden mansdominerat. 15 FÖRSLAG FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2004/05:URF1 Jämn fördelning av makt och inflytande ett mål för jämställdhetspolitiken Det övergripande målet för den svenska jämställdhetspolitiken är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet (prop. 1993/94:147, AU17). Ett av sex delmål är jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Enligt regeringens skrivelse (skr.