rfr · GS0WRFR1 · 2005-01-01 00:00:00 — Den högskolebaserade transportforskningen i är enligt rapporten mycket begränsad. Situationen för transportforskningen på högskolor och universitet bedöms i rapporten som problematisk. Som exempel nämns att det vid EPF inte längre finns något särskilt transportforskningsinstitut. IVT vid högskolan i är det enda kvarvarande transportforskningsinstitutet, men där har antalet professorer minskat från fyra till två . I rapporten förs dock fram att den schweiziska utvecklingen också kan ses som ett försök att integrera transportforskningen och att ersätta sektorstänkandet med en mer problemorienterad forskning som utförs inom olika ämnesområden. I rapporten framförs att det är svårt att uppskatta hur mycket medel som totalt läggs på transportforskning i . fördelades forskningsmedel motsvarande sammanlagt ca på transportforskning, vilket motsvarar av den årliga budgeten för forskning och utveckling. Inom vägtrafikområdet pågick forskningsprojekt med en omfattning på ca . Över hälften av dessa medel gick till infrastrukturforskning. gick från oljeskattfonden till vägforskningen. Av dessa forskningsmedel gick till privata företag och till institutioner vid de två nationella högskolorna. Även olika s.k. yrkesför- 189Eidgenössische Technische Hochschule (ETHZ). 190Institut für Verkehrsplanung und Transporttechnik (IVT). 191Institut für (IRL) och Institut für wissenschafliches Rechnen (IWR). 192Ecole Polytechnique Fédérale (EPFL). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER bund193 har stort inflytande på medelsfördelningen när det gäller vägforskningen. I det senaste nationella forskningsprogrammet inom transportområdet (NFP41) ingick sammanlagt 54 projekt till en kostnad av . Detta finansierades av det schweiziska forskningsrådet som förfogar över totalt . Forskning inom ramen för forskningskoncepten Hållbar utveckling och mobilitet samt Hållbar trafik uppgick till 2,2 respektive . När det gäller de offentliga finansieringskällorna kan det skiljas på öronmärkta medel (vägforskningsmedel från oljeskattfonden och trafiksäkerhetsfonden) och forskningsmedel från den allmänna statsbudgeten. Storleken på de resurser som privata företag lägger på transportforskning är svår att uppskatta, men i rapporten görs bedömningen att omfattningen är relativt liten och att det handlar om forskningsprojekt inom det tekniska området. har 53 nationella forskningsprogram (NFP) genomförts i , varav två program inom transportforskningsområdet: NFP25 Stad och trafik (19891994) samt NFP41 Trafik och miljö (19972001). Det senaste forskningsprogrammet kan sägas ha haft stor betydelse vad gäller att ta fram vad som är prioriterat inom transportforskningen. Programmet Trafik och miljö har påverkat strukturen för forskningssamordning inom och mellan de olika myndigheterna och även förstärkt kopplingen mellan trafikforskning och trafikpolitik. Det har framförts kritik mot att de nationella forskningsprogrammen har placerats inom forskningsrådet SNF194, vilket på uppdrag stöder forskning inom och utanför universitet och högskolor. uppgift är i första hand att stödja den fria grundforskningen. Samarbete mellan transportforskningens aktörer I rapporten pekas på att olika typer av åtgärder har vidtagits för att få till stånd mer avstämning och utbyte kring transportforskningen mellan de olika transportpolitiska aktörerna. Två sådana åtgärder, som redan har nämnts ovan, är inrättandet av det nationella forskningsprogrammet för trafik och miljö (NFP41) och initiativet att ta fram nya forskningskoncept. En tredje åtgärd är inrättandet av forskningsdatabasen . Dessutom finns det på olika nivåer diverse former av både samarbete och konkurrens mellan myndigheter, högskolor och privata företag. är ett relativt litet land där nyckelfigurerna inom transportforskningen dyker upp i många olika sammanhang. Det är vanligt med samarbete mellan statliga och privata aktörer, och de privata konsultföretagen har fått en allt viktigare roll . 193Yrkesförbund (Berufsverbände) är yrkesmässiga och/eller regionala föreningar som bildats på frivillig grund. De har som mål att ta till vara medlemmarnas gemensamma yrkesmässiga, ekonomiska och kulturella intressen och att företräda dessa utåt. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Schweizisk transportforskning och EU När det gäller förhållandet till den forskning som sker inom EU framförs i rapporten olika synpunkter, bl.a. att den schweiziska forskningen skulle kunna dra mer nytta av den grundforskning som sker inom EU och att EU- forskningen borde uppmärksammas mer i syfte att undvika dubbelarbete. EU- forskningen har fått större betydelse, och EU:s ramprogram har blivit mer tillgängliga för forskare från . Transportforskningen blir allt mindre nationell, men det internationella nätverket är fortfarande mycket beroende av personliga kontakter. Det finns också flera som menar att är så väl framme inom transportområdet att man inte har så mycket att lära från EU. Inom järnvägsområdet är det europeiska samarbetet väl utvecklat. Inom andra områden utnyttjas enligt rapporten inte den potential som EU- samarbetet utgör. från det franskspråkiga kan delta i det franska transportforskningsprogrammet . I de tyskspråkiga delarna av är det framför allt privata företag som deltar i EU- forskningen. Den schweiziska transportforskningens inriktning I den offentligt finansierade transportforskningen spelar vägforskningen en framträdande roll, bl.a. eftersom det finns öronmärkta medel för vägforskningen genom oljeskattfonden. Den mer allmänna inriktningen på transportforskningen i sammanfattas i rapporten på följande sätt: -Överförande av godstrafik till järnväg och kombinerad trafik -Fordonsteknik och alternativa drivkraftsystem -Sambandet mellan fysisk planering och trafik -Hållbarhetsindikatorer och planeringsinstrument -Telematik inom diverse insatsområden -Prognosmodeller och modellering av trafikefterfrågan -Långsam trafik. I rapporten görs en genomgång av den schweiziska transportforskningens styrkor och svagheter. Bland styrkorna nämns att schweizisk forskning hämtar mycket kunskap från utlandet. Resultaten av forskningen är lätt tillgängliga och har ofta hög kvalitet. Samarbetsklimatet mellan transportforskare och t.ex. miljöforskare har blivit mycket bättre. 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Bland svagheterna nämns att forskningen, med undantag av byggteknikforskningen, inte är innovativ. Forskningen bedöms vara mer kortsiktig och tar inte några risker utan fungerar mer som ingenjörsbyråer. Forskningen bryts sönder i allt mindre projekt. Enligt rapporten saknas t.ex. nydanande och innovativ transportteknikforskning. Det är detaljer, inte stora och övergripande frågor, som uppmärksammas. Det råder begränsad kvalitetskonkurrens och uppdragsforskningens beställare saknar förmåga att formulera innovativa uppdrag. I rapporten görs bedömningen att det finns mycket samlat vetande inom transportområdet men att det finns vissa problem i implementeringen av forskningsresultaten. I rapporten tas olika förslag till förbättringar upp, bl.a. att transportforskningen bör bli mer ämnesövergripande och att förskjutningar av tyngdpunkterna bör ske från trafikens utbudssida till efterfrågesidan. Det pekas också på att transportforskningen bör utvecklas från att bedrivas av enbart transportforskningsexperter till att bedrivas mer ämnesövergripande och integrerat. I rapporten pekas också på problemet att rekrytera nya transportforskare till universiteten och högskolorna. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Det brittiska vägnätet är vittförgrenat och består till större delen av belagda men smala vägar. Det finns motorväg. Såväl personsom godstrafik går till övervägande del på landsvägar. Trots omfattande nedläggningar finns fortfarande ett tätt järnvägsnät på sammanlagt drygt 1 . av alla resor (per mile) görs med bil. Det brittiska järnvägsnätet sköts av . En stor del av järnvägstrafiken är privatiserad. Följande avsnitt om brittisk transportforskning bygger på forskaren rapport in Great Britain.196 Rapporten har i utkastform ställts till trafikutskottets förfogande med medgivande av författaren. Sambandet mellan transportpolitik och transportforskning har en komplex forskningsstruktur, ett stort antal institut och en mängd olika projekt inom transportområdet. Utvecklingen inom den brittiska transportforskningen påverkas i hög grad av de politiska beslut som har fattats inom området . Den brittiska transportforskningen är av tradition starkt dominerad av olika politiska strömningar. Den nuvarande regeringens transportpolitik utgår från en vitbok och en tioårsplan från år 2000.197 Målet för transportpolitiken är att från ett mer integrerat angreppssätt lösa olika problem inom transportområdet. behandlades de olika trafikslagen och deras inverkan på bl.a. miljön och samhällsekonomin mer separat. 195Landguiden Länder i fickformat (). 196Ecke, K., in . 197The on the Future of Transport: A New for Transport: Better for everyone (1998) och Transport 2010 The Ten Year Plan (2000). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Höghastighetståg i och . De flesta transportproblemen i hänger samman med landsvägstrafiken. De huvudsakliga problem som transportpolitiken utgår från är -ökad trafik och trafikstockningar, särskilt i -dåligt skick på vägar -alltfler godstransporter går på vägar -bristfällig kollektivtrafik och otillräcklig kollektivtrafiktäckning i landsbygdsområden -klimatförändringar och trafikrelaterad nedsmutsning och buller. I tioårsplanen anges mer eller mindre precisa mål för den brittiska transportpolitiken. Den nya transportpolitiken och dess mål har kritiserats från flera håll . Bland annat har transportutskottet i parlamentets underhus uttalat behov av justeringar av strategin. genomförs en stor satsning på investeringar inom transport- och infrastrukturområdet. Totalt planeras investeringar för fram , främst inom järnvägar och lokala transporter. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Transportforskningens struktur och organisation Det brittiska transportdepartementet (DfT)198 är ansvarigt för transportpolitiken. Departementet är ansvarigt för i första hand , medan , , och är ansvariga för sina egna transportsystem. Under departementet finns sex myndigheter (bl.a. vägmyndigheten ) och tre andra instanser (bl.a. järnvägsmyndigheten ). Transportdepartementet samarbetar dessutom med ett antal andra myndigheter och departement. I rapporten har följande forskningsfinansiärer identifierats: -Transportdepartementet (DfT) -Andra departement, bl.a. samt Handels- och industridepartementet -Olika offentliga och halvoffentliga institutioner, t.ex. Authority, och Passenger Transport Executive -Privata fonder (t.ex. ). Tillgängliga forskningsmedel fördelas på i princip två olika sätt: -s.k. invitation, vilket används av departement och myndigheter. Inom de olika forskningsprogrammen specificeras intressanta områden och vanligtvis ombeds fyra till sex potentiella forskningsinstitutioner att lämna in forskningsförslag, -s.k. responsive mode, vilket används av forskningsråden. Forskningsförslag tas fram och lämnas in. Förslagen granskas och bedöms av tre experter (två som föreslagits av forskningsråd och en som föreslagits av sökanden). Därefter rankas forskningsförslagen och medel ges enligt rankinglistan. Vanligtvis får ungefär hälften av förslagen medel. Transportforskning utförs av privata och offentliga institutioner på olika nivåer. I rapporten identifieras följande aktörer som de viktigaste för den brittiska transportforskningen: 198Department for Transport (DfT). 199Det finns sju forskningsråd. Två av dessa, Sciences Re- search Council (EPSRC) och Economic and (), täcker transportforskningen. Endast EPSRC har f.n. transportforskningsprogram. 200Scottish Executive (), Welsh Assembly (), Northern Office () och Transport for (). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER -Transportforskningslaboratoriet (TRL201) var tidigare en stor offentlig forskningsinstitution. TRL privatiserades men är fortfarande delvis finansierat med statliga medel. Laboratoriet har 500 anställda, varav 400 forskare -Offentliga och halvoffentliga institutioner Olika typer av forskning I rapporten pekas på att det finns en tämligen klart strukturerad skillnad mellan olika typer av forskning i : -Tillämpad forskning är en uppgift för departement och myndigheter, medan grundforskning står i fokus för forskningsråden. Politik och förvaltning behöver få snabba, vetenskapligt välunderbyggda lösningar på aktuella transportproblem. föredrar forskarna att få ägna sig åt långsiktig grundforskning. Av rapporten framgår att den tillämpade forskningen ökar i omfattning och att även forskningsråden ger alltmer medel till den tillämpade forskningen. -Den forskning som finansieras av Transportdepartementet är programforskning, medan forskningsrådet EPSRC lägger av resurserna på programforskning och på grundforskning. Andelen programforskning ökar dock. ger mer stöd till samarbete mellan universitet och näringsliv än vad departementet gör. En annan skiljelinje går mellan stöd till projekt och stöd till institutioner. De enda aktörer som ger mer långsiktigt stöd till institutioner i stor skala är forskningsråden. EPSRC ger bl.a. stöd till centrumbildningar som ger stöd till forskning och interdisciplinärt samarbete. Andra exempel är det inrättade centrumet för järnvägssystemforskning202 som omfattar sju universitet och ett antal aktörer inom näringslivet och som har erhållit för de kommande sex åren. Ett annat exempel på stöd till institutioner är s.k. plattformar som har etablerats för att möta behovet av mer grundforskning och långsiktighet. Den brittiska transportforskningens inriktning Det finns ingen nationell vision eller strategi för transportforskningen i . Allmänt sett har varje forskningsinstitution ansvar för sin egen vision eller strategi. I samband med att den brittiska innovationspolitiken har förändrats har Transportdepartementet tagit fram tretton strategiska mål för transportforskningen. Denna strategi är nära knuten till tioårsplanen och har sina huvudpunkter inom området motoriserade transporter. 201Transport Research Laboratory (TRL). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 -Minska transporters inverkan på miljön -Förbättra och modernisera kollektivtrafiken -Främja fotgängare, cyklister och mer miljövänligt resande -Främja socialt inkluderande och tillgängliga transporter -Skötsel och underhåll av transporttillgångar -Teknik, innovationer och framtiden -Modeller och analyser -Beteende och attityder -Fysisk planering och markanvändning Fokus inom forskningen har förändrats. handlade det om att hitta lösningar för att möta de ökande kraven från motortrafiken och för att avreglera kollektivtrafiken. handlar det mer om att undvika och begränsa trafikstockningar samt att hitta lösningar för att förbättra kollektivtrafiken. Tyngdpunkten inom brittisk transportforskning ligger enligt rapporten på teknik- och vägorienterade frågor. av DfT:s forskningsbudget gick till vägrelaterad forskning . I rapporten framförs även att stöd i första hand ges till forskning som kan ge finansiell avkastning. Sociologiska ansatser har åsidosatts , men har alltmer kommit att hamna i centrum för transportforskningens intresse. Det pågår en utveckling mot att beteendeaspekter och tvärvetenskaplig forskning i enlighet med den brittiska forskningens mål blir allt viktigare inom transportforskningen. Transportdepartementet utför ingen egen forskning utan ger uppdrag till externa utförare. Departementet fokuserar på tekniska innovationer för vägtrafiken och på ekonomiska angreppssätt. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER TABELL 1: TRANSPORTDEPARTEMENTETS VIKTIGASTE FORSKNINGSPROGRAM OCH BUDGET FÖR ÅR 2001/02 Transportstrategi och integrerade lokala transporter Transporter, miljö och skatter Källa: , K., 2003. Som har nämnts så är de brittiska forskningsråden i huvudsak inriktade på att ge stöd till grundforskning. Transportforskning återfinns i ett antal EPSRC-program: -Infrastruktur och miljö -IT och datavetenskap EPSRC ger stöd till transportforskning vid universiteten genom individuella bidrag, projektbidrag och stöd till samarbete mellan universitet och transportindustrin. Traditionellt är samarbetet med industrin inriktat på teknik. De huvudsakliga teman som forskningen inriktades var tillverkning av motorfordon och komponenter (203 projekt), transportdrift och stödtjänster (61 projekt) samt tillverkning av transportutrustning (54 projekt). Fokus hos andra forskningsinstitutioner Forskning sker även på regional nivå. Den skotska myndigheten ger ca i forskningsstöd. finansieras 32 projekt och huvudsakligt fokus är vägar. /02 gav den walesiska regionregeringen ungefär en kvarts miljon pund i stöd till fyra projekt. inriktar sin transportforskning på vägar och järnvägar. I rapporten framförs att anledningen till att har en mer utpräglad transportforskning är att TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 denna region alltid har varit mer oberoende och att den skotska geografin ställer krav på olika angreppssätt när det gäller transporter och infrastruktur. Transport 2000 är en takorganisation för mer än 40 olika transportinstitutioner som verkar för hållbara transportstrategier. Transportforskning ingår i olika projektområden, bl.a. luftfart, godstrafik på räls, bostadszoner, levande gator, buller, kollektivtrafik, vägbyggande, vägtrafiksäkerhet och hastigheter, säker skolväg, socialt inbegripande, turism utan trafik samt området fotgängare och cyklister. Sustrans203 är en ideell organisation som arbetar för en hållbar trafikutveckling genom alternativa trafikslag. Inom transportforskningen ger Sustrans stöd till projekt kring nationella cykelnätverk och till arbete kring att ändra resebeteende (s.k. res smart-projekt). Transportforskningslaboratoriet TRL har stora resurser för testning. TRL arbetar inom sex olika forskningsområden: infrastruktur, transporter, säkerhet, fordonssäkerhet, miljö samt internationell hjälp. Laboratoriet fokuserar huvudsakligen på teknisk forskning och särskilt då materialforskning. Rapportens slutsatser om brittisk transportforskning I rapporten sammanfattas bilden av brittisk transportforskning som tämligen positiv. Forskarna är nöjda med sin egen situation, men när de bedömer transportforskningens genomslagskraft framträder en annan bild. Den brittiska transportforskningen beskrivs som mainstream. I jämförelse med andra europeiska länder är forskningens inriktning likartad. Det finns inte någon orientering mot forskning om miljöhänsyn och integrerad mobilitet som i t.ex. och . De geografiska förhållandena ställer inte krav på mer extraordinära koncept som i t.ex. . En positiv aspekt på brittisk transportforskning verkar vara implementeringen av forskningsresultaten på lokal nivå. Detta kan hänga ihop med att programforskning och tillämpad forskning har ett särskilt fokus på att implementera resultaten. Till de negativa aspekterna hör svagheter när det gäller kunskapsöverföring, spridning av forskningsresultat, transparens, flexibilitet och transportforskningens effektivitet. Andra negativa aspekter som tas upp i rapporten är överflödig information (redundans) och otillräckligt stöd för unga transportforskare. När det gäller brister i kunskapsöverföringen riktas i rapporten kritik mot att samarbetet mellan industrin och universiteten inte ges finansiellt och institutionellt stöd på ett tillfredsställande sätt, trots att program för detta ändamål har inrättats (de s.k. LINK-programmen). Vad gäller spridningen av forskningsresultat kommer kritik från både forskare, finansiärer och användare. Problemet har olika dimensioner. Som ett exempel kan nämnas att Transportdepartementet endast publicerar av forskningsresultaten, främst eftersom det saknas lämpliga verktyg för sprid- 203 Sustrans the sustainable transport . 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER I allmänhet är forskningsrapporterna endast tillgängliga genom Internet eller som papperskopia direkt från forskaren. I rapporten framförs kritik mot att det inte finns något lämpligt spridningsverktyg på nationell nivå som är tillgängligt för både forskningsaktörer och användare, t.ex. en databas eller ett nyhetsbrev. När det gäller problemet med den överflödiga informationen pekas det i rapporten på att huvudorsaken är att användarna vanligtvis är dåligt informerade om det aktuella forskningsläget och att de därför beställer forskning som redan har gjorts på annat håll. I rapporten pekas på att den positiva sidan av problemet med överflödig information kan vara att ju mer utforskat ett område är, desto större är sannolikheten att forskningsresultaten implementeras. När det gäller transportforskningens effektivitet är mängden överflödig information ett problem. I rapporten framförs även att forskningen inte har något inflytande på politiska beslut i . Som exempel nämns bl.a. att transportforskare varnade den brittiska regeringen för riskerna med att avreglera buss- och tågtrafiken utan att regeringen tog hänsyn till detta. När det gäller unga transportforskare framförs i rapporten att det kan komma att uppstå en brist på forskare. Det pekas också på att unga forskare inte har något långsiktigt perspektiv, bl.a. på grund av att de tillämpade forskningsprojekten ofta är kortsiktiga. Slutligen pekas i rapporten på att formerna för forskningsfinansieringen och inriktningen på projekt gör att alltmer tid går till pappersarbete. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 är världens till ytan fjärde största land. av alla persontransporter sker i privata fordon. De stora avstånden har bidragit till ett väl utvecklat inrikesflyg som täcker större delen av landet. Bara några procent av amerikanerna reser med buss eller tåg. av det gods som transporteras inom skickas med tåg, medan en femtedel fraktas med lastbilar och lika mycket med fartyg. Omkring en fjärdedel av godset utgörs av olja, som transporteras i pipelines. är en av världens största producenter av råolja. Den inhemska oljekonsumtionen per capita är hög och av all energiförbrukning kommer från olja. Den inhemska prospekteringen och utvinningen av olja har minskat , medan importen av olja har ökat. importerar mer än hälften av all olja som konsumeras. Den amerikanska transportsektorn sysselsätter mer än 14 miljoner personer och den totala årliga utgiften motsvarar av BNP.204 Det amerikanska järnvägsnätet har byggts i konkurrens mellan olika järnvägsbolag. har järnvägsbolaget , som får bidrag från den federala järnvägsmyndigheten , ansvar för att underhålla strukturen för persontransporter. Privata företag kontrollerar godstrafiken på järnväg och dessutom ofta den lokala kollektivtrafiken. Det pågår en diskussion om järnvägssektorns finansiering. Det amerikanska järnvägsnätet. Vägnätet har alltid varit en offentlig, skattefinansierad angelägenhet. Det amerikanska vägnätet omfattar 660 . har den högsta biltätheten i världen. På regional och lokal nivå är bilen det dominerande transportmedlet, medan flyget är det viktigaste transportslaget för längre distanser. Utbyggd kollektivtrafik finns huvudsakligen endast i de centrala delarna av städerna. 204Landguiden Länder i fickformat (). 205Federal (). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Det amerikanska vägnätet tar mycket stora markområden i anspråk. I exempelvis täcks uppemot halva stadsytan av vägar och parkeringsplatser. har ett transportsystem som bygger på ett högt beroende av bilen. av alla resor görs med bil och avståndet mellan bostad och arbete ökar . Även om användningen av kollektivtrafik har ökat medan biltrafiken har ökat , så satsas av de amerikanska delstaternas investeringar på vägar och broar. Endast mindre delar satsas på alternativa transportlösningar och då huvudsakligen i de fem delstaterna , , , och . Följande avsnitt om amerikansk transportforskning bygger på forskaren rapport