rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — Dessutom skall alla skolor i ge eleverna grundkunskaper i sorbernas kultur och historia. I en förordning från det sachsiska regleras den sorbiska undervisningen mer detaljerat, bl.a. genom särskilda tim- och kursplaner. Undervisning i sorbiska ges i årskurserna 112. Undervisning i sorbiska kan erbjudas även vid skolor där sorbiska inte är undervisningsspråk.111 Vid gymnasieskolan i kan sorbiska studeras som fördjupningsämne.112 I planeringen skall hänsyn tas till den sorbiska minoritetens intressen, bl.a. skall sorbiska och slaviska bosättningsformer och strukturer samt sorbiska kulturminnen bevaras och vårdas. Det sorbiska kulturarvet skall ses som en resurs inom turismen.113 Staden för på sin webbplats fram tvåspråkigheten som en tillgång.114 När det gäller valen till den sachsiska lantdagen finns reglerat vilka handlingar m.m. som kan efterfrågas på sorbiska.115 Insatser för landsdelsspråket lågtyska (plattyska) Genom framför allt olika initiativ från engagerade talare av lågtyska och genom stöd från delstater och kommuner har en lågtysk litteratur återuppstått och lågtyskan har åter börjat användas inom bl.a. teatern, kyrkan och i mo- 107Gesetz zum Staatsvertrag über den Mitteldeutschen Rundfunk, 1991 och Gesetz zum Fünften Staatsvertrag zur Änderung rundfunkrechtlicher Staatsverträge und zur Änderung des Sächsischen Privatrundfunkgesetzes, 2000. 108Landesentwicklungsplan 1994, Sächsisches Gesetz zur in Tageseinrichtungen, 2001 samt Verordnung über Kindertageseinrichtungen im deutsch-sorbischen Gebiet, 1995. 109Regionalplan Oberlausitz-Niederschlesien, 2002. 110Schulgesetz für den Freistaat , 1991. 111Verordnung des Sächsischen Staatsministeriums für Kultus über die Arbeit an sorbischen und anderen Schulen im deutsch-sorbischen Gebiet, 1992. 112Verordnung des Sächsischen Staatsministeriums für Kultus zur über die gymnasiale Oberstufe und die Abiturprüfung anallgemein bildenden Gymnasien im Freistaat , 2002. 113Se bl.a. Regionalplan Oberlausitz-Niederschlesien, 2002. 115Verordnung des Staatsministeriums des Innern über die zum Sächsischen Landtag, 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Antalet talare fortsätter dock att minska, framför allt genom att föräldrar talar högtyska med sina barn. Främjandet av lågtyskan sker på olika sätt i olika delstater. finns en rådgivande kommitté för lågtyska under ledning av utbildnings- och kulturministern. I Schleswig-Holsteins lantdag finns sedan 1992 en rådgivande kommitté som handhar alla frågor som rör lågtysk språk- Även har en myndighet för lågtyska. finns en arbetsgrupp som har som syfte att omsätta minoritets- språkskonventionen i praktiken. I gruppen ingår företrädare för olika ministe- rier, lågtyska organisationer och partigrupperna i lantdagen. Fasta forsknings- och utbildningsresurser för lågtyska finns vid universite- ten i Bielefeld, , , Göttingen, , , Münster, Dessutom ges utbildning i lågtyska vid en rad andra universitet i norra . Det finns vidare olika institut som har som syfte att främja lågtyskan, bl.a. lågtyska språket i och den plattyska byrån i Aurich, Ostfriesland.116 Som exempel på konkreta åtgärder kan nämnas att plattyska byrån genomför ett projekt som handlar om att främja användandet av lågtyska i arbetslivet.117 Byrån driver även projekt kring bl.a. tvåspråkighet på daghem och i skolor. Ostfriesland mer än 30 tvåspråkiga daghem som regelmässigt arbetar med både hög- och lågtyska.118 6.5 Utvärderingar m.m. av åtgärdernas resultat Utvärderingar inom minoritetsområdet görs, enligt tyska , i samband med övervakning av konventionerna. I detta är företrädare för förbundsnivån, delstaterna och minoriteternas egna paraplyorganisationer involverade. Minst en gång arrangeras dessutom s.k. implementeringskonferenser för de två konventionerna med samma deltagarkrets. En annan del i uppföljningsverksamheten kan enligt vara att dess rådgivande utskott tar upp aktuella teman och problem som berör de olika minoriteterna och minoritetsspråken.119 har i sin senaste granskning av den tyska minoritetspolitiken gjort bedömningen att har gjort aktningsvärda ansträngningar för att stödja de nationella minoriteterna och deras kultur, särskilt genom förbundsnivåns finansiella stöd och delstaternas olika åtgärder inom områdena utbildning, medier och kultur. Trots detta finns enligt den rådgivande kommittén utrymme för förbättringar inom medieområdet, särskilt när det gäller radio- och TV-program för de danska och frisiska minoriteterna. Kommittén noterar vidare att användningen av minoritetsspråken i kommunikationen med för- 116 Die niederdeutsche Sprache. 117 Projekt bi dArbeid besünners för jung Lü in den Startlöchern. 118 In dKinnergaarn. 119 Klüchtzner, e-brev, . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER valtningsmyndigheter tycks vara begränsad och att brister kvarstår, särskilt när det gäller sorberna. Dessutom uppmärksammas bl.a. problem när det gäller skolor som erbjuder undervisning på sorbiska och frisiska. Kommittén är djupt bekymrad över tvångsupplösningen av en kommun med sorbisk identitet i syfte att möjliggöra fortsatt brytning av brunkol. Kommittén pekar även på problem som gäller bl.a. diskriminering av romer.120 pekade i sitt svar på kommitténs rapport bl.a. på att man ser uppfyllandet av ramkonventionen och kommitténs ställningstagande som en del i en fortlöpande alleuropeisk process som syftar till att skapa internationella standarder. uttryckte även önskemål om en öppen och konstruktiv dialog med Europarådet.121 har i sin senaste granskning av den tyska landsdels- och minoritetsspråkspolitiken bl.a. pekat på behovet av omedelbara åtgärder för att stärka undervisningen i de särskilt hotade språken nordfrisiska, saterfrisiska och lågsorbiska samt att utbildning och fortbildning av lärare i de nationella regional- och minoritetsspråken bör förbättras. pekar även på behovet av insatser för att medvetandegöra landsdels- och minoritetsspråkstalarna om rätten att använda sitt språk i kommunikationen med myndigheter och domstolar och göra detta praktiskt möjligt. Dessutom uppmärksammas behovet av aktiva åtgärder för att främja användningen av landsdels- och minoritetsspråk i medierna.122 Förutom uppföljningar genomförs även andra undersökningar kring genomförandet av Europarådskonventionerna. I de tyska delstaterna görs olika uppföljningar och som exempel kan nämnas att det finns en grupp tillsatt i för att följa upp hur Europarådskonventionerna implementeras. Schleswig-Holsteins regering lämnar även rapporten om implementeringen till lantdagen. En undersökning av användningen av landsdelsspråket lågtyska visar att drygt hälften av befolkningen i berörda områden i norra kan tala lågtyska och att förstår lågtyska. En annan undersökning visar att av barnen i ett av lågtyskans kärnområden i Ostfriesland växer upp med lågtyska som modersmål och växer upp tvåspråkigt. Resterande växer upp med högtyska. visar andra undersökningar att det finns krav på att ungdomar skall behärska lågtyskan när de kommer ut i arbetslivet. I de undersökta företagen talade en majoritet av de anställda lågtyska med varandra () och med kunderna (ofta och ibland).123 120Beratender Ausschuss für das Rahmenübereinkommen. 121Stellungnahme der Bundesrepublik zu der Stellungnahme des Beratenden Ausschusses. 122Zweiter , 2003. 123Plattdüsk vaandag Die Sprachsituation heute. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM 7.1 Minoriteter och minoritetsspråk i Frisiska är ett västgermanskt språk som talas på vissa håll längs i och . I används det frisiska språket i provinsen (Fryslân).125 De första historiska referenserna till friserna kommer från romartiden och de första frisiska skrifterna kommer . övertog holländskan rollen som skriftspråk, medan frisiskan fortsatte att fungera som det talade språket, framför allt på den frisiska landsbygden. ökade det nationella medvetandet och användningen av det frisiska språket. bildades föreningar för det frisiska språket. av befolkningen i (630 000) talar frisiska. Drygt hälften av befolkningen uppger sig ha lärt frisiska som modersmål och använder frisiska i hemmet. uppger sig förstå talad frisiska, kan läsa och kan skriva frisiska. Frisiskans position i har varit relativt stabil. Språket används primärt i informella sammanhang (inom familjen, på arbetsplatser och på landsbygden), medan holländska används i mer formella situationer (medier, administration, lagstiftning och utbildning). Attityderna till det frisiska språket är positiva. Frisiska används inte i vissa kommuner på fastlandet och på de västfrisiska öarna. av befolkning har lågsaxiska språk som modersmål (se nedan). Olika varieteter av lågsaxiska (Nedersaksisch) talas i provinserna samt i delar av och (Oost- och Weststellingwerf).126 Ungefär 1,8 miljoner av områdets 3 miljoner invånare talar lågsaxiska. Streektaal-Organisatie in het Nedersaksisch Taalgebied (SONT) är en paraplyorganisation för 21 föreningar som är inriktade på lågsaxiska språk. 124Avsnittet bygger i huvudsak på information från den nederländska regeringens rapporter till . Övriga källor som förekommer är markerade i texten. 125I officiella sammanhang används numera den frisiska beteckningen Fryslân för . 126Följande varieteter kan nämnas: Achterhoeks (i ), Drents (i ), Gronings (i ), Sallands (i ), Stellingwerfs (i Stellingwerven, ), Twents (i östra ), Veenkoloniaals (i nordöstra ), Veluws (i ), Westerwolds (i nordöstra ). STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Tre varieteter av limburgiska (Limburgisch) talas i provinsen i sydöstra . Av 1,1 miljoner invånare beräknas ca 70 tala limburgiska. Limburgiska talas även i den belgiska provinsen Ett flertal lokala organ arbetar för att skydda och utveckla språket, bl.a. Veldeke . Föreningen har 3 500 medlemmar och grundades . Organisationen arbetar för språkets användning inom utbildningsväsendet och gruppen Algemeen Geschreven (AGL) för att utveckla och standardisera skriftspråket.129 Det uppskattas att det finns några hundra personer i som aktivt talar jiddisch. De flesta av dessa bor i och några få i . Olika organ arbetar för att skydda och utveckla språket, bl.a. Cheider, Jiddisjer Kraiz och institutet ben . Omkring 4 500 personer i tillhör gruppen sinti och ca 750 personer gruppen roma. Personer inom sinti-gruppen är huvudsakligen bosatta i södra delen av och talar ett språk. Den nederländska organisationen för sinti uppskattar att kan tala sitt eget språk. Personer inom roma-gruppen är bosatta över hela landet och talar olika romanidialekter. Det är inte känt hur många som kan tala . har erkänt att provinsen är tvåspråkig, vilket dock inte innebär att den har någon särskild, autonom ställning. Provinsadministrationen har emellertid enligt lag vissa särskilda befogenheter, bl.a. att besluta om undantag för skolor att undervisa i frisiska. Lokala och regionala förvaltningar i får själva reglera användningen av frisiska i skrivna dokument. Den nederländska minoritetspolitiken i förhållande till friserna styrs av ett avtal mellan den nederländska centralregeringen och provinsen . Årliga rapporter om implementeringen av avtalet redovisas till det nederländska parlamentet och provinsrådet i . Det finns två rådgivande aktörer när det gäller genomförandet av den frisiska språkpolitiken: för det frisiska språket (ger råd till centralregeringen i frågor kring frisiskan; består av fem ledamöter och en sekreterare i /) samt Berie foar it Frysk (ger råd till provinsen 128Belgien har varken undertecknat eller ratificerat minoritetsspråkskonventionen. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM myndigheter i språkpolitiska frågor). Dessutom kan Fryske nämnas. På central nivå är ansvarigt för den frisiska språkpolitiken. För de regionala språken lågsaxiska språk och limburgiska går den neder- ländska politiken ut på att lokala och regionala myndigheter skall ta huvudan- svaret för språkens utveckling och skydd. För de territoriellt obundna språken jiddisch och /sinti går politiken ut på att de berörda gruppernas organisationer har ansvar för att uttrycka önskemål kring politiken gentemot 7.3 Ratificeringen av Europarådskonventionerna ratificerade 1996 som fjärde land minoritetsspråkskonventio- Av ratifikationsinstrumentet framgår att åtar sig att till- lämpa 48 punkter och stycken i del III i konventionen för frisiska i provinsen , samt bestämmelserna i del II i konventionen på lågsaxiska språk och bestämmelserna i del II, enligt artikel 7 punkt 5, för jiddisch och roma- ni/sinti som territoriellt obundna språk. na att även limburgiska erkändes som ett regionalt språk som behandlas enligt principerna i konventionens del II. överlämnade regeringen en proposition till det neder- ländska parlamentet om ett godkännande av att konventionen ratificerades. Regeringen föreslog att friserna skulle omfattas av ramkonventionen. skulle även nya minoriteter, dvs. personer som är föremål för integrationspoli- tik, omfattas av konventionen. Det nederländska representanthuset godkände När propositionen skulle behandlas av senaten drog storstads- och integrationsministern tillbaka propositionen. na har ännu inte ratificerat ramkonventionen. 7.4 Vidtagna åtgärder för frisiskan I har åtgärder för frisiskans främjande vidtagits under en lång rad av år. började statliga resurser att avsättas för under- visning i frisiska och 1937 omnämns frisiskan i den neder- beslöts att frisiskan fick användas i munt- lig kommunikation med myndigheter i . departemental kommitté för frisisk språkpolitik. En rapport från kommittén STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER till det nederländska parlamentet innebar att regeringen erkände statens ansvar för att bevara och stödja frisiska språket och frisisk kultur. Parlamentets behandling av rapporten innebar bl.a. att frisiska blev ett ämne i skolan. blev frisiska ett obligatoriskt ämne i i . blev frisiska obligatoriskt även i fortsättningsskolan. uppmärksammades frisiskans roll i den offentliga administrationen. kom den nederländska regeringen och provinsen överens om att reglera detta i förvaltningslagen. Lagändringen innebar att centralregeringen formellt erkände provinsen tvåspråkiga status. kan juridiska handlingar upprättas på frisiska och kan exempelvis föreningsstadgar och stiftelseurkunder upprättas på frisiska. Allmänt om nuvarande åtgärder Åtgärder för att främja frisiskan vidtas både av den nederländska centralregeringen och av provinsen . I syfte att implementera åtgärder för att främja det frisiska språket och den frisiska kulturen har slutit avtal med provinsen . Det senaste avtalet är och är anpassat till minoritetsspråkskonventionen. Avtalet har presenterats för det nederländska parlamentet och en interdepartemental kommitté skall rapportera om avtalets genomförande. Olika insatser görs för att förbättra tillgången till frisiskspråkiga förskolor och s.k. lekgrupper. Insatser görs även för att förbättra tillgången till läromedel på frisiska och för att förbättra fortbildningen i frisiska för förskolelärare. Bland annat har både regeringen och provinsen avsatt ett engångsbelopp för att utveckla frisiskt undervisningsmaterial för förskolor och lekgrupper. Provinsen har deklarerat att antalet frisiskspråkiga eller tvåspråkiga förskolor/lekgrupper skall öka med tio . På initiativ av föräldrar har en stiftelse, Stifting Pjutterboartersplak, bildats för att främja frisiskspråkiga lekgrupper. ansvarade barn i fem lekgrupper i . Dessutom finns två andra frisiska lekgrupper . öppnades det första tvåspråkiga barnomsorgscentret i / . I finns nationella bestämmelser som gjort det möjligt att få undervisning i frisiska inom det obligatoriska skolväsendet.130 finns regler som ger dem som använder frisiska möjlighet 130 Barn mellan fyra och går den åttaåriga (basischolen). Fortsättningsskolan är uppdelad i olika delar, bl.a. den fyraåriga yrkesförberedande skolan STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM att få undervisning i frisiska i provinsen . Det finns också vissa tvåspråkiga skolor i där undervisningen bedrivs på frisiska och Den nederländska regeringen och provinsen har i avtalet från 2001 enats om förstärkta insatser för frisiskan inom utbildningsväsendet. Enligt skollagen skall undervisning i frisiska ske obligatoriskt inom den åttaåriga för alla elever. undantag från detta krav. har andelen skolor som medgetts undantag från kravet sjunkit till . Det är endast i huvudsak skolor på de västfrisiska öarna som har undantag från kravet på undervisning i frisiska. kommuner där lågsaxiska språk talas uppmärksammas även dessa språk och den lokala kulturen i samband med undervisningen i frisiska. avgör själv hur undervisningen läggs upp och schemaläggs. ägnas åt frisiska för år 35 och för år 68. Centralregeringen ersätter provinsen för de årliga merkostnader- na för att upprätthålla undervisning på frisiska i . delar i sin tur medlen mellan grundskolorna utifrån antalet elever som erhåller undervisning på frisiska. uppgick statsbidraget till för Provinsen får dessutom öronmärkta medel för frisiskan inom barnomsorg, skola och lärarfortbildning från det nederländska utbildnings- och (). vissa engångsbidrag har utbetalats. Dessutom ger provinsen bidrag till kom- munerna för frisiskan inom skolan (). Bidrag ges även till ett projekt kring användningen av frisiskan inom skolan (1,). Även fortsättningsskolorna kan själva avgöra om de vill ge undervisning i För den första delen av fortsättningsskolan är frisiska ett obligatoriskt ämne, medan det är frivilligt i den andra delen av fortsättningsskolan. åtgärder vidtas enligt regeringen för att stärka frisiskans ställning inom fort- Bland annat kan nämnas utvecklingen av läromedel på frisis- ka, inklusive utbildningsradio och utbildnings-TV. Planer för frisiskans status som undervisningsspråk skall enligt avtalet tas fram. I fortsättningsskolans andra del har skolor möjlighet att erbjuda undervisning På vissa linjer kan eleverna välja frisiska som examensämne. 2001 valde sammanlagt 86 elever frisiska som examensämne. har avsatt medel för att uppmuntra fler elever att välja frisiska som examensämne och för att får en mer positiv attityd gentemot språket bland både elever och lärare. (VMBO), den femåriga allmänna skolan (HAVO) och den sexåriga högskoleförberedande skolan (VWO). 131 Steg mot en minoritetspolitik, SOU 1997:192. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Högre utbildning och forskning I finns tre högskolor. Frisiska ingår i lärarutbildningen vid två av högskolorna. Frisiska kan dessutom studeras vid universiteten i och . Enligt avtalet mellan regeringen och provinsen så garanterar utbildnings- och kulturministern en grundnivå på finansieringen av frisiska vid ett universitet (i praktiken ). /01 studerade sammanlagt 115 studenter frisiska i och . Kontakter med myndigheter och rättsväsendet Rätten att få använda frisiska i kontakt med myndigheter och rättsväsendet i provinsen är lagfäst. Det frisiska språket är också inkluderat i nationell förvaltningsrätt och i lagstiftning som berör utbildning och kultur och i skattelagstiftningen. I provinsen är det också möjligt att få viss samhällsservice från offentliga organ på frisiska. Enligt lag har en part rätt att använda frisiska i domstolsärenden och att inkomma med handlingar på frisiska.132 I det tidigare nämnda avtalet mellan den nederländska regeringen och provinsen har det lyfts fram att åtgärder skall vidtas för att öka allmänhetens kunskap om de språkliga rättigheterna. Som exempel kan nämnas att placerades skyltar vid ingångarna till alla rättegångssalar i , där det upplystes om rätten att tala frisiska under domstolsförhandlingen och att tingsrätten i har en webbplats där information lämnas om detta. Dessutom har bl.a. en juridisk tagits fram och personal vid domstolar och myndigheter skall erbjudas fortbildning i frisiska. När det gäller användningen av frisiska i muntliga och skriftliga kontakter med myndigheter regleras detta i lag.133 Rätten att använda frisiska är bunden till myndigheter belägna i provinsen . Rätten att skriva på frisiska gäller även nationella myndigheter vars verkningsområde omfattar . har provinser och kommuner rätt att anta namn på frisiska.134 Exempelvis handlingar som rör födelse, dödsattester och giftermål kan upprättas på holländska och frisiska. Alla statliga institutioner skall använda det officiella frisiska namnet på orter i sin korrespondens. Ett stort antal kommuner använder tvåspråkiga ortskyltar. Frisiska förekommer regelbundet både i radio och TV och det finns dagstidningar som till viss del skrivs på frisiska. Den nederländska regeringen och provinsen har i ett avtal kommit fram till att de skall sträva efter att det regionala public service-bolaget skall ha en finansie- 132Lagen om användningen av frisiska trädde i kraft . 133Den allmänna administrativa lagen trädde i kraft . 134Den bytte provinsen namn till Fryslân. Även ett antal kommuner har bytt från den holländska till den frisiska formen av kommunnamnet. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM ring som möjliggör ett fullständigt och varierat programutbud på frisiska. Samma strävan skall även gälla tillgången till skrivna medier på frisiska. Omrop producerar television på frisiska för nationella Regionalt sänder Omrop frisiskspråkiga TV-program och frisiskspråkiga radioprogram per dag (avser ). finns 18 lokala radio- och i . att dessa lokala stationer har sändningar mestadels på holländska. Provinsen har avsatt särskilda medel (åren 2003 och 2004) utöver den ordinarie finansieringen för att utveckla TV- och radio- program på frisiska, bl.a. TV-teater. ger staten stöd till frisiska språket och kulturen. till bl.a. den frisiskspråkiga teatern Tryater135 och till frisiska litteratur- och Tryater gav ca 440 föreställningar. tationscentret anordnar utställningar och föreläsningar och ger även kurser och seminarier för frisiskspråkiga författare. Vidare ger staten stöd till frisisk litteratur och till provinsbiblioteket i . rar bl.a. en stor frisisk festival . Fryske är ett forsknings- och utbildningscentrum för frisiska och frisisk kultur.136 Vid den statsfinansierade akademin utförs forsk- ning inom språkvetenskap, historia, litteratur och samhällsvetenskaper. demin har bl.a. tagit fram frisiska ordböcker. 7.5 Vidtagna åtgärder för andra språk Enligt den nederländska regeringen har lokala och regionala myndigheter inom det lågsaxiska språkområdet i första hand ansvar för att utveckla politiken vad gäller lågsaxiska utifrån de åtaganden som följer av minoritetsspråkskonventionen. Detta innebär att politiken kan utformas på olika sätt i olika delar av området. De olika myndigheterna har även vidtagit olika åtgärder för dessa regionala språk. Som exempel kan nämnas att bidrag ges till organisationer som på olika sätt arbetar för de lågsaxiska språken, till utgivning av böcker och kulturtidskrifter på lågsaxiska samt forskning m.m. Olika insatser görs för att utveckla språken, bl.a. kvaliteten och tillgängligheten till skriftspråket. Enligt redovisning till finns en ökande tendens att använda lågsaxiska språk i både tal och skrift inom kulturområdet. Detta gäller även t.ex. regionala och lokala radiosändningar om regional kultur (). publiceras ungefär 50 böcker på nå- 135 Se webbplatsen . 136 Se webbplatsen . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER gon lågsaxisk varietet. kan levande regionala språk användas som undervisningsspråk i . Kursplaner har tagits fram för varieteten Stellingwerf för grundskolorna i kommunerna . Kurser i lågsaxiska språk anordnas av olika regionala institut och på universitetsnivå kan språket studeras vid i . I finns en professur i lågsaxiska.