urf · GSA5URF2 · 2005-01-01 00:00:00 — 2 § Talmannen får egenpensionsförmåner enligt bestämmelserna i detta kapitel och 710 kap. i denna lag. Den tid talmannen haft sitt uppdrag jämställs med tid som ledamot. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 3 § Arvodet till talmannen utgör pensionsgrundande arvode för den tid talmansuppdraget innehafts. 4 § Arvodet till talmannen vid avgångstillfället utgör underlag för inkomstgarantin. 5 § Talmannen har inte rätt att uppbära statlig egenpensionsförmån för tid då talmansarvode eller avgångsersättning på grund av uppdrag som statsråd betalas ut. 6 § Efterlevandepensionsförmåner betalas till efterlevande till talmannen enligt vad som gäller för efterlevande till annan ledamot enligt 11 kap. denna lag. 7 § Övriga bestämmelser i denna lag gäller även talmannen, om inte något annat framgår av sammanhanget. 1 § Ledamotsarvode betalas med ett belopp som fastställer. 2 § Tilläggsarvode betalas 1.till vice talman av ledamotsarvodet, 2.till ordförande i utskott av ledamotsarvodet, och 3.till vice ordförande i utskott av ledamotsarvodet. 3 § Ledamotsarvode och tilläggsarvode anses som inkomst av anställning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1991:1047) om sjuklön. En ledamot anses i detta sammanhang som en arbetstagare. 4 § Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, skall avdrag göras från arvodet och tilläggsarvodet i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos . Av- draget skall dock beräknas på grundval av arvodet och tilläggsarvodet delat med antalet kalenderdagar . Om en ledamot får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning och får arvode och tilläggsarvode skall arvodet och tilläggsarvodet minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . 1 § Med tjänsteresa avses en resa som en ledamot gör som ett led i utövandet av sitt uppdrag som riksdagsledamot. Ledamotens bostad på hemorten betraktas då som tjänsteställe. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2 § En ledamot har rätt till ersättning för kostnader för tjänsteresor med belopp motsvarande den faktiska kostnaden. Kostnader för tjänsteresa med egen bil ersätts med de belopp som gäller för arbetstagare hos . 3 § Ledamoten skall efter avslutad tjänsteresa lämna en reseräkning till riksdagsförvaltningen , dock senast efter det att resan eller förrättningen avslutades. 4 § Ledamoten beslutar själv om inrikes tjänsteresor och om lämpligt färdmedel med hänsyn tagen till kostnads- och tidsaspekter. meddelar närmare föreskrifter om användning av sådana färdmedel och resetjänster som riksdagsförvaltningen och en leverantör har träffat särskilt avtal om. Riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Regler för utrikes tjänsteresa för utskott eller företrädare för utskott finns i riksdagsordningen samt för utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . 5 kap. Traktamente m.m. Rätt till traktamente 1 § En ledamot har rätt till traktamente enligt 25 §§ om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader är uppfyllda enligt 12 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). 2 § Dagtraktamente vid flerdygnsförrättning i betalas för varje hel dag som tagits i anspråk för förrättningen med ett belopp som motsvarar en etthundratjugondel av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor. Har förrättning påbörjats eller senare avresedagen eller avslutats eller tidigare hemresedagen betalas halvt dagtraktamente. Har en ledamot fått en fri måltid under en tjänsteresa, skall traktamentet minskas med särskilt fastställt belopp, om inte måltiden obligatoriskt ingår i priset för transporten på allmänna transportmedel. 3 § Ersättning för logikostnad i (nattraktamente) betalas med belopp motsvarande visad kostnad upp till ett högsta belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än från bostaden betalas dock ersättning för faktisk logikostnad som föranleds av förrättningen. Någon ersättning betalas dock inte vid sådan särskild förrättning som äger rum inom från om ersättning för logi betalas för annan bostad belägen inom denna 50-kilometersgräns. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 Oavsett vad som sägs i första och andra styckena betalas ersättning för faktisk logikostnad vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i . 4 § Den som inte har haft några utgifter för logi eller inte styrker logikostnader får ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning betalas inte när resenären tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fri logi tillhandahållits av en myndighet, ett trafikföretag eller motsvarande. 5 § Vid förrättning utomlands betalas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för arbetstagare hos . 6 § En ledamot som uppfyller förutsättningarna i 1 § för rätt till traktamente, utom när det gäller kravet på övernattning på förrättningsorten, har rätt till förrättningstillägg vid endagsförrättningar i mer än från bostaden, om förrättningen varar . Förrättningstillägg betalas med ett belopp som motsvarar en tvåhundrasjuttiofemtedel av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor. 7 § Har en ledamot fått en fri måltid under en tjänsteresa, skall förrättningstillägget minskas med särskilt fastställt belopp, om inte måltiden obligatoriskt ingår i priset för transporten på allmänna transportmedel. Ersättning för logikostnad i vissa fall till ersättare 8 § Om en ersättare, som inte har kunnat få bostad i hus, har högre logikostnader än det högsta belopp som betalas enligt 3 §, får riksdagsförvaltningen betala högre ersättning bara om det finns särskilda skäl. Ersättning för logikostnad vid ledighet 9 § Efter ledighet i betalas inte någon ersättning för logikostnad om det inte finns särskilda skäl. Ersättning för bostad på folkbokföringsorten i vissa fall 10 § Om det finns synnerliga skäl får riksdagsförvaltningen, efter ansökan av ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med den bostad där ledamoten är folkbokförd men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte överstiga det högsta belopp som betalas enligt 3 §. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 6 kap. Viss teknisk utrustning 1 § tillhandahåller ledamöter sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av uppdraget som ledamot i . 2 § En ledamot som är ledig får behålla den tekniska utrustningen. Om det finns särskilda skäl kan sådan utrustning krävas tillbaka under ledigheten. Gemensamma bestämmelser för egenpensionsförmånerna Egenpensionernas omfattning 1 § Egenpensionsförmåner är ålderspension, sjukpension och ålderspensionsfribrev. Egenpensionsförmåner får inte betalas med arvode eller inkomstgaranti enligt denna lag eller lagen (2006:000) om arvode m.m. till ledamöter i . 2 § Ålderspension och ålderspensionsfribrev bestäms på grundval av ett underlag och en tidsfaktor. Sjukpension bestäms på grundval av ett underlag. Underlaget för egenpensionsförmånerna beräknas utifrån ett pensionsgrundande arvode. 3 § Pensionsgrundande arvode utgörs av följande arvoden till ledamoten: 1.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § denna lag och 2 kap. 2 § lagen (2006:000) om arvode m.m. till ledamöter i , 2.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3.arvoden enligt 1 § 14 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 4 § Underlaget för egenpensionsförmånerna beräknas utifrån det pensionsgrundande arvodet för de kalenderår en ledamot innehaft uppdraget närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Medeltalet av de framräknade beloppen utgör underlaget för egenpensionsförmånerna. Kan en ledamot inte tillgodoräknas pensionsgrundande arvode för fem kalenderår, utgör pensionsunderlaget medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgör pensionsunderlaget det pensionsgrundande arvodet för . Kan inte helt kalenderår tillgodoräknas, utgör pensionsunderlaget det genomsnittliga pensionsgrundande arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 5 § Tidsfaktorn för ålderspension utgör förhållandet mellan antalet hela uppdragsår, dock högst trettio, och talet trettio. För den som har varit riksdagsledamot och ledamot i utgör tidsfaktorn för ålderspension förhållandet mellan det sammanlagda antalet som riksdagsledamot och ledamot i , dock högst trettio, och talet trettio. 6 § Tidsfaktorn för ålderspensionsfribrev utgör förhållandet mellan antalet hela uppdragsår, dock högst trettio, och talet trettio. För den som har varit riksdagsledamot och ledamot i utgör tidsfaktorn för ålderspensionsfribrev förhållandet mellan det sammanlagda antalet som riksdagsledamot och ledamot i , dock högst trettio, och talet trettio. För ledamöter som inte fyllt när tjänstgöringen påbörjades, utgör tidsfaktorn för ålderspensionsfribrevet i stället förhållandet mellan antalet hela uppdragsår och antalet kvarvarande år från uppdragstidens början till pensionsåldern . 7 § Egenpensionsförmånerna och efterlevandeförmånerna värdesäkras genom anknytning till förändringen av det prisbasbelopp som pensionsunderlaget räknats upp till. 8 § Den som vill att ålderspension eller ålderspensionsfribrev skall utbetalas skall skriftligen ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. 1 § Pensionsåldern är och uppnås vid utgången av månaden före den månad ledamoten fyller . Hur länge ålderspension betalas 2 § Ålderspension betalas, om inte uppskjutet uttag enligt 5 § begärs, från och med den månad ledamoten fyller eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot upphör. Ålderspension betalas till och med utgången av den månad då den pensionerade ledamoten avlider. 3 § För hel ålderspension fordras minst trettio hela uppdragsår. Den som har varit riksdagsledamot och ledamot i har rätt till hel ålderspension om han eller hon fullgjort sammanlagt minst trettio 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG som riksdagsledamot och ledamot i . 4 § Ålderspension utgör tidsfaktorn multiplicerad 1.med 11,5 procent av pensionsunderlaget upp till och med 7,5 gånger inkomstbasbeloppet enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2.med 65 procent av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.med 32,5 procent av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Uppskjutet uttag av ålderspension 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av ålderspension. Pensionen ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Hur tidsfaktorn och underlaget beräknas anges i 7 kap. 2-6 §§. 9 kap. Ålderspensionsfribrev Rätt till ålderspensionsfribrev 1 § En ledamot som lämnar utan att rätt till ålderspension, sjukpension eller tillfällig sjukpension föreligger har rätt till ålderspensionsfribrev. Om rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension upphör av någon annan anledning än rätt till ålderspension, har ledamoten rätt till ålderspensionsfribrev. 2 § belopp är lika med den intjänade ålderspensionen enligt 7 kap. 6 § och 8 kap. 4 § denna lag. Beloppet räknas upp genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. Hur länge fribrevsbeloppet betalas 3 § Ålderspensionsfribrev betalas, om inte förtida eller uppskjutet uttag begärs enligt 4 eller 5 §, från och med den månad den avgångne ledamoten fyller och till och med utgången av den månad han eller hon avlider. Förtida uttag av fribrevsbeloppet 4 § En avgången ledamot har rätt till förtida uttag av fribrevsbeloppet tidigast från och med den månad den avgångne ledamoten fyller . Fribrevsbeloppet minskas då för varje påbörjad månad till den månad han eller hon fyller . Beloppet betalas till och med den månad den avgångne ledamoten avlider. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 Uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet. Fribrevsbeloppet ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Beloppet betalas till och med den månad den pensionerade ledamoten avlider. Sjukpension Rätt till sjukpension 1 § Rätt till sjukpension har en ledamot som lämnar sitt uppdrag och får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hur länge sjukpension betalas 2 § Sjukpension betalas ut till och med månaden före den månad den pensionsberättigade fyller eller, om den berättigade avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad den pensionsberättigade fyller betalas ålderspension. Vid beräkningen av ålderspension skall de år som sjukpension utbetalats anses som uppdragsår. Rätt till tillfällig sjukpension 3 § Rätt till tillfällig sjukpension har en ledamot vars förmåga att fullgöra sitt uppdrag i är nedsatt på grund av sjukdom om han eller hon har beviljats tidsbegränsad hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Tillfällig sjukpension betalas ut från och med den månad har fattat beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning eller, om beslutet gäller från en senare tidpunkt, från och med denna senare tidpunkt. Tillfällig sjukpension betalas ut så länge ledamoten har rätt till sådan ersättning. 4 § Sjukpension och tillfällig sjukpension utgörs av av den del av pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. 5 § Sjukpension och tillfällig sjukpension minskas med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring på det underlag för egenpensionsförmåner som uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 11 kap. Efterlevandepension Rätt till efterlevandepension 1 § Efterlevandepension betalas efter den som 1.vid sin död var ledamot av , eller 2.var berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. Till vem efterlevandepension betalas 2 § Efterlevandepension betalas till efterlevande make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten vid denns död. Med efterlevande make jämställs i detta kapitel registrerad partner. Med efterlevande make jämställs även den som, utan att vara gift eller registrerad partner, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller registrerad partner med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denne. Efterlevandepension betalas också till eget arvsberättigat barn till och med den månad barnet fyller . Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Hur länge efterlevandepension betalas 3 § Efterlevandepensionen till make enligt 2 § betalas från och med månaden efter dödsfallet, dock längst till utgången av den månad då den avlidne skulle ha fyllt . Detsamma gäller om ledamoten avgått med ålderspension. 4 § Om den efterlevande avlider, betalas pensionen till utgången av den månad då dödsfallet inträffade. 5 § Efterlevandepension till make enligt 2 § betalas med ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp. Till den del pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag överstiger 7,5 inkomstbasbelopp betalas därutöver en efterlevandepension 1.med 45 procent av pensionsunderlaget upp till 20 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget , och 2.med 22,5 procent av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget . Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller beloppen arvsberättigat barn enligt 2 §. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem. 6 § Efterlevandepension till barn enligt 2 § betalas för 1.med 10 procent av pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag upp till 7,5 inkomstbasbelopp, 2.med 25 procent av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 3. av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. 12 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd 1 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. 2 § Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1.har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller 2.har varit riksdagsledamot och ledamot i och som före 65års ålder lämnar efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i och . 3 § Ledighet som beviljats av eller av talmannen eller sjukfrånvaro begränsar inte rätten till inkomstgaranti. Hur länge inkomstgarantin betalas 4 § Inkomstgaranti betalas ut från och med den dag arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 5 § första stycket, 5 § andra stycket 1 och 2 och 16 §, till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i upphör garantin så länge uppdraget varar. Om ledamoten tar plats i upphör garantin enligt denna lag. 5 § För den som varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte uppnått , 2.i längst om ledamoten uppnått 40 men inte , 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon uppnått . Detsamma gäller den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i och . 6 § skall inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning, och för tid därefter skall inkomstgarantin jämställas med pension. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 7 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen förlänga den tid under vilken garantin gäller enligt 5 § första stycket och 5 § andra stycket 1 och 2 med högst . I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp. 8 § får bevilja inkomstgaranti till en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 9 § Underlaget för beräkning av inkomstgaranti utgörs av det ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § som betalas vid avgångstillfället. 10 § Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgaranti med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i och i : av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . 11 § För den som varit ledamot i sammanlagt minst sex anknyts den fastställda inkomstgarantin till det prisbasbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta. 12 § Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring under FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 den tid inkomstgarantin betalas. 13 § Inkomstgarantin minskas också, på det sätt som framgår av 14 §, med följande inkomster: 1.inkomst som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2.sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3.delpension enligt kollektivavtal, 4.pension och livränta i andra fall än som avses i 12 §, 5.andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än de som avses i 14. 14 § Minskningen skall utgöra den procentandel som anges för varje särskilt fall i 10 § av den sammanlagda inkomst enligt 13 § som överstiger ett prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 15 § Betalas inte inkomstgaranti under ett helt kalenderår, skall endast inkomster som hänför sig till den tid då inkomstgarantin betalas medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna skall minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om sådan jämkning. 16 § får besluta att utbetalningen av inkomstgarantin skall minskas eller helt upphöra om en garantitagare 1.förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2.döms för brott som kan anses göra honom eller henne olämplig för ett uppdrag som riksdagsledamot, eller 3.handlar på ett sätt som strider mot syftet med garantin enligt 1 §. 17 § Ett efterlevandeskydd betalas till eget arvsberättigat barn som inte fyllt efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 5 § andra stycket 1 och 2. 18 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Hur länge efterlevandeskydd betalas 19 § Efterlevandeskyddet gäller i högst och betalas till utgången av den månad då rätten till skyddet upphör eller den berättigade avlider. 20 § Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp motsvarande 0,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje barn. 21 § Den som vill ha efterlevandeskydd skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Efterlevandeskydd kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 22 § Den som vill att inkomstgaranti skall betalas ut skall skriftligen ansöka om det hos enligt 2 a § 1 lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen. Inkomstgaranti kan inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. 23 § Den som ansökt om utbetalning skall skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna skall lämnas på heder och samvete. Om den som ansökt om utbetalning inte lämnar de uppgifter som begärts får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till .