rfr · GS0WRFR2 · 2005-01-01 00:00:00 — Genom etablering 2001 kom statens insatser för företagen att tydligare än tidigare indelas i företagsutveckling (för vilket och skulle svara) och forskning och utveckling (för vilket skulle svara). I denna undersökning har de undersökta företagens behov pekat i riktning mot att det behövs ett mer samlat statligt grepp på företagssektorn och på de små företagens behov. Företagandets regelverk och ramvillkor är i många fall centralt för forskning och utveckling. Forskning och utveckling är för andra oerhört nära förknippat med kompetensförsörjning och i flera fall med grundforskning och utbildning. I ytterligare andra fall är forskning och utveckling närmast liktydigt med affärsrådgivning eller med marknadsföring. På samma sätt finns bland statens myndigheter en uppdelning mellan företag med behov av forskning och företag utan sådana behov. Slutsatsen blir därför att politiken i högre grad borde utgå från företagens behov. Ansvarsfördelningen mellan myndigheter skulle i högre grad kunna utgå från företagens samlade behov. Likaså borde statens insatser utgå från frågan huruvida det finns behov som inte kan fyllas med hjälp av marknadens aktörer och om den statliga insatsen kan förväntas ge en samhällsekonomisk vinst. Detta är inte detsamma som att statens insatser koncentreras till exempelvis högteknologisk forskning och utveckling. För att bättre svara mot de små företagens behov borde statens innovationspolitik därför i större utsträckning samordnas i kluster av branscher, där en samlad behandling av regler och ramvillkor, grundforskning, tillämpad forskning och utveckling, övriga kapitalförsörjningsfrågor, affärsutveckling samt andra insatser kan ske. En viktig aspekt av detta är att insatserna i en del i kedjan påverkar behovet av insatser i en annan del i kedjan. Så kan exempelvis förändrade regelverk skapa möjligheter för uppkomsten av en privat riskkapitalmarknad. Med en sådan klusterbaserad innovationspolitik skapas också möjligheten att koncentrera insatserna ytterligare jämfört med . En genomgående slutsats från företagsintervjuerna var just bristen på koncentration, alltför många får allt för lite stöd till FoU. Detta behov av ökad koncentration återfanns i samtliga branscher men var kanske allra tydligast inom träbranschen, som konsekvenserna kanske blir som störst inom bio-/medicin- teknik- eller energibranscherna. 4.1 Bio-/medicinteknik Bio-/medicinteknikområdet skiljer sig från de övriga områdena framför allt genom att här finns en privat och aktiv riskkapitalmarknad. Det privata riskkapitalet är dock koncentrerat till några få delområden av branschen, liksom det även har en tydlig geografisk koncentration. Kännetecknande för branschen är också dess starka beroende av forskningen och utbildningen vid de stora universiteten. Genomgående i företagsintervjuerna återkommer därför behovet av att satsa mer på grundforskningen inom dessa områden. Företagens FoU-arbete är i hög grad direkt beroende av universitetens grundforsk- ning, och indirekt genom att en stark grundforskning i dessa miljöer utgör rekryteringsbasen för företagen. Staten har koncentrerat sina satsningar till de tidigaste skedena i en kom- Företagen verkar dock eniga om att de investerade resurserna är alltför små och att gapet mellan det tidiga statliga såddkapitalet och de privata riskkapitalisterna allt för stort. Dessa företag upplever sig ha två huvudsakliga problem, nämligen bristen på kapital i form av stöd till forskning och utveckling och en avsaknad av långsiktigt tydliga regler och villkor för branschen och för kommersialiseringen av dess produkter. Slutsatserna från studien understryker betydelsen av bägge dessa frågor, och vi vill betona att de hänger ihop. Vi välkomnar därför en satsning på att utveckla långsiktiga och stabila regler för energiområdet, gärna med grundläggande principer överenskomna över de så kallade blockgränserna. Parallellt med ett sådant arbete bör ske en översyn av energiforskningen i syfte att ytterligare koncentrera denna. Spretigheten inom ramen för det nuvarande energiforskningsprogrammet är inte av godo för att åstadkomma detta. När det gäller neddragningen av energimyndighetens FoU-stöd är det enligt vår bedömning helt nödvändigt att denna kombineras med en koncentration av verksamheten. Företagens problem är inte primärt att få tillgång till stöd, utan snarare att få tillgång till stöd som också bidrar till en kommersialisering av idéer och produkter. Vi förordar därför att staten på basen av ett stabilare regelverk och en koncentrerad forskningsverksamhet samlar de statliga FoU-resurserna i syfte att bygga upp en privat riskkapitalmarknad. Detta kan göras genom att pengarna investeras i någon form av fond, som sedan kan användas för att komplettera ett privat riskkapital. Flera av företagen kan, med stöd av stabilare regler klara sin kapitalförsörjning på den ordinarie kapitalmarknaden, men för de med mer långsiktiga forsknings- och utvecklingsbehov krävs även FoU-kapital. Det är vår bedömning att många av företagen inom branschen skulle kunna få detta behov tillgodosett av aktörer på marknaden genom en aktiv satsning från statens sida på att stödja uppbyggnaden av en sådan marknad. Satsningen på det så kallade trävaruprogrammet i regi lovar gott, men mer behöver sannolikt göras. Företagen inom branschen har behov av FoU som de i många avseenden själva inte identifierar. En snabbt ökande konkurrens på de enklare standardprodukterna kommer att kräva en både snabb och långsiktig utveckling av produkter och marknader för att de svenska företagen ska överleva i . Det är vidare inte säkert att den produk- tion som finns i är den som ska finnas här framöver. Detta är ett dilemma inte minst för regionala aktörer som också har att se till regionala och ofta kortsiktiga sysselsättningsmål. De regionala stöden måste därför kompletteras med ett mer branschinriktat framtidsperspektiv. Forskningen inom träområdet är också splittrad och utgår i stor utsträckning från ett materialperspektiv. Ett alternativt synsätt, som också kan ligga till grund för en mer integrerad syn på branschen och dess behov vore att utgå från marknaden och marknadspotentialen. Hur ser utvecklingen i de framtida marknaderna ut? Var finns de framtida marknaderna? Vilken konkurrens kommer vi att möta på dessa marknader? Vad krävs av träföretagen för att kunna leverera till och växa på dessa marknader? Och så vidare. Från detta perspektiv bör forskningen koncentreras till några få framtida utvecklingsmarknader. Forskningen bör kopplas samman med ett produktionsnära utvecklingsarbete i samband med viktiga företag inom branschen. En viktig fråga här är kravet på en nationell samsyn för att få tillräcklig kraft i det forsknings- och utvecklingsarbete som krävs. I detta syfte är det viktigt att få med länsstyrelserna i ett sådant arbete. Länsstyrelserna utgör genom fördelningen av det regionala utvecklingsbidraget och med pengar från en av de viktigaste finansiärerna bakom branschens investeringar. Dessa medel bör, via exempelvis samverkan genom de regionala strukturfondsprogrammen, koncentreras och kopplas till ett marknadsinriktat nationellt program för forskning och utveckling inom trävarubranschen. Turismnäringen liknar på många sätt den detaljhandel som många forskare menar svarar för merparten av produktivitetsutvecklingen i den amerikanska ekonomin. Den är heterogen, den kräver samtidighet vad gäller produktion och konsumtion och den rymmer sannolikt stora utvecklingspotentialer genom att utnyttja modern teknik och genom att paketera och konceptualisera de produkter som saluförs. Inom turism saknar FoU betydelse. Företagen upplever sig istället främst fyra källor för sitt utvecklingsarbete: Utvecklingen av nya och bättre turistprodukter sker framför allt genom samverkan och genom en samlad marknadsföring. Vidare finns behov av en samlad kvalitetsutveckling, där standarder och normer kan vara betydelsefulla. Dessa delar är sannolikt kärnan i branschens framtida utvecklingsarbete. Vår poäng är dock att turistnäringen inte är unik, utan istället kan ses som ett exempel på många tjänstenäringars behov av utveckling. schen identifierats som en statlig angelägenhet genom exempelvis turistrådets och turistdelegationens insatser skulle denna bransch kunna fungera som en pilotbransch för att utveckla tjänstenäringarnas FoU. tyngd skapas åt olika delar av FoU-arbetet genom att det kan vara tillämpbart på flera olika branscher. Här liksom i övriga branscher är det då viktigt att koppla ihop de olika le- den: forskning, forskning och utveckling, andra typer av stöd samt företagen Vi förordar därför att ett nationellt program för tjänstenäringarnas FoU-verksamhet gärna med turism som första sektor utreds. kan samordnas genom , men bör länkas till någon av de starkare forskningsmiljöer som finns inom området. ETOUR är i det sammanhanget en intressant aktör som skulle kunna ges tydligare uppdrag att länka samman forskning med företagens utvecklingsarbete. Skriftliga källor (i ordningsföljd) , Uppdrag till utredningstjänsten Forskningsstöd till företag, Statliga stöd till forskning och utveckling i företag en förstudie. Forsknings- och utvecklingsstöd till små och medelstora företag kompletterande översikt , Forsknings- och utvecklingsstöd till små och medelstora företag förslag till huvudstudie, 2004, Dnr. 180- 3941-03/04 Kartläggning av aktörer i det svenska innovationssystemet, ITPS A2004:020 Forskning och utveckling inom de mest FoU-intensiva branscherna , SCB på uppdrag av 2003 motioner: 2002/03:N362, 2002/03:N269, 2002/03:MJ425 och bet. 2001/02:NU12, 2001/02:NU5 Muntliga källor (i ordningsföljd) Hans Nyctelius, SwedenBio , Rese- och Turistindustrin i , Hotell- och Restaurangföretagare Förutom de muntliga källorna som har hänvisats till ovan har samtal förts med en mängd andra personer. Här nämns några av dem: : , , , , , , , , , , m fl. : Bo , , 2004/05:RFR2 KÄLLFÖRTECKNING IUC Trä i : WWW källor (i ordningsföljd) Förutom de www-källor som har hänvisats till ovan har en mängd andra hemsidor granskats. Här är några av dem: Bakgrundsfakta som i huvudsak hämtas från företagsdatabas: Kontaktperson/VD? Bransch/SNI-kod? Huvudkontor/stad/region? Vilket år startade företaget? 1.Vem eller vilka äger företaget? 2.Vilken är företagets huvudsakliga verksamhet? 3.Vad har företaget för behov av FoU? Hur stor i förhållande till omsättningen? Sker FoU-samverkan med andra aktörer? sökt eller tagit del av statligt FoU-stöd ? fått eller tagit del av statligt FoU-stöd ? Typ av stöd (finansiellt icke finansiellt)? Hur stort stöd (omfattningen)? Vad skulle stödet användas till? 7.Kan du ge exempel på statligt FoU-stöd som företaget saknar? Tack för din medverkan! 2004/05:RFR2 BILAGOR Bakgrundsfakta som i huvudsak hämtas från företagsdatabas: Kontaktperson/VD? Bransch/SNI-kod? Huvudkontor/stad/region? Vilket år startade företaget? 1.Vem eller vilka äger företaget? 2.Vilken är företagets huvudsakliga verksamhet? 3.Vad har företaget för behov av FoU? Om, nej => Varför inte? Om ja, vilken typ av FoU? Hur mycket resurser satsar företaget på FoU ( i förhållande till omsättningen, %)? Sker företagets egna FoU i samverkan med något annat företag? Ja, med kund Ja, med leverantör Ja, med konkurrent Ja, med andra småföretag Har du i frågor om FoU haft kontakt med: Högskola/universitet? Vad var syftet med kontakten? BILAGOR 2004/05:RFR2 Känner du till några statliga direkta eller indirekta FoU-stöd? 10.Vet du var du ska vända dig om du ska söka eller ta del av statligt FoU-stöd? 11.Vet du var du ska vända dig om du ska söka eller ta del av FoU-stöd från EU-program? 12.Upplever du att företaget har tillgång till statligt FoU-stöd? (Eller kunskap om hur man ska göra för att ta del av FoU-resultat) 13.Upplever du att företaget har tillgång till de FoU-stöd som företaget har behov av? 14.Har företaget sökt och beviljats FoU-stöd eller på annat sätt tagit del av FoU ? (både ja och nej svar är möjligt) Om nej, varför inte? Avstod i samråd med handläggare Struntade i att söka för att det är krångligt och tidskrävande Har inget behov av FoU Har inte tänkt på det Om ja, vilket år och vilken typ av stöd? (Om flera, beskriv den senaste) Finansiellt stöd i form av bidrag, villkorslån, etc. Ej finansiellt stöd i form av utbildning, information, deltagande i pro- 15.Varifrån kom stödet? 16.Hur var bemötandet från stödgivaren? 17.Hur har stöd sökts ? 18.Hur var det senaste gången du tog del av FoU eller sökte FoU-stöd? (lätt/smidigt svårt/krångligt) 19.Vad har det senaste sökta FoU-stödet använts till? 20.Uppfyllde det senaste sökta FoU-stödet företagets behov? 2004/05:RFR2 BILAGOR 21.Hur stor del av projektets totala kostnad bestod det senaste sökta FoU-stödet av (i %)? 22.Söktes det senaste stödet till företagets första inledande produkt/tjänst eller hade företaget andra produkter/tjänster? 23.Krävdes en redovisning till bidragsgivaren av hur stödet använts för det senaste sökta FoU-stödet? (Hur var redovisningen? 24.Hur har det gått för det senaste sökta FoU-stödda projektet? 25.Hur tror du att det senaste stödda projektet ser ut och vilken betydelse tror du att det kommer att ha för företaget? 26.Hur tror du att företaget ser ut jämfört med ? (antal anställda) 27.Känner du till att det skedde en myndighetsförändring 2001, bland aktörerna som förmedlar statligt FoU-stöd? 28.Har denna förändring påverkat dina möjligheter att ta del av det statliga FoU-stödet? 29.Hur viktigt har FoU-stödet varit för ditt företag? (Gradera från 0=Oviktigt till 10=Helt avgörande) 30.Hur viktigt för ditt företag tror du att det skulle ha varit om stöden fungerat optimalt? (Gradera från 0=Oviktigt till 10=Helt avgörande) 31.Har du ett förslag på förändringar i det statliga stödsystemet av FoU till småföretag, framför allt till de minsta företagen? Tack för din medverkan! 2004/05:RFR1 TRAFIKUTSKOTTET Transportforskning i en föränderlig värld