urf · GSA5URF2 · 2005-01-01 00:00:00 — Ersättningen får inte överstiga det högsta belopp som betalas enligt 3 §. Bestämmelsen ger en ledamot rätt till ersättning för bostad på folkbokföringsorten i vissa fall och överensstämmer med nu gällande 5 kap. 5 §. En ledamot som skattemässigt anses bosatt i har inte rätt till nattraktamente. Om ledamoten har en bostad i valkretsen där han eller hon är folkbokförd och företar tjänsteresor dit kan det i det enskilda fallet vara motiverat med viss ersättning för den bostaden om den utnyttjas i samband med dessa resor. (Se vidare försl. 1995/96:RFK4, bet. KU26, rskr. 6 kap. Viss teknisk utrustning Bestämmelserna om kostnadsersättning har tagits bort. I stället skall ersätta en ledamot för de kostnader för mobiltelefonsamtal och porton som har uppstått i samband med riksdagsuppdraget. 1 § tillhandahåller ledamöter sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av uppdraget som ledamot i . Enligt bestämmelsen skall tillhandahålla ledamöterna viss teknisk utrustning. Bestämmelsen motsvaras av nu gällande 6 kap. 2 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK4, bet. KU26, rskr. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 2 § En ledamot som är ledig får behålla den tekniska utrustningen. Om det finns särskilda skäl kan sådan utrustning krävas tillbaka under ledigheten. Av bestämmelsen framgår att en ledamot, på samma sätt som tidigare, får behålla den tekniska utrustningen vid ledighet, om inte särskilda skäl talar för att den skall återställas. Bestämmelsen motsvarar den nu gällande 6 kap. 3 § andra stycket. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1996/97:RFK2, bet. KU6, rskr. Gemensamma bestämmelser för egenpensionsförmånerna Egenpensionernas omfattning 1 § Egenpensionsförmåner är ålderspension, sjukpension och ålderspensionsfribrev. Egenpensionsförmåner får inte betalas med arvode eller inkomstgaranti enligt denna lag eller lagen (2006:000) om arvode m.m. till ledamöter i Europaparlamenteti. I bestämmelsen lämnas en definition på egenpensionsförmåner. Vidare innehåller den ett förbud mot att betala sådana förmåner med vissa andra förmåner. Egenlivräntan har slopats och ersatts av ålderspensionsfribrev. Se vidare avsnitt 4.5. 2 § Ålderspension och ålderspensionsfribrev bestäms på grundval av ett underlag och en tidsfaktor. Sjukpension bestäms på grundval av ett underlag. Underlaget för egenpensionsförmånerna beräknas utifrån ett pensionsgrundande arvode. Bestämmelsen beskriver beräkningsgrunderna för ålderspension, ålderspensionsfribrev och sjukpension. Tidsfaktorn för att beräkna sjukpension har slopats. Se vidare avsnitt 5. Bestämmelsen motsvaras i huvudsak av den nu gällande 7 kap. 2 §. 3 § Pensionsgrundande arvode utgörs av följande arvoden till ledamoten: 1.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § denna lag och 2 kap. 2 § lagen (2006:000) om arvode m.m. till ledamöter i , 2.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3.arvoden enligt 1 § 14 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Av bestämmelsen framgår vilka arvoden som är pensionsgrundande. Be- stämmelsen motsvaras i sak av nu gällande 7 kap. 3 §. Enligt nuvarande ordning är det företrädarlagens bestämmelser som gäller när någon varit ledamot i både och . Den ledamot som avgår från skall erhålla bl.a. pension enligt bestämmelserna i lagen (2006:000) om ekonomiska villkor för ledamöter. En riksdagsledamot kan tidigare ha varit Europaparlamentariker. Därför skall i förekommande fall även det arvode han eller hon erhöll som ledamot i 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR paparlamentet beaktas när det pensionsgrundande arvodet fastställs (jrf 3 kap. 4 § företrädarlagen). Se vidare avsnitt 13.2. 4 § Underlaget för egenpensionsförmånerna beräknas utifrån det pensionsgrundande arvodet för de kalenderår en ledamot innehaft uppdraget närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Medeltalet av de framräknade beloppen utgör underlaget för egenpensionsförmånerna. Kan en ledamot inte tillgodoräknas pensionsgrundande arvode för fem kalenderår, utgör pensionsunderlaget medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgör pensionsunderlaget det pensionsgrundande arvodet för . Kan inte helt kalenderår tillgodoräknas, utgör pensionsunderlaget det genomsnittliga pensionsgrundande arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. Bestämmelsen beskriver hur pensionsunderlaget räknas ut och motsvaras av nu gällande 7 kap. 4 §. 5 § Tidsfaktorn för ålderspension utgör förhållandet mellan antalet hela uppdragsår, dock högst trettio, och talet trettio. För den som har varit riksdagsledamot och ledamot i utgör tidsfaktorn för ålderspension förhållandet mellan det sammanlagda antalet som riksdagsledamot och ledamot i , dock högst trettio, och talet trettio. Av bestämmelsen framgår hur tidsfaktorn för ålderspension beräknas. Tidsfaktorn för hel ålderspension har ändrats från 12 till . Se vidare avsnitten 4.1 och 4.3. 6 § Tidsfaktorn för ålderspensionsfribrev utgör förhållandet mellan antalet hela uppdragsår, dock högst trettio, och talet trettio. För den som har varit riksdagsledamot och ledamot i utgör tidsfaktorn för ålderspensionsfribrev förhållandet mellan det sammanlagda antalet som riksdagsledamot och ledamot i , dock högst trettio, och talet trettio. För ledamöter som inte fyllt när tjänstgöringen påbörjades, utgör tidsfaktorn för ålderspensionsfribrevet i stället förhållandet mellan antalet hela uppdragsår och antalet kvarvarande år från uppdragstidens början till pensionsåldern . Nuvarande egenlivränta har ersatts av ålderspensionsfribrev. Tidsfaktorn är densamma, . För ledamöter som påbörjar sitt riksdagsuppdrag innan de fyllt , beräknas tidsfaktorn enligt bestämmelsens tredje stycke. Se vidare avsnitt 4.5. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 7 § Egenpensionsförmånerna och efterlevandeförmånerna värdesäkras genom anknytning till förändringen av det prisbasbelopp som pensionsunderlaget räknats upp till. Enligt bestämmelsen värdesäkras förmånerna med prisbasbeloppet. Den nuvarande egenlivräntan värdesäkras däremot först året innan den utbetalas (jfr nu gällande 14 kap. 2 §). Se vidare avsnitt 4.5. När det gäller övriga förmåner är det ingen ändring i sak, utan bestämmelsen motsvarar den nu gällande 14 kap. 1 §. I övrigt hänvisas till förbetena (försl. 1996/97:RFK2, bet. 1997/98:KU6, rksr. 8 § Den som vill att ålderspension eller ålderspensionsfribrev skall utbetalas skall skriftligen ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Enligt den nya bestämmelsen krävs det att den avgångne ledamoten ansöker om att få ålderspension eller ålderspensionsfribrev utbetald. Närmare förskrifter om detta får meddelas i tillämpningsföreskrifter. 1 § Pensionsåldern är och uppnås vid utgången av månaden före den månad ledamoten fyller . Kraven på en viss ålder, , och viss riksdagstid, , för rätt till ålderspension har slopats. I stället har i bestämmelsen införts en pensionsålder som motsvarar den i PA 03. Se vidare avsnitt 4.3. Hur länge ålderspension betalas 2 § Ålderspension betalas, om inte uppskjutet uttag enligt 5 § begärs, från och med den månad ledamoten fyller eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot upphör. Ålderspension betalas till och med utgången av den månad då den pensionerade ledamoten avlider. Bestämmelsen talar om hur länge ålderspension betalas och motsvarar i huvudsak den nu gällande 8 kap. 2 §. 3 § För hel ålderspension fordras minst trettio hela uppdragsår. Den som har varit riksdagsledamot och ledamot i har rätt till hel ålderspension om han eller hon fullgjort sammanlagt minst trettio som riksdagsledamot och ledamot i . 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Kravet på 12 uppdragsår för hel förmånsbestämd ålderspension har ändrats till för att anpassas till bestämmelserna i 03. Se vidare avsnitten 4.1 och 4.3. 4 § Ålderspension utgör tidsfaktorn multiplicerad 1.med 11,5 procent av pensionsunderlaget upp till och med 7,5 gånger inkomstbasbeloppet enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2.med 65 procent av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.med 32,5 procent av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar ålderspensionen. Förmånsnivåerna räknas utifrån inkomstbasbeloppet, vilket är en förändring jämfört med nuvarande bestämmelse. räknas de utifrån det förhöjda prisbasbeloppet. Annars motsvarar bestämmelsen nu gällande 8 kap. 4 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1996/97:RFK2, bet. 1997/98:KU6, rskr. Uppskjutet uttag av ålderspension 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av ålderspension. Pensionen ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Hur tidsfaktorn och underlaget beräknas anges i 7 kap. 2-6 §§. Enligt bestämmelsen införs en rätt till uppskjutet uttag av ålderspensionen som beräknas med en fast procentsats för varje påbörjad månad det uppskjutna uttaget sker. Se vidare avsnitt 4.1. 1 § En ledamot som lämnar utan att rätt till ålderspension, sjukpension eller tillfällig sjukpension föreligger har rätt till ålderspensionsfribrev. Om rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension upphör av någon annan anledning än rätt till ålderspension, har ledamoten rätt till ålderspensionsfribrev. Den nu gällande egenlivräntan har ersatts av ålderspensionsfribrev för att anpassa ledamöternas pensionsvillkor till bestämmelserna i 03. Se vidare avsnitt 4.5. 2 § belopp är lika med den intjänade ålderspensionen enligt 7 kap. 6 § och 8 kap. 4 § denna lag. Beloppet räknas upp genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 Enligt bestämmelsen beräknas fribrevsbeloppet på samma sätt som ålderspensionen, dock med den begränsning som gäller för ledamöter som börjat . Fribrevsbeloppet värdesäkras med prisbasbeloppets förändringar. Se vidare avsnitt 4.5. Hur länge fribrevsbeloppet betalas 3 § Ålderspensionsfribrev betalas, om inte förtida eller uppskjutet uttag begärs enligt 4 eller 5 §, från och med den månad den avgångne ledamoten fyller och till och med utgången av den månad han eller hon avlider. Bestämmelsen talar om hur länge fribrevsbeloppet betalas. Se vidare avsnitt 4.5. Förtida uttag av fribrevsbeloppet 4 § En avgången ledamot har rätt till förtida uttag av fribrevsbeloppet tidigast från och med den månad den avgångne ledamoten fyller . Fribrevsbeloppet minskas då för varje påbörjad månad till den månad han eller hon fyller . Beloppet betalas till och med den månad den avgångne ledamoten avlider. skall enligt bestämmelsen kunna tas ut om en avgången ledamot så önskar. Fribrevsbeloppet minskas då med en fast procentsats för fram till 65-årsmånaden och är därefter varaktig. Se vidare avsnitt 4.5. Uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet. Fribrevsbeloppet ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Beloppet betalas till och med den månad den pensionerade ledamoten avlider. Av bestämmelsen framgår att en avgången ledamot kan begära att ålderspensionsfribrevet betalas ut . Fribrevsbeloppet ökas då med en fast procentsats för varje uppskjuten månad. Se vidare avsnitt 4.5. Sjukpension Rätt till sjukpension 1 § Rätt till sjukpension har en ledamot som lämnar sitt uppdrag och får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelsen reglerar rätten till sjukpension och överensstämmer med nu gällande 9 kap. 1 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (prop. 2001/02:84, bet. SfU12, rskr. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Hur länge sjukpension betalas 2 § Sjukpension betalas ut till och med månaden före den månad den pensionsberättigade fyller eller, om den berättigade avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad den pensionsberättigade fyller betalas ålderspension. Vid beräkningen av ålderspension skall de år som sjukpension utbetalats anses som uppdragsår. Av bestämmelsen framgår hur länge sjukpension betalas. Eftersom tidsfaktorn för att beräkna sjukpension har slopats (jfr föreslagen 7 kap. 2 §), krävs ett förtydligande av hur ålderspensionen beräknas när sjukpensionen sedan övergår i ålderspension. Se vidare avsnitt 5. Rätt till tillfällig sjukpension 3 § Rätt till tillfällig sjukpension har en ledamot vars förmåga att fullgöra sitt uppdrag i är nedsatt på grund av sjukdom, om han eller hon har beviljats tidsbegränsad hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Tillfällig sjukpension betalas ut från och med den månad har fattat beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning eller, om beslutet gäller från en senare tidpunkt, från och med denna senare tidpunkt. Tillfällig sjukpension betalas ut så länge ledamoten har rätt till sådan ersättning. Det införs en rätt till tillfällig sjukpension även för riksdagsledamöter för att anpassa deras villkor till bestämmelserna i 03. Se vidare avsnitt 5. 4 § Sjukpension och tillfällig sjukpension utgörs av av den del av pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar sjukpensionen och den tillfälliga sjukpensionen. Dessa beräknas inte längre med en tidsfaktor (jfr föreslagen 7 kap. 2 §). Se vidare avsnitt 5. 5 § Sjukpension och tillfällig sjukpension minskas med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring på det underlag för egenpensionsförmåner som uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. Enlig bestämmelsen skall hänsyn tas till livränta när man fastställer sjukpensionens eller den tillfälliga sjukpensionens storlek. Bestämmelsen motsvarar i sak nu gällande 9 kap. 6 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS1, bet. KU12, rskr. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 11 kap. Efterlevandepension Rätt till efterlevandepension 1 § Efterlevandepension betalas efter den som 1.vid sin död var ledamot av , eller 2.berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. Bestämmelsen reglerar rätten till efterlevandepension och överensstämmer med nu gällande 11 kap. 1 § första stycket. Till vem efterlevandepension betalas 2 § Efterlevandepension betalas till efterlevande make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten vid denns död. Med efterlevande make jämställs i detta kapitel registrerad partner. Med efterlevande make jämställs även den som, utan att vara gift eller registrerad partner, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller registrerad partner med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denne. Efterlevandepension betalas också till eget arvsberättigat barn till och med den månad barnet fyller . Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Av bestämmelsen framgår till vem som efterlevandepensionen skall betalas. Hur länge efterlevandepension betalas 3 § Efterlevandepensionen till make enligt 2 § betalas från och med månaden efter dödsfallet, dock längst till utgången av den månad då den avlidne skulle ha fyllt . Detsamma gäller om ledamoten avgått med ålderspension. I bestämmelsen sägs hur länge efterlevandepension betalas till efterlevande make. Se vidare avsnitt 6. 4 § Om den efterlevande avlider, betalas pensionen till utgången av den månad då dödsfallet inträffade. Enligt bestämmelsen upphör efterlevandepensionen den månad den efterlevande avlider. Bestämmelsen motsvarar i stort nu gällande 11 kap. 4 §. Att rätten till efterlevandepension upphör när den efterlevande ingår nytt äktenskap har slopats. Se vidare avsnitt 6. 5 § Efterlevandepension till make enligt 2 § betalas med ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp. Till den del pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag överstiger 7,5 inkomstbasbelopp betalas därutöver en efterlevandepension 1. av pensionsunderlaget upp till 20 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget , och 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2. av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget . Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller beloppen arvsberättigat barn enligt 2 §. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar efterlevandepensionen till make. Den nu gällande kompletterande efterlevandepensionen har tagits bort. Se vidare avsnitt 6. 6 § Efterlevandepension till barn enligt 2 § betalas för 1.med 10 procent av pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag upp till 7,5 inkomstbasbelopp, 2.med 25 procent av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.med 12,5 procent av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar efterlevandepensionen till barn. Se vidare avsnitt 6. 12 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd 1 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning Bestämmelsen är ny och redogör för syftet med inkomstgarantin. Se vidare avsnitt 7.2.1. 2 § Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1.har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller 2.har varit riksdagsledamot och ledamot i och som före 65års ålder lämnar efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i och . Bestämmelsen reglerar rätten till inkomstgaranti och motsvarar i huvudsak nu gällande 13 kap. 1 §. Se vidare avsnitt 7. 3 § Ledighet som beviljats av eller av talmannen eller sjukfrånvaro begränsar inte rätten till inkomstgaranti. Enligt bestämmelsen begränsar inte viss beviljad ledighet eller sjukfrånvaro rätten till inkomstgaranti. Bestämmelsen överensstämmer med nu gällande 13 kap. 4 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1993/94:RFK4, bet. KU43, rskr. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 Hur länge inkomstgarantin betalas 4 § Inkomstgaranti betalas ut från och med den dag arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 5 § första stycket, 5 § andra stycket 1 och 2 och 16 §, till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i , upphör garantin så länge uppdraget varar. Om ledamoten tar plats i upphör garantin enligt denna lag. Av bestämmelsen framgår hur länge inkomstgaranti betalas. Bestämmelsen överensstämmer i stort med nu gällande 13 kap. 2 §. Om den som uppbär inkomstgaranti på nytt tar plats i , eller om den som har avgått från och uppbär inkomstgaranti tar plats i , förskjuts utbetalningen av inkomstgarantin så att denna inte betalas ut med arvode och andra förmåner. När ledamoten avgår från skall riksdagsförvaltningen ompröva garantins storlek med hänsyn till den sammanlagda ledamotstiden och arvodets storlek vid den senare avgången. Medför den nya beräkningen att inkomstgarantin försämras skall det tidigare beslutet kvarstå. T.ex. kan den som haft tilläggsarvoden ha ett tidigare garantibeslut som ger rätt till ett högre garantibelopp än ett senare beslut enligt de nya bestämmelserna, eftersom endast grundarvodet kan utgöra underlag för inkomstgarantin (se 9 §). 5 § För den som varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte uppnått , 2.i längst om ledamoten uppnått 40 men inte , 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon uppnått . Detsamma gäller den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i och . Bestämmelsen talar om hur länge en garanti betalas. Kravet har ändrats till en sammanhängande tid för att förbättra villkoren för framför allt ersättarna. Se vidare avsnitt 7.2.3. I övrigt motsvaras bestämmelsen av nu gällande 13 kap. 3 § första stycket. 6 § skall inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning, och för tid därefter skall inkomstgarantin jämställas med pension. Enligt bestämmelsen är pensionsgrundande i det allmänna systemet. Bestämmelsen motsvarar nu gällande 13 kap. 3 § andra stycket. I övrigt hänvisas till förarbetena (1998/99:RFK2 och RFK3, bet. KU1, rskr. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 7 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen förlänga den tid under vilken garantin gäller enligt 5 § första stycket och 5 § andra stycket 1 och 2 med högst . I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp. får vid särskilda skäl enligt bestämmelsen förlänga garantitiden. Bestämmelsen motsvaras av nu gällande 13 kap. 5 §. Med särskilda skäl kan avses att en ledamot efter garantitidens utgång har kommit i försörjningssvårigheter som har samband med frånvaron från arbetsmarknaden. Ett annat skäl kan vara sjukdom. Enligt tillämpningsföreskriften till nuvarande bestämmelse skall vid bedömningen hänsyn tas till garantitagarens förvärvs- och kapitalinkomster samt förmögenhetsförhållanden (försl. 1987/88:13, KU42, rskr. 8 § får bevilja inkomstgaranti till en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. får enligt bestämmelsen i vissa fall besluta om inkomstgaranti till en avgången ledamot som får partiell sjuk- eller aktivitetsersättning. Bestämmelsen överensstämmer med den nu gällande 13 kap. 6 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (prop. 2001/02:84, bet. SfU12, rskr. 9 § Underlaget för beräkning av inkomstgaranti utgörs av det ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § som betalas vid avgångstillfället. Underlaget för att beräkna inkomstgaranti skall enligt förslaget endast utgöras av ledamotsarvodet vid avgångstillfället. Eventuella tilläggsarvoden skall inte längre beaktas när underlaget för inkomstgaranti fastställs. Se vidare avsnitt 7.2.2. 10 § Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgaranti med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i och i . av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 in- 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 komstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . Bestämmelsen talar om hur stort garantibeloppet blir .