rfr · GS0WRFR1 · 2005-01-01 00:00:00 — Dessa regionala allianser kan leda till att inte bara tranportpolitiken utan också transportforskningen får sin egen regionala prägel och minst lika stor betydelse som de stora nationella programmen. I samband med att det japanska järnvägsbolaget privatiserades delades det tidigare bolaget upp i sex självständiga, regionalt indelade persontrafikbolag151 och ett bolag för godstrafiken152. Det politiska syftet med uppdelningen var enligt rapporten att minska centralbyråkratins nackdelar genom att inrätta mindre och mer flexibelt agerande förvaltningsenheter. Efter några inledningsvis vinstrika år är det nu endast de tre persontrafiksbolag som kör i de tätast befolkade områdena som går med vinst. JR kan även efter privatise- 151JR East, JR West, JR Central, JR , JR Shikoku och JR Kyushu. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 ringen ses som ett halvoffentligt bolag eftersom aktierna inte fick ett så spritt ägande i samband med försäljningen. Inom transportforskningen samarbetar JR med universiteten och olika forskningsinstitutioner, främst kring tekniska aspekter inom järnvägstrafiken. Det finns ca 150 privata järnvägsföretag i (1965 fanns det ca 100). De privata järnvägsföretagen har ofta trafik på ekonomiskt bärkraftiga sträckor. I rapporten görs bedömningen att de har lyckats att kombinera kollektivtrafik med kommers, bl.a. genom att bygga järnvägslinjer till redan existerande köpcentrum eller att bygga ut köpcentrum i anslutning till järnvägsstationerna. Detta har gjort att stationerna har utvecklats till attraktiva servicecentrum. Även på landsbygden finns privata järnvägsföretag. Dessa är små och lokalt verksamma, ofta med delfinansiering. De trafikerar ofta sträckor där det nationella järnvägsföretaget har lagt ned sin trafik. Ekonomin för dessa bolag är enligt rapporten mycket dålig. Den japanska bilindustrin har en stark ställning och kan utöva inflytande över både transportforskningens och transportpolitikens inriktning. års ekonomiska tillbakagång i har inneburit flera problem för bilindustrin och dess forskning. Bland annat har den tidigare omtalade transportforskningen vid biltillverkaren lagts ned. är det endast Toyota som har kvar en egen stark forskningsavdelning som kan sägas spela en roll inom transportforskningen. Trots ekonomiska problem är bilindustrin fortfarande aktiv inom transportforskningen och i utvecklingen av nya transportpolitiska initiativ, som t.ex. samåkning, hybrid- och elbilar samt kombinationssystem för järnväg och buss. Enligt rapporten bedrivs det ingen specifik transportforskning vid de japanska universiteten, däremot ingår olika mobilitetsaspekter i forskningen vid flera universitet. Universitetens forskning och utveckling handlar till stor del om tekniskt inriktade projekt. Det finns flera forskningsprojekt kring ämnet hållbar mobilitet, t.ex. vid . Det genomförs studier kring styrning av transportefterfrågan och mobilitetsrelevanta aspekter på stadsplanering. Dessutom bedrivs forskning kring de olika transportslagen. I rapporten görs bedömningen att flertalet projekt är mycket personberoende och att forskningen drivs framåt av professorernas personliga engagemang och intresse för transportfrågor. Projekten finansieras av de tidigare beskrivna ministerierna. Många projekt har en starkt teknisk inriktning och bedrivs vid tekniska fakulteter. Samhällsvetenskaperna har allmänt sett en svag ställning i . 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER rapporten dras dessutom slutsatsen att intresset för ämnesövergripande forskning är lika litet som det offentliga intresset av integrerade transportlösningar. Det finns forskningsinstitutioner som finansieras genom företag, t.ex. inom den redan beskrivna bilindustrin. Det finns dessutom branschspecifika institut, som t.ex. ()153 och det japanska ()154. Det finns vidare ett stort antal organisationer och intressegrupper som redovisar statistik och olika kartläggningar men som knappast har karaktären av forskningsprojekt. Ministerierna finansierar inrättandet av forskningsinstitut endast för vissa stora projekt. finns inget sådant inom transportområdet. Det finns endast ett begränsat samarbete mellan universiteten och forskningsinstituten. Det samarbete som förekommer handlar dock endast om informationsutbyte, inte om gemensamma forskningsprojekt. Den japanska transportforskningens inriktning Ett för aktuellt forskningstema är äldres och funktionshindrades möjligheter till mobilitet. förväntas en fjärdedel av befolkningen vara . I finns ett eget system för färdtjänst155 som inte alls är integrerat i kollektivtrafiken. Det bedrivs forsknings- och utvecklingsprojekt kring bl.a. elektriska småbilar och mopeder som är särskilt anpassade för äldre. Försök till förbättrad integration mellan de olika trafikslagen I olika rapporter behandlas allt oftare frågor kring hur integrationen mellan olika transportsystem kan förbättras. Det är i första hand integrationen mellan järnvägs- och flygtrafik respektive mellan fjärrtåg och lokal järnvägstrafik som tas upp. Integrationen mellan t.ex. kollektivtrafik och individuell trafik behandlas enligt rapporten endast mycket marginellt inom forskningen. Intelligenta transportsystem (ITS) Det mest omfattande programmet inom japansk transportforskning är det tidigare nämnda ITS, som har inrättats av det japanska transportministeriet (MLIT) i samarbete med ekonomiministeriet (METI) och andra delar av förvaltningen. De berörda aktörerna inom transportområdet som ingår i programmet är biltillverkare, IT-företag, större universitet, relevanta forskningsinstitut, det japanska järnvägsbolaget , de privata järnvägsföretagen, olika 153Japan (). 154Japan (). 155Special (). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 organisationer samt prefekturer och lokala förvaltningar. Det breda deltagandet i programmet, som kan sägas vara typiskt för , syftar till att underlätta önskvärda projektresultat. framförs i rapporten att i praktiken har aktörerna i de olika delprojekten mycket litet kontakt med varandra. Exempelvis har inte ens programsamordnarna fullständig kontroll över antalet delprojekt. ITS-programmet anger riktningen för den japanska transportforskningen. Tyngdpunkten i programmet ligger på vägtrafikforskning där fokus riktats mot tillämpningar av informationsteknik för att optimera olika delaspekter av vägtrafiken. Projekt som behandlar sambandet mellan olika transportslag finns med i programmet men står inte i centrum. I rapporten uppmärksammas tre centrala projekt som ingår i ITS-programmet: VICS156 är ett digitalt kommunikationssystem för transportdata. Det gör relevanta vägtrafikdata tillgängliga i realtid för bilförare genom automatiska navigationssystem. Informationen samlas bl.a. in från olika myndigheter. Försöken pågår , och finns över 5 miljoner VICS- mottagare i användning. ETC157 är ett elektroniskt vägavgiftssystem. Syftet är att minska köer vid de platser där vägavgifter betalas genom ett förenklat betalningssystem samt att minska administrationskostnaderna. AHS158 är ett system som ger fordonsförare tidig information om olika hinder och problem i vägtrafiken. Syftet är att ge förare möjlighet att reagera tidigt för att på så sätt minska risken för olyckor och höja trafiksäkerheten. implementeras i ett s.k. intelligent system för att styra transport- och trafikefterfrågan (TDM)159. Forsknings- och utvecklingsarbetet är i huvudsak inriktat på de enskilda trafikslagen, och biltrafiken står i centrum. Utvecklingen när det gäller bränsleceller är inriktad på marknaden för energianvändning i hushållen. Till exempel Toyota bedriver utvecklingsarbete när det gäller miljöanpassade bilar. Utvecklingen av miljöbilar har dock inte gått så fort som planerat. Det japanska utvecklingsarbetet med snabbtågen Maglev, som genom magnetkraft hålls svävande över spåret, har pågått . 156Vehicle (). 157Electronic (). 158Advanced (). 159Transportation (). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER kunde ett försökståg uppnå hastigheter /h. Projektet är försenat på grund av olika problem, bl.a. vad gäller kylning. Utvecklingsarbetet inom infrastrukturområdet är tydligt uppdelat på vägtransporter och kollektivtrafik. Inriktningen på utvecklingsarbetet skiljer sig åt mellan olika regioner. I t.ex. är det till stor del inriktat på att förkorta restider inom järnvägstrafiken genom att förbättra infrastrukturen, bytesmöjligheter, tillgängligheten till järnvägsstationerna samt genom utveckling av informationssystem. Knappt hälften av de antal kilometer som godstrafiken svarar för sker på vägar, medan endast går på järnväg. Resterande godstrafik sker via sjö- och luftfart. Inom godstrafikområdet bedrivs enligt rapporten inga forskningsprojekt vad gäller järnvägstrafik. När det gäller landsvägstrafik handlar forskningen om t.ex. IT-baserad omlastningsteknik mellan långtradare och mindre lastbilar samt Internetbaserad tillståndsgivning för särskilda transporttillstånd för lastbilar. Inom den japanska forskningen ses ett ökat användande av distansarbete i hemmet som ett sätt att minska trafikproblemen. I rapporten redovisas att distansarbetade drygt 4 miljoner japaner. Det bedrivs olika försöks- och demonstrationsprojekt inom området. I rapporten pekas slutligen på ett forskningsprojekt kring deltagande i transportpolitiken. I samband med framtagandet av en femårsplan inbjöds medborgarna att komma med synpunkter på underlagsrapporten. Omkring 30 000 personer lämnade synpunkter, vilket gör detta till ett av de största deltagandeprojekt som har genomförts. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 har en lång tradition som handelsnation, och transportsektorn har alltid varit betydelsefull när det gäller landets ekonomiska utveckling. Landet har, förutom nordsjöhamnarna, segelbara floder och kanaler som står i förbindelse med industriområdena i . Mer än en tredjedel av alla godstransporter inom sker på floder och kanaler. Järnvägsnätet i , och . är tätbefolkat och utrymmet för ny infrastruktur är begränsat. Det totala vägnätet i omfattar , varav är motorvägar. har stora problem med trafikstockningar i den tätbefolkade västra delen av landet. För att minska dessa problem byggs nya tunnlar under kanaler och floder, och motorvägsavgifter har införts under vissa tider. Landet har ett järnvägsnät som är statsägt. Trafiken sköts av Nederlandse Spoorwegen, ett bolag som delvis privatisera- 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER svarar för av godstrafiken i . Det finns närmare 2 cykelvägar.160 Cirka 400 000 personer är sysselsatta inom transportsektorn, som svarar för av BNP. Följande avsnitt om nederländsk transportforskning bygger huvudsakligen på forskaren rapport der Verkehrsforschung in den Niederlanden.161 Rapporten har i utkastform ställts till trafikutskottets förfogande med medgivande av författaren. Sambandet mellan transportpolitik och transportforskning Den nederländska transportpolitiken är för närvande föremål för förändringar. Detta medför även förändringar för den nederländska transportforskningen. Den nederländska trafikplaneringen är integrerad i miljöplaneringen och den fysiska planeringen. Infrastrukturplaneringen bygger på kostnads-intäkts- analyser, men det framhålls i rapporten att det i slutändan är politiska avgöranden som bestämmer vilka investeringar som skall göras. Planeringssystemet är hierarkiskt ordnat mellan de nationella, regionala och lokala nivåerna. En stor del av inflytandet ligger på lokal och regional nivå. Inom ramen för den nationella transportpolitiken har kommunerna en betydande frihet att forma sin egen transportpolitik. Enligt rapporten finns i den nederländska transportpolitiken en tendens i riktning mot fortsatta avregleringar inom kollektivtrafiken. De viktigaste aktörerna inom transportpolitiken är Transportministeriet162 och . har det största inflytande på transportpolitiken, men betonas hållbarhetsaspekterna alltmer. har ett relativt stort inflytande eftersom finansieringsflödet styrs från central nivå. Transportområdet finansieras till mycket liten del genom avgifter och andra specialdestinerade intäkter. Forskare har ett relativt stort, indirekt inflytande på transportpolitiken. Det finns ett nätverk av statliga, halvstatliga och privata forskningsinstitutioner som inför olika former av beslutsfattande ofta används av både de politiska nivåerna, förvaltningen och näringslivet. Regeringen har inrättat olika rådgivande organ, bl.a. transportrådet och miljörådet, som är nära knutna till universitet och olika expertorgan. Transportområdet hänger nära samman med andra politikområden och näringssektorer. I rapporten görs iakttagelsen att det stora antalet aktörer utgör en viktig orsak till problemen inom transportsektorn. Det bedöms vara svårt att implementera olika politiska åtgärder. Prioriteringarna inom den nederländska transportforskningen tas fram av i nära samarbete med organisationer som är relevanta när 160Landguiden Länder i fickformat (). 161Schmidt, I., in den Niederlanden. 162Ministerie van Verkeer en Waterstaat. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 det gäller forskning och utveckling. Processen för att ta fram prioriteringar är inte formaliserad, utan forskningsförslag tas ofta fram genom en s.k. bottom up-ansats. Planer och program inom den nederländska transportpolitiken granskas av den centrala planeringsbyrån (CPB)163 när det gäller konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen. Byråns viktigaste uppgifter är att ta fram prognoser, politikanalyser och infrastrukturanalyser. I rapporten görs bedömningen att byrån har ett väsentligt inflytande på de transportpolitiska besluten. De mest väsentliga målen för den nederländska transportpolitiken slås fast i den nationella trafik- och transportplanen (NVVP)164 som gäller fram . Planen har tagits fram av och dess myndigheter och skall beslutas av parlamentet. Den nationella planen är ett försök att lägga fast målen och medlen för den framtida transportpolitiken och att inleda en omläggning av transportpolitiken. Planen baseras på en förändrad transportpolitisk vision som innebär en förflyttning från en inriktning på att reducera trafikvolymen mot att mer se mobilitet som en avgiftsbelagd tjänst. Ett annat mål är att stärka regionernas beslutskompetens. Vidare är den nuvarande nederländska politiken inriktad på intelligenta lösningar för vägar och fordon i stället för att bygga ut infrastrukturen. Inriktningen på den transportrelevanta forskningspolitiken I rapporten lyfts fyra problemområden fram som viktiga för den nederländska forskningspolitikens inriktning när det gäller transportområdet: Intressekonflikter mellan infrastrukturplanering och planering av markanvändning Den statligt finansierade forskningen är inriktad på frågan hur infrastruktur kan anpassas till planeringen av markanvändning i ett så tätbefolkat land som . Forskningen rör bl.a. marknadens betydelse, användarnas betalning och förstärkt decentralisering av ansvaret. Det finns brister i tillgängligheten på grund av överbelastning, t.ex. trafikstockningar. Framför allt följande tre problemkomplex står i centrum för forskningens intresse: -Optimera infrastrukturinvesteringar för att få ett bättre utnyttjande av vägar, järnvägar och sjöfart. -Införa en effektiv styrning av mobiliteten genom olika regionala kampanjer. 163Centraal Planbureau (CPB). CPB genomför även bl.a. ekonomiska konsekvensanalyser av de politiska partiernas valprogram. 164Nationaal Verkeersen Vervoersplan (NVVP). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER -Organisera kollektivtrafiken för att förbättra tillgängligheten till dynamiskaregioner och förbättrade dörr-till-dörr-transporter. Trafiksäkerhet är ett viktigt område för forskningen. dör ca 1 000 personer i vägtrafikolyckor, och målet för transportpolitiken är att minska antalet döda . Följande tre teman är viktiga för forskningen inom området: -Optimal utformning av regler, information och trafikutbildning. -Höjd säkerhet på vägar och järnvägar. -Optimering av säkerhetsteknik, t.ex. intelligent hastighetsanpassning. Transporters och trafikens negativa konsekvenser för miljön och livskvaliteten I rapporten görs bedömningen att har stora ambitioner inom detta område. Forskningen är inriktad på att reducera utsläpp och buller samt på att hejda utvecklingen mot alltmer fragmenterade livsrum. Följande tre huvudområden kan iakttas: -Hur kan ett transportsystem skapas som är både miljövänligt, tyst och mer ekonomiskt effektivt? -Hur kan infrastrukturen integreras på ett optimalt sätt? -Vilka möjligheter finns att införa bränsleceller? Transportforskningens struktur och organisation Den nederländska transportforskningen har en komplex organisation med en förhållandevis klar uppdelning mellan privata och offentliga aktiviteter. Olika institutioner har olika inriktningar och täcker hela skalan från grundforskning till tillämpad forskning. Den centrala aktören är och dess myndigheter, där ministeriet har en central position när det gäller att lägga fast transportforskningens prioriteringar. Den forskning som genomförs och finansieras av är inriktad på tillämpad forskning, och ministeriet avsätter ca till forskning och utveckling inom transportområdet. Inriktningen på forskningen är politikutveckling, persontrafik, godstrafik, flygtrafik och allmänna trafikfrågor. Knappt två tredjedelar går till privata forskningsinstitutioner medan en dryg tredjedel används till grundfinansiering av offentliga forskningsinstitutioner. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Utbildnings- och kulturministeriet165 är inriktat på grundforskning. En stor del av utbildnings- och kulturministeriets budget () används för grundfinansieringen av universiteten. Universiteten är framför allt aktiva inom grundforskningen. Inom transportområdet är det särskilt de tekniska universiteten i , , och som lyfts fram i rapporten. Dessa är till stor del inriktade på logistik och teknisk utveckling inom transportområdet. EU spelar en viss roll när det gäller att finansiera forskning. I rapporten framförs att det är svårt att bedöma vilken roll EU-finansieringen har för den nederländska transportforskningen. Andra internationella organisationer spelar enligt rapporten en mycket liten roll. AVV är en del av myndigheten inom och är en viktig aktör som både utför och finansierar forsknings- och utvecklingsarbete inom transportområdet. Forskningen syftar till att stödja den nederländska trafikpolitikens genomförande och fortsatta utveckling. AVV är involverat i alla politiska stadier, från förberedelser och genomförande till utvärderingar av de transportpolitiska åtgärderna. I centrum för forskningen står frågan hur säkerheten kan höjas för gods- och persontransporter med ett minimum av negativa effekter på miljö och livsrum. AVV har också till uppgift att förmedla kunskap och teknik inom transportområdet. Trail bildades av sex institutioner och ett forskningsinstitut vid tre nederländska universitet. Syftet var att svara på den internationella utvecklingen inom transporter, infrastruktur och logistik, att kombinera högkvalificerad utbildning och forskning samt att omsätta kunskaper i praktisk användning. Trails forskning är ämnesöverskridande och främst inriktad på integrerade, ekonomiskt utvecklingsbara och långsiktigt hållbara lösningar. Trails forskningsprogram genomförs gemensamt med näringslivet och regeringen. 165 , Cultuur en Wetenschap (OCW). 166De Adviesdienst Verkeer en (AVV). 167Netherlands , Infrastructure and Logistics. 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER TNO är en självständig forskningsinstitution som har sin inriktning på tillämpad forskning. Institutionen består av 15 institut, 6 affärscentrum och 32 och har sammanlagt ca 5 500 anställda som arbetar inom en rad olika områden (bl.a. rådgivning, uppdragsforskning, utvärdering av produkter och system samt certifiering). TNO delfinansieras genom statliga anslag. Transporter är ett område som TNO är verksamt inom. Det handlar här främst om aktiviteter vad gäller bilforskning, logistik, fysisk planering, innovativ användning av teknik, energi- och processinnovationer samt byggande och konstruktion. Connekt är ett projekt inom transportområdet som finansieras genom ICES/KIS-fonden170. Projektet har formen av ett självständigt nätverk som har som mål att stimulera utvecklingen och användningen av innovativa tekniker inom transportområdet samt att möjliggöra s.k. systemsprång. I projektet ingår både privata och offentliga aktörer inom olika ämnen. Connekt skall fungera som en plattform för att finna lösningar på de växande problemen inom transportområdet. Enligt rapporten är ett tjugotal forskningsinstitutioner aktiva inom Connekt. Centrala planeringsbyrån (CPB) Den redan nämnda planeringsbyrån tar bl.a. fram prognoser. Institutet finansieras av det nederländska ekonomiministeriet. Prognoserna inom transportområdet och konsekvensanalyserna för planerade åtgärder genomförs i nära samarbete med transportforskningscentrumet AVV. Nationella informations- och teknikcentrumet för transport och infrastruktur (Crow)171 är en organisation där staten och näringslivet samarbetar om gemensamma forskningsfrågor kring i första hand byggande av vägar, men även kring andra frågor inom transportområdet. Fokus ligger på tekniska och praktiska lösningar för att möta de växande behoven av mobilitet och styrning inom transportområdet. Crows huvuduppgifter är forskning inom trafik, transporter och infrastruktur, standardisering inom trafik, transporter och infrastruktur samt överföring av tekniker och teknikstyrning. Aktuella teman för Crow är planeringsstöd, material, mätning och testmetoder, byggnadsteknik samt logistiksystem för byggande. 170Fonden inrättades ursprungligen genom överskott från gasfyndigheter. Budgeten har sedan utökats med statliga medel. Den nuvarande femårsbudgeten uppgår till . Målet är att öka problemorienterat samarbete mellan teknikinstitutioner, akademisk forskning och näringslivet. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 för arbetet är frågor kring kvalitetsutveckling och kvalitetskontroll. En annan inriktning är frågan om en miljövänlig hantering för att möjliggöra långsiktigt hållbara vägar. Institutet genomför undersökningar och forskning kring säkerhet inom vägtrafiken. Den huvudsakliga uppgiften är att genomföra vetenskaplig forskning och sprida forskningsresultat. Forskningen är inriktad på beteende, beslut och analyser, infrastruktur, telematik och fordon samt information och kommunikation. Den nederländska transportforskningens inriktning I rapporten sammanfattas att handlar mycket av nederländsk transportforskning och transportpolitik om att utöka transportsektorns marknadsorientering. Forsknings- och utvecklingsinsatserna handlar om att undersöka möjligheterna till ökad avgiftsfinansiering av infrastrukturen och vilka sociala och ekonomiska konsekvenser detta får. I rapporten framförs att det är svårt för privata företag att komma in i forskningen inom transportområdet. Ett exempel där man har lyckats att inkludera privata företag i samordnad målorienterad forskning är dock Con- nekt-programmet. Inom programmet har ett utbyte av erfarenheter och kunskap gjorts mellan olika sektorer. Som exempel nämns i rapporten att hamnar har kunnat använda den tekniska kunskap som utvecklats när det gäller flygplatser. Det ges exempel på både lyckade och misslyckade forsknings- och utvecklingsprojekt. Som ett misslyckande bedöms att de av forskarna framtagna kostnads-intäktsanalyserna inte fick den uppmärksamhet som de förtjänade i samband med beslutet att bygga en järnvägslinje längs . Ett annat misslyckande var ett projekt i som gick ut på att endast fordon med minst tre passagerare skulle få använda en särskild vägfil. Som exempel på lyckade projekt anges bl.a. implementeringen av forskningsresultat kring kollektivtrafik.