urf · GSA5URF2 · 2005-01-01 00:00:00 — 24 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån skall på begäran av lämna de uppgifter för en namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna lag. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. 25 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp skall garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. 26 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning framställts, skall garantitagaren betala ränta för tid därefter till dess betalning sker. Räntan skall bestämmas efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 Bestämmelserna i första stycket skall också gälla om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som skall betalas tillbaka. I ett sådant fall skall ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. 13 kap. Försäkrings- och sjukvårdsförmåner 1 § En riksdagsledamot skall vara grupplivförsäkrad, tjänstereseförsäkrad och arbetsskadeförsäkrad på bekostnad. 2 § Om det finns särskilda skäl kan en riksdagsledamot efter prövning av riksdagsförvaltningen få ersättning för kostnader för insatser i rehabiliteringssyfte. 1 § Ett beslut av riksdagsförvaltningen enligt denna lag får överklagas hos . 2 § Ett beslut av enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 3 § Ett beslut överklagas skriftligt. I överklagandet skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han eller hon begär. Överklagandet ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Det skall ha kommit in dit från den dag klaganden fick del av beslutet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. De äldre bestämmelserna om egenpensionsförmåner skall dock fortfarande tillämpas på den som före var talman eller ledamot eller ersättare om uppdraget innehas i oavbruten följd. Beslut om rätt till inkomstgaranti enligt äldre bestämmelser gäller fortfarande. 3.Bestämmelserna i de tidigare upphävda stadgan (1941:98) om ersättning för riksdagsmannauppdragets fullgörande, ersättningsstadgan (1971:1197) och lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter skall tillämpas på den som enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter omfattas av de bestämmelserna. 4.En ledamot som vill omfattas av de nya pensionsbestämmelserna skall anmäla det till riksdagsförvaltningen . En sådan anmälan gäller . Den som har valt kan inte ångra valet. Förslag till lag om arvode m.m. till ledamöter i Härigenom föreskrivs följande. 1 § En ledamot i har rätt till förmåner enligt denna lag. Om ledamoten är frånvarande eller har beviljats ledighet från sitt uppdrag i under minst en månad i följd, lämnas förmånerna endast om skälet är offentligt uppdrag, sjukdom eller annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos . Rätt till egenpensionsförmåner, inkomstgaranti och efterlevandeskydd enligt bestämmelserna i 38 kap. har även den som har varit ledamot i och riksdagsledamot. 2 § Med offentligt uppdrag avses i denna lag annat offentligt uppdrag än tjänst. 3 § Med avses i denna lag . Kan vid beräkning av antalet inte tillgodoräknas som helt år skall, om uppgår till minst , tiden anses som . 4 § får meddela tillämpningsföreskrifter till denna lag. 1 § Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas från och med den dag då ledamoten tillträder sitt uppdrag i till och med utgången av den månad då uppdraget upphör. 2 § Arvode till ledamot i betalas med ett belopp som motsvarar ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § lagen (2006:000) om ekonomiska villkor för ledamöter. 3 § Ledamotsarvode anses som inkomst av anställning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1991:1047) om sjuklön. En ledamot anses i detta sammanhang som en arbetstagare. 4 § Om en ledamot är frånvarande eller har beviljats ledighet från sitt uppdrag i av annat skäl än offentligt uppdrag, sjukdom, vård av barn eller annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos , skall avdrag göras från arvodet med två tredjedelar från och med den sextonde dagen. Om en ledamot är frånvarande eller har beviljats ledighet från sitt uppdrag i på grund av sjukdom, skall avdrag göras från arvodet i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet delat med antalet kalenderdagar . Om en ledamot får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning och får ledamotsarvode skall arvodet minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . Gemensamma bestämmelser för egenpensionförmånerna Egenpensionernas omfattning 1 § Egenpensionsförmåner är ålderspension, sjukpension och ålderspensionsfribrev. Egenpensionsförmåner får inte betalas med arvode eller inkomstgaranti enligt denna lag eller enligt lagen (2006:000) om ekonomiska villkor för ledamöter. 2 § Ålderspension och ålderspensionsfribrev bestäms på grundval av ett underlag och en tidsfaktor. Sjukpension bestäms på grundval av ett underlag. Underlaget för egenpensionsförmåner beräknas utifrån ett pensionsgrundande arvode. 3 § Ledamots pensionsgrundande arvode utgörs av ledamotsarvodet enligt 2 kap. 2 §. 4 § För den som har varit ledamot i och riksdagsledamot utgörs det pensionsgrundande arvodet av följande arvoden: 1. ledamotsarvode enligt 2 kap. 2 § denna lag och riksdagsarvode enligt 3 kap. 1 § lagen (2006:000) om ekonomiska villkor för ledamöter, 2.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 § sistnämnda lag, 3.arvoden enligt 1 § 14 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 5 § Underlaget för egenpensionsförmånerna beräknas utifrån det pensionsgrundande arvodet för de kalenderår en ledamot innehaft uppdraget närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Medeltalet av de framräknade beloppen utgör underlaget för egenpensionsförmånerna. Kan en ledamot inte tillgodoräknas pensionsgrundande arvode för fem kalenderår, är pensionsunderlaget medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, är pensionsunderlaget det pensionsgrundande arvodet för . Kan inte ett helt kalenderår tillgodoräknas, är pensionsunderlaget det genomsnittliga pensionsgrundande arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 6 § Tidsfaktorn för ålderspension utgör förhållandet mellan antalet hela uppdragsår, dock högst trettio, och talet trettio. För den som har varit ledamot i och riksdagsledamot utgör tidsfaktorn för ålderspension förhållandet mellan det sammanlagda antalet som ledamot i och riksdagsledamot, dock högst trettio, och talet trettio. 7 § Tidsfaktorn för ålderspensionsfribrev utgör förhållandet mellan antalet hela uppdragsår, dock högst trettio, och talet trettio. För den som har varit ledamot i och riksdagsledamot utgör tidsfaktorn för ålderspensionsfribrev förhållandet mellan det sammanlagda antalet som ledamot i och riksdagsledamot, dock högst trettio, och talet trettio. För ledamöter som inte fyllt när tjänstgöringen påbörjades, utgör tidsfaktorn för ålderspensionsfribrevet i stället förhållandet mellan antalet hela uppdragsår och antalet kvarvarande år från uppdragstidens början till pensionsåldern . 8 § Egenpensionsförmånerna och efterlevandeförmånerna värdesäkras genom anknytning till förändringen av det prisbasbelopp som pensionsunderlaget räknats upp till. 9 § Den som vill att ålderspension eller ålderspensionsfribrev skall utbetalas skall skriftligen ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. 4 kap. Ålderspension Rätt till ålderspension 1 § Pensionsåldern är och uppnås vid utgången av kalendermånaden före den månad ledamoten fyller . Hur länge ålderspension betalas 2 § Ålderspension betalas, om inte uppskjutet uttag enligt 5 § begärs, från och med den månad ledamoten fyller eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget upphör. Ålderspension betalas till och med utgången av den månad då den pensionerade ledamoten avlider. 3 § För hel ålderspension fordras minst trettio hela uppdragsår. Den som har varit ledamot i och riksdagsledamot har rätt till hel ålderspension om han eller hon har fullgjort sammanlagt minst FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 trettio som ledamot i och riksdagsledamot. 4 § Ålderspension utgör tidsfaktorn multiplicerad 1.med 11,5 procent av pensionsunderlaget upp till och med 7,5 gånger inkomstbasbeloppet enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2.med 65 procent av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.med 32,5 procent av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Hur tidsfaktorn och underlaget beräknas anges i 3 kap. 26 §§. Uppskjutet uttag av ålderspension 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av ålderspension. Pensionen ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. 5 kap. Ålderspensionsfribrev Rätt till ålderspensionsfribrev 1 § En ledamot som lämnar utan att rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension föreligger och som inte är berättigad till ålderspension enligt denna lag eller till ålderspension från har rätt till ålderspensionsfribrev. Om rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension upphör av någon annan anledning än rätt till ålderspension har ledamoten rätt till ålderspensionsfribrev. 2 § belopp är lika med den intjänade ålderspensionen enligt 3 kap. 6 § och 4 kap. 4 § denna lag. Beloppet räknas upp genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. Hur länge fribrevsbeloppet betalas 3 § Ålderspensionsfribrev betalas, om inte förtida eller uppskjutet uttag begärs enligt 4 eller 5 §, från och med den månad den avgångne ledamoten fyller och till och med utgången av den månad han eller hon avlider. Förtida uttag av fribrevsbeloppet 4 § En avgången ledamot har rätt till förtida uttag av fribrevsbeloppet tidigast från och med den månad den avgångne ledamoten fyller . Fribrevsbeloppet minskas då för varje påbörjad månad till den månad han eller hon fyller . Beloppet betalas till och med den månad den avgångne ledamoten avlider. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet. Fribrevsbeloppet ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Beloppet betalas till och med den månad den pensionerade ledamoten avlider. 1 § Rätt till sjukpension har en ledamot som lämnar sitt uppdrag och har hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hur länge sjukpension betalas 2 § Sjukpension betalas ut till och med månaden före den månad den pensionsberättigade fyller eller, om den berättigade avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad den pensionsberättigade fyller betalas ålderspension. Vid beräkningen av ålderspension skall de år som sjukpension utbetalats anses som uppdragsår. Rätt till tillfällig sjukpension 3 § Rätt till tillfällig sjukpension har en ledamot vars förmåga att fullgöra sitt uppdrag i är nedsatt på grund av sjukdom, om han eller hon har beviljats tidsbegränsad hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Tillfällig sjukpension betalas ut från och med den månad har fattat beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning eller, om beslutet gäller från en senare tidpunkt, från och med denna senare tidpunkt. Tillfällig sjukpension betalas ut så länge ledamoten uppbär sådan ersättning. 4 § Sjukpension och tillfällig sjukpension utgörs av av den del av pensionsunderlaget enligt 3 kap. 4 § som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, samt av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. 5 § Sjukpension och tillfällig sjukpension minskas med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring på det underlag för egenpensionsförmåner som uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. Har en ledamot fått sjukpension från skall sjukpension som lämnas enligt denna lag reduceras i motsvarande mån. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 endast göras när sjukpensionen från avser samma sjukperiod. 1 § Efterlevandepension betalas efter den som 1.vid sin död var ledamot i , eller 2.vid sin död var berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. Till vem efterlevandepension betalas 2 § Efterlevandepension betalas till efterlevande make, som stadigvarande sammanbodde med ledamoten vid dennes död. Med efterlevande make jämställs i detta kapitel registrerad partner. Med efterlevande make jämställs även den som, utan att vara gift eller registrerad partner, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller registrerad partner med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denne. Efterlevandepension betalas också till eget arvsberättigat barn till och med den månad barnet fyller . Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Hur länge efterlevandepension betalas 3 § Efterlevandepension till make enligt 2 § betalas från och med månaden efter dödsfallet, dock längst till utgången av den månad då den avlidne skulle ha fyllt . Detsamma gäller om ledamoten avgått med ålderspension. 4 § Om den efterlevande avlider, betalas pensionen till utgången av den månad då dödsfallet inträffade. 5 § Efterlevandepension till make enligt 2 § betalas med ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp. Till den del pensionsunderlaget enligt 3 kap. 4 § denna lag överstiger 7,5 inkomstbasbelopp betalas därutöver en efterlevandepension 1.med 45 procent av pensionsunderlaget upp till 20 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget , och 2.med 22,5 procent av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget . Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller beloppen arvsberättigat barn enligt 2 §. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem. 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 6 § Efterlevandepension till barn enligt 2 § betalas för 1.med 10 procent av pensionsunderlaget enligt 3 kap. 4 § denna lag upp till 7,5 inkomstbasbelopp, 2.med 25 procent av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.med 12,5 procent av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. 8 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd 1 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. 2 § Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1.har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller 2.har varit ledamot i och riksdagsledamot och som före 65års ålder lämnar efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i och . 3 § Sjukfrånvaro, annan frånvaro eller ledighet som beviljats eller godkänts av eller dess talman begränsar inte rätten till inkomstgaranti. Hur länge inkomstgarantin betalas 4 § Inkomstgaranti betalas ut från och med den dag arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 5 § första stycket, 5 § andra stycket 1 och 2 och 16 §, till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i upphör garantin så länge uppdraget varar. Om ledamoten tar plats i upphör garantin enligt denna lag. 5 § För den som varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte uppnått , 2.i längst om ledamoten uppnått 40 men inte , 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon uppnått . FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 Detsamma gäller den som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i och . 6 § skall inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning, och för tid därefter skall inkomstgarantin jämställas med pension. 7 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen förlänga den tid under vilken garantin gäller enligt 5 § första stycket och andra stycket 1 och 2 med högst . I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp. 8 § får bevilja inkomstgaranti till en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och har partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 9 § Underlaget för beräkning av inkomstgaranti utgörs av det ledamotsarvode enligt 2 kap. 2 § denna lag som betalas vid avgångstillfället. 10 § Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgarantin med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i och : av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 11 § För den som varit ledamot i sammanlagt minst sex anknyts den fastställda inkomstgarantin till det prisbasbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta. 12 § Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring inkomstgarantin betalas. 13 § Inkomstgarantin minskas också, på det sätt som framgår av 14 §, med följande inkomster: 1.inkomst som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2.sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3.delpension enligt kollektivavtal, 4.pension och livränta i andra fall än som avses i 12 §, 5.andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än de som avses i 14. Inkomstgarantin skall dock inte minskas med sådan ersättning som betalas ut av när mandatet upphör. 14 § Minskningen skall utgöra den procentandel som anges för varje särskilt fall i 8 § av den sammanlagda inkomst enligt 10 § som överstiger ett prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 15 § Betalas inte inkomstgaranti under ett helt kalenderår, skall endast inkomster som hänför sig till den tid då inkomstgarantin betalas medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna skall minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om sådan jämkning. 16 § får besluta att utbetalningen av inkomstgarantin skall minskas eller helt upphöra om en garantitagare 1.förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2.döms för brott som kan anses göra honom eller henne olämplig för ett uppdrag som riksdagsledamot, eller 3.handlar på ett sätt som strider mot syftet med garantin enligt 1 §. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2004/05:URF2 17 § Ett efterlevandeskydd betalas till eget arvsberättigat barn som inte fyllt efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 5 § andra stycket 1 och 2. 18 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Hur länge efterlevandeskydd betalas 19 § Efterlevandeskyddet gäller i högst och betalas till utgången av den månad då rätten till skyddet upphör eller den berättigade avlider. 20 § Efterlevandeskydd betalas med ett belopp motsvarande 0,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje barn. 21 § Den som vill ha efterlevandeskydd skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Efterlevandeskydd kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 22 § Den som vill att inkomstgaranti skall betalas ut skall skriftligen ansöka om det hos enligt 2 a § 2 lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen. Inkomstgaranti kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 23 § Den som ansökt om utbetalning skall skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna skall lämnas på heder och samvete. Om den som ansökt om utbetalning inte lämnar de uppgifter som begärts får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till . 24 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån skall på begäran av lämna de uppgifter för en namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna lag. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. 25 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp skall garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka 2004/05:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. 26 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning framställts, skall garantitagaren betala ränta för tid därefter till dess betalning sker. Räntan skall bestämmas efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis.