rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — 4.5 Utvärderingar m.m. av åtgärdernas resultat rådgivande kommitté konstaterade i sin rapport att har gjort särskilt berömvärda ansträngningar för finlandssvenskarnas status inom sådana områden som medier och utbildning. Värdefulla ansträngningar har också gjorts på olika områden beträffande skyddet för samerna, särskilt antagandet av en lag om . Kommittén var dock bekymrad över dröjsmålet med att lösa frågan om landrättigheter och definitionen av termen same. Kommittén menade vidare att trots lovvärda insatser för romani- och rysktalande har implementeringen av ramkonventionen för dessa minoriteter inte varit framgångsrik och utrymme finns för förbättringar inom t.ex. utbildningssystemet och medier. Kommittén var vidare oroad för den de facto diskriminering som romer utsätts för och den existerande socioekonomiska skillnaden mellan romerna och majoritetsbefolkningen.51 har i samarbete mellan ministeriet, delegationen för romska ärenden och minoritetsombudsmannen sammanställt en utredning över hur väl romer känner till och använder arbetskraftsbyråns tjänster.52 framhåller i sin senaste rapport att har vidtagit åtgärder för att förbättra tillgången till utbildning i nordsamiska, även om mycket återstår att göra. Kraftfulla åtgärder behöver dock vidtas för säkerställa överlevnaden av enare- och skoltsamiska, som allvarligt riskerar utrotning som språk. Vidare påpekar kommittén att det alltjämt saknas en samisk dagstidning. När det gäller svensk- och samisktalandes tillgång till hälso- och socialvård på sitt modersmål menar kommittén att åtgärder visserligen vidtagits av , men att mycket arbete återstår framförallt när det gäller de samisktalande. Situationen för är mycket dålig i . Enligt kommittén är dock medveten om problemen för de romanitalande.53 Enligt en utredning som gjordes av den arbetsgrupp som tillsatte för revideringen av den samiska språklagen kunde endast av de anställda hos myndigheter inom samernas hembygdsområde och centrala myndigheter utanför hembygdsområdet vid behov använda sig av samiska i sitt arbete. Av de myndighetsanställda förstod inte alls samiska. Hos de flesta myndigheter fanns det inte en enda person som kunde använda samiska i arbetet. Vidare konstaterades att det inte är möjligt att uträtta ärenden på samiska utan stora praktiska svårigheter och utan att behandlingen av ärendet fördröjs. Ofta är det nödvändigt med tolk. Det kan tilläggas att i den nya lagen om samiska språket (se ovan) försöker man minska behovet av tolkning och översättning bl.a. med bestämmelser om krav på tjänstemännens språkkunskaper och om tjänstledighet, varmed avsikten är att utöka antalet tjänstemän som behärskar samiska. 51 , 2000. 52 Leikas, e-brev, . 53 European Charter for Regional or Minority Languages, 2004. 54 Proposition om samisk språklag till , 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Med stöd av Handels- och industriministeriet sammanställdes en rapport55 av en arbetsgrupp för att bedöma den faktiska tillgången till service för svensktalande på sitt eget språk vid tre tvåspråkiga s.k. arbetskraft- och näringscentraler i . En annan avsikt var att utveckla servicen under utvärderingsprojektets gång. Rapporten innehåller ett flertal konkreta förslag för att förbättra servicen på svenska. har sammanställt en rapport för att bedöma hur arbetskraftsbyråerna inom två- och svenskspråkiga regioner kan tillhandahålla tjänster till arbetssökande och arbetsgivare på kundens språk, finska eller svenska. Rapporten innehåller förslag till bättre tjänster på olika administrativa nivåer. Åtgärdsförslagen följs enligt uppgift regelbundet upp.56 tillsattes enligt regeringsprogrammets regionaliseringsplaner en tvärsektoriell arbetsgrupp inom statsförvaltningen för att undersöka hur statsförvaltningens administrativa tjänster på svenska bäst kan skötas. Till arbetsgruppens uppgifter hör att bl.a. utreda hur de svenskspråkiga tjänsterna inom olika sektorer av statsförvaltningen fungerar för tillfället.57 En rapport, Rompolitikens strategi58, färdigställdes av Social- och hälsovårdsministeriet. I rapporten konstaterades att statusen för romer i är svag på grund av ofullständig utbildning, diskriminering och allmänna fördomar. När det gäller tillgången till social- och hälsovård på det egna språket sammanställdes en rapport i detta ämne 2001 på uppdrag av Social- och hälsovårdsministeriet. I rapporten konstaterades bl.a. att personer inom förvaltning och i ledande ställning samt politiker ofta har en alltför optimistisk bild av personalens verkliga språkkunskaper.59 Av den nya språklagen följer att regeringen under varje mandatperiod skall överlämna en rapport till som rör implementeringen av språklagen och språkliga rättigheter i andra lagar m.m. 55 Kundservice på svenska, slutrapport, 2000. 56 Leikas, e-brev, . 58Suonoja & , 1999. 59Lukkarinen, 2001. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM 5.1 Minoriteter och minoritetsspråk i Danmark60 ratificering av ram- och minoritetsspråkskonventionerna innebär att tyskarna i södra (Nordschleswig) erkänns som en nationell minoritet, och tyska som minoritetsspråk. Den tyska minoriteten i har en lång historia. Gränsen mellan och har ändrats , senast efter en folkomröstning år 1920.61 Gränserna bekräftades av och efter . Den tyska minoriteten uppgår till ca 15 000-20 000 personer, som huvudsakligen är bosatt i de södra och västra delarna av amt (ung. motsvarande län), dvs. nära den dansk-tyska gränsen. Tyskarna utgör av invånarna i de 23 kommunerna som finns i amt. Övriga folkgrupper och språk som finns i inklusive de självstyrande delarna (och ) saknar status som nationell minoritet respektive minoritetsspråk. Politik rörande den tyska minoriteten undertecknades de s.k. Köpenhamns- och Bonndeklarationerna mellan dåvarande och . Deklarationerna stadgar vissa rättigheter för de tyska och danska minoriteterna på ömse sidor om den dansk-tyska gränsen. Köpenhamnsdeklarationen (som inte är juridiskt bindande) ger således den tyska minoriteten i vissa individuella rättigheter och förpliktigar de danska myndigheterna att via ett antal allmänna principer beakta minoritetens intressen. för den tyska minoriteten (Kontaktudvalget før det tyske mindretal) inrättades 1965 i (utskottet utgör inte något av de permanenta utskotten i ). Genom detta forum kan representanter för den tyska minoriteten, den danska regeringen och de politiska partierna förhandla om nationell politik som rör den tyska minoriteten. Ett särskilt sekretariat för den tyska minoriteten grundades i (Det tyske mindretals sekretariat i ). Sekretariatets verksamhet är finansierad av bidrag från den danska regeringen. Sekretariatets chef utnämns av den tyska minoriteten. Bland sekretariatets arbetsuppgifter märks bl.a. att fortlöpande följa arbete och att upprätthålla kontakter med , regeringen och ministerier samt att företräda minoritetens intressen. Sekretariatets chef har deltagit, som medlem av den danska 60Avsnittet bygger i huvudsak på information från danska regeringens rapporter till . Övriga källor anges i texten. 61Schleswig/Slesvig är sedan gammalt danskt land, medan /är tyskt sedan tidig medeltid, men kom 1460 under danskt styre. avträdde hela till . återfördes Nordschleswig/efter folkomröstning till . Källa: Focus. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER officiella delegationen, vid internationella möten som har relevans för minoritetsfrågan. Sekretariatet erhåller ca för sin verksamhet och har utöver chefen en sekreterare anställd. håller vanligtvis ett möte årligen.62 Mötenas agenda har av tradition fastställts i samarbete med den tyska minoritetens sekretariat i och är baserad på de förslag på diskussionsämnen som framlagts av den tyska minoriteten. Vid de årliga mötena presenterar ordföranden i Bund deutscher Nordschleswiger den tyska folkgruppens huvudorganisation med ca 3 900 medlemmar63 en rapport om händelser under det föregående året med bäring på den tyska minoriteten. Vidare presenteras oftast också en rapport om den tyska minoritetens utbildningssystem. Frågor som har diskuterats har t.ex. varit firandet av 50-års jubileet av Köpenhamns- och Bonndeklarationerna, den tyska minoritetens önskemål om en separat minoritetsartikel i , genomförandet av en minoritetskonferens, den ekonomiska situationen i södra och betydelsen av ändringar i det statliga bidragssystemet för privata friskolor. Det huvudsakliga diskussionsämnet vid möte var den kommande administrativa reformen i och möjliga konsekvenser för den tyska minoriteten. Den danska regeringen lämnade en rad förslag som syftar till att säkerställa den tyska minoritetens möjligheter till politisk representation även efter kommunreformen.64 Politik gentemot färöingar, grönländare och romer och är självstyrande delar av det danska riket. I ratifikationsinstrumentet för minoritetsspråkskonventionen hänvisade till den färöiska självstyrelselagen i vilken stadgas att färöiska är erkänt som det huvudsakliga språket men att danska skall läras och liksom färöiska får användas i offentliga angelägenheter. En liknande bestämmelse återfinns i den grönländska självstyrelselagen . Mot denna bakgrund fastslog att såväl färöiskan som grönländskan erhåller en så hög grad av skydd att minoritetsspråkskonventionen inte skall tillämpas på dessa språk. Det finns på det danska fastlandet ungefär 12 000 personer som talar färöiska och 10 000 som talar grönländska. Befolkningen på uppgår till 57 000 invånare, varav är grönländare. har 49 100 invånare.65 I den första rapporten från om minoritetsspråkskonventionen konstaterades att ca 800 av de totalt ca 1 500 romanitalande i anlände till landet . Flertalet av de övriga romanitalande anlände i samband med konflikten i det . är därför, enligt de danska myndigheterna, inte ett språk 62 , e-brev, . 64 , e-brev, . 65 (Internetversionen). STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM som har historisk anknytning eller långtidsanknytning till och skall därför inte omfattas av konventionen. 5.3 Ratificeringen av Europarådskonventionerna ratificerade ramkonventionen 1997. Minoritetsspråkskonventionen undertecknades som den kom till och ratificerades av . har deklarerat att konventionerna endast omfattar den tyska minoriteten i södra Konventionerna tillämpas därmed inte på grönländare, färöingar eller romer. Den danska statens beslut att inte låta de tre folkgrupperna och deras språk omfattas av de båda konventionernas tillämpningsområde har på olika sätt ifrågasatts av . noterade i sin rapport, som behandlar första periodiska rapport under minoritetsspråkskonventionen, att den danska statens påstående om avsaknad av historisk närvaro av i har ifrågasatts, bl.a. av representanter för romerna. konstaterade dock att tillräcklig information om saknades för att kunna utvärdera frågan, men att sådan information välkomnades i nästa danska periodiska rapport. rekommenderade ifråga om färöiska och grönländska att åter skulle ta upp frågan om huruvida minoritetsspråkskonventionen även skulle omfatta och med båda självstyrena.67 När det gäller ramkonventionen menade den rådgivande kommittén att såväl färöingar som grönländare a priori hade blivit exkluderade från det skydd som konventionen ger. Detsamma gäller enligt kommittén för romer, som trots historisk närvaro har blivit undantagna från ramkonventionens tillämpning i . I resolutionen från ministerrådet uppmanades att se över ramkonventionens räckvidd i förhållande till de aktuella folkgrupperna.68 I efterföljande periodiska rapport förnekade den danska regeringen att den a priori exkluderat ovan nämnda folkgrupper från ramkonventionens tillämpningsområde. Vidare framhöll regeringen att om en alltför vid tolkning av minoritetsbegreppet tillämpas finns en potentiell risk för en urvattning av konventionen. Och därmed uppstår en försvagning av minoritetsskyddet i stället för den avsedda förstärkningen av detta. Varken det färöiska eller det grönländska självstyret har, enligt den danska regeringen, rest några krav på att respektive folkgrupp på fastlandet eller på någon av öarna skall omfattas av ramkonventionen. Regeringen menade vidare bl.a. att de romer som bosatte sig i , enligt regeringens information, blivit fullständigt integrerade och därmed inte framstår som en identifierbar grupp. Regeringens slutsats var därför att romerna i saknar en historisk 67 Recommendation of , 2004. 68 Resolution on the implementation of the Framework Convention, 2001. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER anknytning eller långtidsanknytning till landet och därför inte skall omfattas av ramkonventionen. Åtgärder mot diskriminering m.m. Inga särskilda åtgärder mot diskriminering som särskilt tar sikte på den tyska minoriteten har vidtagits från den danska statens sida. Däremot har t.ex. den danska regeringen antagit en handlingsplan för främjande av jämställdhet och mångfald och för bekämpande av rasism. Användning av tyska i kontakt med myndigheter Dokument på tyska (liksom på andra språk) kan inges i samband med ett civilrättsligt domstolsförfarande. Dokument som inges på ett främmande språk skall dock åtföljas av en översättning till danska. Om båda parter och domstolen är överens kan kravet på översättning till danska efterges. I det fall en person som inte behärskar danska kommunicerar, muntligen eller skriftligen, med en myndighet i ett ärende som väntar på avgörande måste myndigheten beroende på omständigheterna tillhandahålla tolk eller översättare. Denna generella lagstiftning omfattar även den tyska minoriteten i södra . Men mot bakgrund av att de flesta statliga myndigheter i södra har anställda som talar tyska är det enligt regeringen sällan nödvändigt att ordna med tolkning eller översättning. Den tyska minoritetens parti, Slesvigsk Parti, blev vid lokalvalen 2001 representerat i amt och i fem av dess kommuner. Den övervägande delen av tyskarna tillhör den evangelisk-lutherska kyrkan och är antingen medlemmar i den danska nationella evangelisk-lutherska kyrkan (den danske folkekirke) eller i fristående församlingar i södra . Enligt en äldre kunglig förordning skall två jämställda kyrkoherdar anställas i fyra städer i södra inom den danska nationella kyrkan i den danska respektive tyska församlingen i dessa städer. Tyska och danska fristående församlingar i södra är jämställda när det gäller nyttjande av den nationella kyrkans kyrkobyggnader. Endast den nationella kyrkan får statsbidrag. Andra religiösa samfund kan få hjälp av staten med avgiftsinsamling via självdeklarationen. Präster i de självständiga tyska församlingarna har rätt att viga människor med civilrättslig giltighet.69 69 Report submitted by pursuant to article 25, 1999. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Den tyska minoritetens tidning, , har fått ca har tidningen två gång- er även sänt nyheter via en privat radiostation. Det är den tyska minoriteten som själv finansierar sändningarna. I södra driver public service-organen () och TV2 Radio Syd respektive TV Syd. Den tyska minoriteten finns repre- senterad i Radio Syds programråd och i TV . av de tyskspråkiga programmen, som sänds i DR och TV2, är översatta från tyska till danska. Det saknas ett regelverk som ger finansiellt stöd för extra- kostnader som kan uppstå vid radio- och TV-sändningar på tyska. dessutom ett stort utbud av TV- och radioprogram från som kan tas emot i södra . Den danska regeringen uppger att den tyska minoriteten är en i högsta grad aktiv deltagare i kulturlivet i södra . Inte minst via olika föreningar möjliggörs tyskarnas tillgång till ett brett spektrum av kulturella aktiviteter, som praktiskt taget alla är på tyska. Minoritetens kulturföreningar ingår i huvudorganisationen deutscher Nordschleswiger, som har som syfte att vidmakthålla och stärka de andliga och kulturella banden med det tyska fol- Bland kulturföreningarna märks exempelvis en förening som organiserar olika mindre sportföreningar med totalt 2 500 medlemmar. sportevenemang, kulturfestivaler, resor och ungdomsläger i en tyskspråkig En annan förening sköter fem stadsbibliotek i södra och hjälper till att driva minoritetens skolbibliotek. 150 000 böcker och tidskrifter. ger till den tyska minorite- tens kulturaktiviteter och lämnas i bidrag till biblioteken i Vidare lämnar amt ett bidrag om ca 400 000 kronor () till det tyska centralbiblioteket i staden . bidrar de flesta lokala myndigheter till den tyska biblioteksservicen i södra Detta sammanlagda bidrag uppgick till ca . och skrev 1974 under en bilateral kulturöverenskom- Enligt överenskommelsen utdelas ett antal stipendier till dans- ka och tyska studenter som är involverade i utbildningsprogram i respektive Det krävs tillstånd från det danska för lokala och regionala myn- digheter att sätta upp vägskyltar på tyska. Såvitt är känt har ingen sådan begä- ran lämnats in för godkännande av danska . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER kan den tyska minoriteten fritt välja att ta i anspråk barntillsyn som tillhandahålls i en annan kommun än hemkommunen. Om extrakostnader uppstår får normalt föräldrarna stå för dessa. Men i de fall det är fråga om sådan barntillsyn som är kopplad till Deutscher Schulund Sprachverein für Nordschleswig, en minoritetsförening för skolverksamhet, står hemkommunen för eventuella extrakostnader som kan tänkas uppstå. Föreningen driver 22 daghem och en fritidsinrättning med totalt 600 barn samt 15 grundskolor och en gymnasieskola (se vidare nedan).70 Dansk lagstiftning tillåter privata friskolor på grundskolenivå och högre nivåer. Det finns 15 tyska friskolor på grundskolenivå med totalt 1 350 elever (inklusive eleverna i gymnasiet i Aabenraa).71 Statsbidrag ges i relation till antalet elever som är inskrivna i skolan . Därtill ges ett extra anslag till tyska minoritetsskolor motsvarande (enligt statsbudget) för att upprätthålla och säkerställa verksamheten hos det tyska minoritetsskolsystemet. I det privata tyska gymnasiet i Aabenraa bedrivs undervisningen på tyska. Studier på gymnasiet är i princip identiska med studier på sedvanliga danska gymnasier och leder till en fullständig dansk gymnasieexamen. Skolan erhåller statliga bidrag enligt samma regler som andra privata gymnasieskolor. De statliga bidragen motsvarar av kommunens årliga kostnader per elev. I är skolorna skyldiga att erbjuda undervisning i tyska i årskurserna 7-9. Ungdomar på gymnasiet kan välja tyska som sitt utländska nybörjar- eller fördjupningsspråk. Alla 72 utbildningscentrum, som tillhandahåller vuxenutbildning, är skyldiga att i sitt utbildningsutbud erbjuda vissa kärnämnen, bl.a. tyska, minst en gång . Högre utbildning och forskning Tyska erbjuds som ett ämne vid universiteten och andra institutioner för högre utbildning, inklusive affärsskolorna. Vid behandling på sjukhus i södra finns det enligt regeringen i de flesta fall möjlighet att få tillgång till personal som förstår och talar tyska. De flesta av de lokala myndigheterna i södra har inte antagit några särskilda regler som rör möjligheten att kommunicera på tyska vid hemtjänstbesök och på ålderdomshem. Eftersom vanligtvis de tysktalande patienterna förstår danska eller att personalen förstår tyska menar regeringen att de kan kommunicera utan svårigheter. Vissa av de lokala myndigheterna samarbetar med minoritetsorganisationen som hjälper till med vissa om- STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Organisationen får bl.a. bidrag från . Exempelvis erhöll organisationen för /02 totalt 90 000 danska kronor för att utveckla det sociala arbetet. Genom ett avtal undertecknat 1997 har Region I detta samarbete anses den tyska minoriteten vara en viktig del ge- nom gruppens traditionella involvering i gränsöverskridande arbete, dess kontakter på den tyska sidan av gränsen och inte minst dess språkkunskaper, som är en värdefull bas för det gränsöverskridande samarbetet. minoriteten är representerad i det gränsöverskridande regionalråd som etable- Inom regionsamarbetet har ett antal projekt initierats där den tyska mino- riteten är särskilt inblandad, bl.a. en årlig ungdomsledarkonferens och dansk- Den danska regeringen har bidragit med till den första delen av projektet industrimuseum. Projektet är ett samar- bete mellan museer på båda sidor om den dansk-tyska gränsen. 5.5 Utvärderingar m.m. av åtgärdernas resultat rådgivande kommitté menar att när det gäller imple- menteringen av ramkonventionen har gjort särskilt berömliga insatser för den tyska minoriteten i . Den territoriella begränsningen av konven- tionens giltighet till är dock ett problem i och med att det ex- kluderar grupper med långa historiska band till från konventionens tillämpningsområde, såsom färöingar, grönländare och romer. blem enligt kommittén är att tyskar utanför inte omfattas av Därtill menar kommittén att bör se över det privilegierade statliga stödet till den evangelisk-lutherska kyrkan. menar vidare att bör se över det faktum att personer som inte tillhör den evangelisk-lutherska kyrkan är skyldiga att låta barnens namn registreras via den statliga evangelisk-lutherska kyrkan. konstaterar att tyskarna som grupp är välin- tegrerad i det danska samhället och en erkänd samarbetspartner till danska myndigheter på lokal, regional och central nivå. Kommittén har dock noterat att på många områden har avstått från att aktivt främja användandet av tyska, särskilt inom offentliga myndigheter. Detta under antagandet att de flesta som talar tyska är lika kapabla att tala danska, vilket inte är i linje med Särskild vikt bör därför enligt kommittén fästas vid att främja de tysktalandes möjligheter att använda sitt språk i kon- takter med myndigheterna. Ett annat område som enligt kommittén behöver förbättras är användandet av tyska i radio- och TV-sändningar. enligt expertkommittén förnyade kontakter tas med självstyrena på och i syfte att låta konventionen omfatta även dessa båda öar. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER 6.1 Minoriteter och minoritetsspråk i I finns fyra nationella minoriteter: danskar, tyska sinti och roma, friser samt sorber (). Nationella minoritetsspråk är danska, sorbiska (hög- och lågsorbiska), frisiska (nordfrisiska och saterfrisiska) samt . Landsdelsspråk är lågtyska. Var och en får själv bestämma om man vill ingå i en nationell minoritet. Det finns liksom i ingen statlig registrering av minoritetstillhörighet eller någon officiell statistik över t.ex. antal minoritetsspråkstalare. Sedan ändringen av den dansk-tyska gränsen 1864 och folkomröstningen finns en dansk minoritet i (i Südschleswig/Sydslesvig) och en tysk minoritet i (i Nordschleswig/). Det uppskattas att den danska minoriteten omfattar ca 50 000 personer, huvudsakligen i de norra delarna av delstaten . Den förda minoritetspolitiken baseras på de s.k. Bonn- och Köpenhamnsdeklarationerna som bl.a. utgår från att den som vill får vara dansk (Däne sei, wer will) och att detta inte får kontrolleras av myndigheterna. för den danska minoriteten är Sydslesvigsk Forening (SSF) i med drygt 14 000 medlemmar. SSF har ett informationskontor vid danska i i syfte att öka utbytet med danska folketingsledamöter, folketingsförvaltningen och danska medier.72 Den danska minoriteten har ett eget parti, Südschleswigscher Wählerverband (SSW) med ca 4 000 medlemmar.73 Tyska sinti och roma Tyska sinti och roma74 är en nationell minoritet som har funnits i . De har under historiens gång varit utsatta för olika former av diskriminering. Under den nazistiska regimen blev de utsatta för förföljelse och folkmord. Flera hundratusen personer mördades och stora delar av kulturarvet förstördes.