urf · GSA5URF2 · 2005-01-01 00:00:00 — Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att se över lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter samt att lämna förslag till en ny moderniserad lag. Översynen skulle också omfatta förslag till motsvarande ändringar i lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i i de delar nationell ersättning utgår. F.d. hovrättspresidenten , f.d. generaldirektören och landshövdingen förordnades till utredningskommitté med som ordförande. Riksdagsdirektören förordnade kanslichefen i , skattedirektören i och enhetschefen i riksdagsförvaltningen till sakkunniga biträden. Till expert förordnades kanslichefen i . Sekreterare har varit hovrättsassessorn . Biträdande sekreterare har augusti 2003april 2004 varit jur.kand. , och augusti 2004januari 2005 jur.kand. Kommittén, som påbörjade sitt arbete , har antagit namnet . Kommittén får härmed överlämna sitt betänkande Ekonomiska villkor för ledamöter. Uppdraget är härmed slutfört. Utredningar från riksdagsförvaltningen kan beställas från tryckeriexpedition, 100 12 Fax Riksdagstryckeriet, , 2005 Överväganden och förslag.......................................................................... Konsekvenser av förslagen....................................................................... Förslag till lag om ekonomiska villkor för ledamöter ........ Förslag till lag om arvode m.m. till ledamöter i Förslag till lag om ändring i 9 kap. 5 § riksdagsordningen .................. 4.Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och Utvecklingen av riksdagsledamöters arvode, pensioner och Riksdagsledamöters ekonomiska situation......................................... 2.3.2 Iakttagelser vid kartläggningen ................................................ 3 Allmänt om uppdraget som riksdagsledamot .............................................. Kommitténs syn på uppdraget som riksdagsledamot ......................... 4.1.2 Nuvarande bestämmelser........................................................... 4.1.3 Kommitténs överväganden........................................................ 4.2.1 Nuvarande bestämmelser........................................................... 4.2.2 Kommitténs överväganden........................................................ Tidsvillkor och åldersvillkor .............................................................. 4.3.1 Nuvarande bestämmelser........................................................... 4.3.2 Kommitténs överväganden........................................................ Samordning med andra pensionssystem............................................. 4.4.1 Nuvarande bestämmelser........................................................... 4.4.2 Samråd med och 4.4.3 Kommitténs överväganden ....................................................... 4.5.1 Nuvarande bestämmelser.......................................................... 4.5.2 Kommitténs överväganden ....................................................... 4.6.1 Nuvarande bestämmelser.......................................................... 4.6.2 Kommitténs överväganden ....................................................... 7.1.1 Nuvarande bestämmelser.......................................................... 7.1.2 Pensionssystem för statsråd m.fl. och kommunalt 7.1.3 Parlamentariker i några andra länder ........................................ 7.1.4 Beslutade inkomstgarantier....................................................... 7.2.1 Portalparagraf och jämkningsregel ........................................... 7.2.4 Samordning med andra inkomster ............................................ 7.2.5 Samordningsregler mellan olika huvudmän ............................. 8 Administrativ hantering av inkomstgaranti ................................................ Handläggningen av inkomstgarantiärenden....................................... Överförandet från riksdagsförvaltningen till SPV ............................. 9 Särskilda ersättningar ................................................................................. 9.1.2 Nuvarande bestämmelser........................................................ 9.1.3 Andra förtroendevalda och offentligt anställda ...................... 9.1.4 Kostnadsersättningen i praktiken............................................ 9.1.5 Andra länder ........................................................................... 9.1.6 Kommitténs överväganden ..................................................... Ersättning för logi............................................................................ 9.2.2 Nuvarande bestämmelser........................................................ 9.2.4 Hyreshöjningar i förhållande till konsumentprisindex............ 9.2.5 Ersättningssystem i några andra parlament ............................. 9.2.6 Kommitténs överväganden...................................................... 9.3 Övriga traktamenten......................................................................... 9.3.1 Nuvarande bestämmelser......................................................... 9.3.2 Ersättning för faktisk logikostnad i vissa fall .......................... 9.3.3 Kommitténs överväganden...................................................... Kompensation för förlorade semesterdagar.................................... 11 Omprövningsregel och överklaganderegel.............................................. 11.2.1 Nuvarande bestämmelser....................................................... 11.2.2 Kommitténs överväganden.................................................... 11.3.1 Nuvarande bestämmelser....................................................... 11.3.2 Kommitténs överväganden.................................................... 12 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ............................................ 13 Ledamöter i .............................................................. 14 Konsekvenser av förslagen...................................................................... Förslaget till lag om ekonomiska villkor för Förslaget till lag om arvode m.m. till ledamöter i Förslaget till lag om ändring i 9 kap. 5 § riksdagsordningen.......... Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen Modernisering av ersättningslagen................................................... Arbetets genomförande och tidplan ....................................................... Riksdagsledamöternas ekonomiska situation............................................... 2 Kommitténs kartläggning.................................................................... I detta betänkande presenterar vi i våra överväganden och förslag till delvis nya ekonomiska villkor för riksdagsledamöterna och de svenska ledamöterna i . Kommitténs uppdrag har varit att göra en generell översyn och modernisering av nuvarande bestämmelser samt att behandla vissa särskilt angivna områden. Det har stått oss fritt att ta upp även andra frågor. Nuvarande bestämmelser om riksdagsledamöternas ekonomiska villkor finns i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen). I lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i (företrädarlagen) finns motsvarande bestämmelser för ledamöterna i , i den mån nationell ersättning utgår. Ersättningslagen trädde i kraft och har därefter ändrats vid ett flertal tillfällen utan en övergripande samordning. För statligt anställda har ett nytt pensionsavtal, PA 03, trätt i kraft . Riksdagsledamöternas nuvarande pensionsregler är anpassade till det tidigare statliga avtalet, PA-91. Kommittén har enligt direktiven (dnr 799-5587-02/03, bilaga 1) haft i uppdrag att genomföra en översyn av ersättningslagen och företrädarlagen och lämna förslag till en ny och moderniserad lag. I uppdraget har också ingått att behandla vissa särskilt angivna områden. Bland annat följande frågeställningar har kommittén haft att ta ställning till. Att lämna förslag till materiellt reviderade bestämmelser för ledamöternas egenpensionsförmåner, inkomstgarantier och efterlevandeförmåner med utgångspunkt i det nya pensionsavtalet för statligt anställda (PA 03). Att utvärdera systemet med en generell kostnadsersättning samt att ta fram alternativ till den nuvarande nivån eller utformningen av denna. Att analysera vilken reglering som skall gälla för de kostnader som ledamöterna finansierar via kostnadsersättningen. Att följa upp och ta ställning till om det finns anledning att revidera ersättningen för logikostnad i (nattraktamente). Att utreda om ersättningslagen bör innehålla omprövningsregler till nackdel för enskild. SAMMANFATTNING 2004/05:URF2 Allmänna överväganden och utgångspunkter Riksdagsuppdraget är ett mycket viktigt samhällsuppdrag. Som framgår ovan skiljer sig ledamöternas situation på flera sätt från andra uppdrag i samhället. Det är därför svårt att jämföra en ledamots arbetsuppgifter och arbetsförhållanden med någon annan yrkesgrupps. Uppdraget är till sin natur osäkert eftersom det omprövas vid val till . Även om andra drivkrafter än de materiella förmånerna är styrande för en politiskt förtroendevald, anser vi att det är av stor betydelse att arbetsförhållandena och de ekonomiska villkoren i gör det rimligt för alla oavsett bakgrund och levnadsförhållanden att bli riksdagsledamot. Grundtanken i våra förslag är att likartade villkor skall gälla för ledamöterna i och i som i samhället i övrigt så långt det är möjligt och praktiskt låter sig göras. Riksdagsledamöternas situation är emellertid så speciell och innehåller sådana särdrag att det motiverar att deras villkor i vissa avseenden avviker från de principer som i allmänhet gäller på arbetsmarknaden. Ett av de områden som enligt direktiven skall behandlas särskilt är ledamöternas egenpensionsförmåner, dvs. ålderspension, egenlivränta och sjukpension. Vår uppgift har varit att föreslå materiellt reviderade bestämmelser med utgångspunkt i det nya statliga tjänstepensionsavtalet, PA 03, som gäller . För att uppnå en hel förmånsbestämd ålderspension gäller enligt många tjänstepensionssystem på den svenska arbetsmarknaden att man skall ha förvärvsarbetat . Så är också reglerna för statstjänstemän, statsråd och högre statliga chefstjänstemän. Tanken är att man skall se till den totala livsinkomsten utan att samordna pensionsinkomsterna. Vi anser det rimligt att motsvarande intjänandetid skall gälla även för riksdagsledamöter och föreslår därför att det skall krävas 30, i stället för som 12, uppdragsår i för en hel förmånsbestämd ålderspension. De krav som gäller uppdragstid och en åldersgräns för rätt till ålderspension bör slopas. Det finns skäl till någon sådan åldersgräns och kvalifikationstid för rätt till ålderspension eftersom vi anser att all uppdragstid i form av hela uppdragsår fram till den föreslagna pensionsåldern skall vara pensionsgrundande. Förmånsbestämd ålderspension bör kunna tjänas in fram till dess att ledamoten fyller . Vi anser att det är rimligt att alla, oavsett ålder, i detta avseende behandlas lika. Däremot bör möjligheten att tjäna in en ålderspension efter fyllda tas bort, i likhet med bestämmelserna i 03. Vi föreslår därför en pensionsålder på . 2004/05:URF2 SAMMANFATTNING Vårt förslag innebär vidare att ålderspensionen för ledamöterna även i fortsättningen skall vara förmånsbestämd. Enligt det allmänna pensionssystemet och enligt PA 03 är en del av ålderspensionen avgiftsbestämd. Vi har inga principiella skäl mot att införa en avgiftsbestämd ålderspension även för ledamöterna, men vi har inte funnit någon lämplig lösning på hur avgifterna skulle kunna förvaltas. Skälet till detta är att det blir för dyrt och administrativt ohanterligt att skapa en ordning för ett så litet kollektiv som riksdagsledamöterna utgör. Liksom för arbetstagare inom staten bör det bli möjligt för riksdagsledamöter med uppskjutet uttag av ålderspensionen. En avgången ledamot som önskar fortsätta förvärvsarbeta efter pensionsåldern skall ha möjlighet att vänta med att ta ut sin riksdagspension. Den ledamot som avgår kan ha tjänat in rätten till en egenlivränta. För en sådan fordras att man tjänstgjort i i minst tre sammanhängande år och inte har rätt till ålderspension. För hel egenlivränta krävs 30 uppdragsår. Egenlivräntan värdesäkras först året innan den börjar betalas ut. För att anpassa dessa regler till bestämmelserna i 03 föreslår vi ett ålderspensionsfribrev som beräknas i huvudsak på samma sätt som den föreslagna förmånsbestämda ålderspensionen för ledamöterna. Liksom egenlivräntan beräknas tidsfaktorn på 30 uppdragsår. För ledamöter som inte fyllt när de började tjänstgöra i , krävs i stället det antal år som kvarstår fram till pensionsåldern. Det innebär att för en ledamot som är när han eller hon börjar i beräknas fribrevsvärdet (). Fribrevsbeloppet bör vidare värdesäkras . En ledamot som inte kan fullgöra sitt uppdrag i på grund av sjukdom har enligt nuvarande bestämmelser rätt till sjukpension. I linje med tjänstepensionavtalet PA 03 föreslår vi att det införs en rätt till även tillfällig sjukpension i de fall en ledamot beviljats tidsbegränsad hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. Tidsfaktorn som används vid beräkningen av sjukpension bör slopas för att överensstämma med reglerna i PA 03. Efterlevandepensionen föreslås bli tidsbegränsad och ha den omfattning som den har enligt reglerna i PA 03. Det innebär att efterlevande till en avliden ledamot kan erhålla pension fr.o.m. månaden efter dödsfallet. betalas efterlevandepension ut och, i vissa fall, kompletterande efterlevandepension livsvarigt. Däremot blir pensionen högre under de år den SAMMANFATTNING 2004/05:URF2 betalas ut jämfört med dagens belopp. Rätten till kompletterande efterlevandepension skall i linje med detta slopas. För att få lämpliga personer att ställa sig till förfogande för riksdagsuppdraget anser vi det befogat med en ekonomisk trygghet för avgångna ledamöter . Vi vill dock betona att det inte är fråga om en varaktig försörjning. I en portalparagraf vill vi därför fastslå att syftet med inkomstgarantin är att trygga en ledamots ekonomi. Med stöd av en föreslagen jämkningsregel bör man i vissa situationer kunna reducera eller helt ta bort garantin. En ledamot eller garantitagare som dömts för sådant brott att han eller hon skilts, eller hade kunnat skiljas, från riksdagsuppdraget bör inte ha rätt till någon inkomstgaranti. Inte heller bör en garantitagare som arbetar åt annan utan att uppbära skälig ersättning för detta kunna kringgå reglerna om minskning av garantibeloppet. I sådana situationer bör det finnas en möjlighet att helt eller delvis jämka garantin. Vidare anser vi att det kan finnas situationer där en garantitagares handlande uppenbarligen strider mot syftet med inkomstgarantin. Vi tänker oss bl.a. den situationen att någon underlåter att ta ett förvärvsarbete som står till buds och det inte finns skäl på grund av ålder eller vacklande hälsa att inte börja arbeta. I de fallen bör det också finnas en jämkningsmöjlighet. Frågan om jämkning skall enligt förslaget handläggas av en av riksdagsförvaltningen utsedd föredragande som i aktuella fall skall underställa riksdagsstyrelsen frågan för beslut. Ett sådant beslut får överklagas till . Ett ytterligare förslag från vår sida är att inkomstgarantin endast skall beräknas på grundval av ledamotsarvodet och inte som på grundval av även tilläggsarvoden och andra arvoden för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Enligt direktiven skall riksdagsledamöternas generella kostnadsersättning behandlas särskilt. Vi har kommit fram till att det är motiverat med en generell kostnadsersättning, bl.a. av det skälet att står för en stor del av de kostnader som ersättningen avser att täcka. Vi föreslår därför att riksdagsledamöternas kostnadsersättning avskaffas, liksom kostnadsersättningen till talmannen och vice talmännen. Flertalet av de kostnader som ledamöterna har i samband med uppdraget kan betalas av eller kan dras av i inkomstdeklarationen. De kostnader som eventuellt kvarstår kan kompenseras genom en arvodeshöjning. 2004/05:URF2 SAMMANFATTNING Ersättning för logi och övriga traktamenten Enligt vår uppfattning är den särskilda ersättningen för en övernattningsbostad i ett rättvist och kostnadseffektivt system. Ersättningen är begränsad till ett högsta belopp som fastställs av riksdagsförvaltningen, . Vi kan dock konstatera att den nuvarande ersättningen inte ger full kompensation för nära hälften av de ledamöter som har sådana boendekostnader. Vi föreslår därför att den maximala ersättningen anpassas till dagens hyror genom en höjning till . Vi föreslår dessutom att riksdagsförvaltningen överväger att reglera ersättningsnivån utifrån de faktiska hyreshöjningarna, i stället för som med utvecklingen av konsumentprisindex. Vad gäller ledamöternas övriga traktamenten finns inget särskilt angivet i direktiven. Enligt vår uppfattning är reglerna om traktamenten svåra att tilllämpa såväl för ledamöterna som för handläggarna på riksdagsförvaltningen. Vi föreslår därför en övergripande översyn som syftar till en ökad grad av schablonisering. Vi föreslår att de särskilda reglerna om talmanspension och kostnadsersättning tas bort. Det innebär att de föreslagna bestämmelserna om ålderspension, ålderspensionsfribrev, inkomstgaranti och kostnadsersättning blir desamma för talmannen som för övriga ledamöter. Vi har även haft i uppdrag att följa upp bestämmelserna kring ersättningen till korttidsersättarna. Korttidsersättare är den som ersätter en annan ledamot än talmannen, statsråd eller statssekreterare. Vi föreslår här ingen annan ändring än att riksdagsförvaltningen kan kompensera ersättare, alltså även ersättare för talman, statsråd eller statssekreterare, för de semesterdagar som går förlorade hos den ordinarie arbetsgivaren till följd av ersättarens tjänstgöring i . Kompensation bör dock endast vara möjlig om ersättaren tjänstgjort i som är kortare än . Överstiger tjänstgöringen , eller flera, skall kompensation endast ges för den del av tjänstgöringen som inte uppgår . Vi har inte funnit ett behov av någon specialreglering som rör omprövning och överklagande av de beslut som fattas av riksdagsförvaltningen rörande ledamöternas ekonomiska förmåner. Den reglering som finns i förvaltningslagen och enligt sedvanerätten är enligt vår uppfattning tillräcklig. Däremot föreslår vi bestämmelser så att det av lagen framgår var och hur man överklagar beslut om ledamöternas ekonomiska förmåner. SAMMANFATTNING 2004/05:URF2 prövar överklagade beslut enligt ersättningslagen och företrädarlagen. Nämnden består av en ordförande som skall vara eller ha varit ordinarie domare och fyra andra ledamöter som är riksdagsledamöter. Vi anser att det kan ifrågasättas om nämnden uppfyller kraven på en opartisk och oavhängig domstol enligt artikel 6.1 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna när den prövar vissa sakfrågor, t.ex. frågor om inkomstgaranti. Även bortsett från konventionskraven menar vi att det rent allmänt sett är mindre lämpligt med nuvarande utformning av nämnden då det kan förekomma ärenden som skall prövas där nämndens objektivitet kan bli omtvistad. Därför föreslår vi att sammansättningen av nämnden ändras på så sätt att de fyra ledamöter som skall vara riksdagsledamöter byts ut mot två ledamöter som inte är eller har varit riksdagsledamöter. Ordföranden bör även i fortsättningen vara eller ha varit ordinarie domare men får inte heller vara eller ha varit riksdagsledamot. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft , dvs. före nästa val till . Vad gäller de nya reglerna om egenpensionsförmåner och efterlevandeförmåner föreslår vi att de skall omfatta endast de ledamöter som väljs in i eller i efter det att bestämmelserna trätt i kraft. De som är ledamöter vid ikraftträdandet och som önskar omfattas av de nya bestämmelserna skall beredas tillfälle att inom välja det. Ett beslut om rätt till inkomstgaranti före ikraftträdandet bör gälla och utbetalas enligt äldre bestämmelser. För de som är ledamöter när de nya reglerna träder i kraft och som har rätt till inkomstgaranti efter avgången innebär övergångsbestämmelserna att de kommer att få inkomstgaranti enligt de nya reglerna. Övriga ändringar bör gälla fr.o.m. den nya lagens ikraftträdande. Slutligen föreslår vi att de ändringar som föreslagits beträffande riksdagsledamöterna även görs beträffande de nationella ersättningar som utgår till ledamöter i . Förslaget i denna del innebär vidare att ändringar görs så att det framgår att det är möjligt att vara riksdagsledamot och ledamot i samt att benämningen företrädare byts ut mot ledamot. Dessa ändringar bör likaså gälla fr.o.m. . Det är inte möjligt att ta fram exakta siffror på de kostnader eller kostnadsminskningar som våra förslag kommer att medföra eftersom personuppsätt- 2004/05:URF2 SAMMANFATTNING ningen i varierar under och mellan mandatperioderna. Antalet inkomstgarantitagare och pensionärer förändras likaså . Vi har därför varit hänvisade till att göra en ungefärlig uppskattning av kostnaderna av förslagen. Förslaget att ändra intjänandetiden för hel ålderspension från 12 till 30 uppdragsår innebär naturligtvis att kostnader för ålderspension kommer att minska. Systemet med ålderspensionsfribrev som värdesäkras kommer emellertid att medföra en fördyring. Sammantaget menar vi dock att utgifter för ålderspension enligt våra beräkningar minskas. När det gäller kostnaderna för sjukpension kommer de förmodligen att öka något enligt vårt förslag. Vi utgår från att det endast är marginellt. Föreslagna bestämmelser om efterlevandepension innebär att den pensionen blir kostsammare den betalas ut, men å andra sidan begränsas pensionen i tiden jämfört med nuvarande regler, vilket torde minska kostnaderna för . Förslaget om att inkomstgarantin skall beräknas på endast grundarvodet, och att en jämkningsmöjlighet införs, innebär även det minskade kostnader för . Övriga förslag tar i stort sett ut varandra eller har endast marginella ekonomiska effekter. Enligt vår bedömning innebär förslagen en viss ökning av den administrativa hanteringen. för det statliga om- Bestämmelser om pension och avgångser- Förslag till lag om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs följande. 1 § En riksdagsledamot har rätt till förmåner enligt denna lag. Om ledamoten har beviljats ledighet under minst en månad i följd, lämnas förmånerna endast om skälet är offentligt uppdrag, sjukdom eller annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos . Förmånerna lämnas inte för den tid då en ledamot är statsråd eller statssekreterare. För en ersättare gäller samma bestämmelser som för en ledamot, om inte annat sägs i denna lag. 2 § Bestämmelserna i 36 kap. och 13 kap. tillämpas från och med den dag då ledamoten tar plats i till och efter det att uppdraget att vara ledamot upphör. En ledamot har inte rätt till sådan ersättning för den tid då arvode på grund av uppdrag i betalas ut. För den som ersätter en annan ledamot än talmannen eller ett statsråd eller en statssekreterare tillämpas 36 kap. och 13 kap. endast för den tid som ersättaren enligt bevis från skall fullgöra uppdraget. Om uppdraget upphör tidigare tillämpas 36 kap. och 13 kap. till och efter den dag uppdraget upphör, dock längst till och med den dag som anges i beviset. 3 § får kompensera en ersättare för förlorad semester för den del av tjänstgöringen i som understiger . 4 § Med offentligt uppdrag avses i denna lag annat offentligt uppdrag än tjänst. 5 § Med avses i denna lag . Kan vid beräkning av antalet inte tillgodoräknas som helt år skall, om uppgår till minst , tiden anses som . 6 § får meddela tillämpningsföreskrifter till denna lag. 1 § Talmannen får ett arvode som motsvarar arvodet till statsministern.