rfr · GS0WRFR2 · 2005-01-01 00:00:00 — Här finns en syn att det statliga stödet utgör en slags kvalitetsgaranti och förhoppning om ett mer långsiktigt statligt engagemang, vilket de privata aktörerna naturligt nog uppskattar. Företagens nära kopplingar med universitetsinstitutionerna bidrar också till att öppna dörren för att ta del av institutionernas EU-forskningsprogram. UNDERSÖKNINGEN 2004/05:RFR2 så sätt kan småföretagen indirekt och med en liten administrativ börda också ta del av EU-stöd. 3.1.3 Företagens och branschens syn på FoU i branschen är små. Att vara liten och FoU- intensiv är inget unikt inom bio-/medicinteknik. De små företagen inom området har ofta stor vana av att söka och arbeta med FoU-stöd från flera olika håll. För företagen är det nära sambandet med forskningen viktigt av flera skäl, inte minst när det gäller rekrytering av kompetens. Det är mot den bakgrunden flera företag påpekar också vikten av en stark svensk grundforskning. Utan den finns inga företagare eller anställda i bio-/medicinteknik- företagen. Företagarna inom branschen drivs här som i andra branscher ofta av en önskan om att utveckla och driva företaget. För detta behöver de kapital. Riskkapitalmarknaden erbjuder detta kapital, men den betyder också förlorad kontroll över det företag man startat och i många fall vill utveckla. Det statliga stödet erbjuder i begränsad omfattning en sådan möjlighet för dessa företagare. är det viktig att notera att det statliga kapitalets ringa omfattning gör att det aldrig kan ersätta det privata kapitalet. Bio-/medicinteknikbranschen kännetecknas dock av att många företag bara existerar i ett tidigt utvecklingsskede. Företagarens mål är att utveckla en idé och sedan sälja företaget och framför allt produkten vidare. För dessa företag blir det statliga FoU-stödet: Mycket jobb för lite pengar! Dessa anser att statens satsningar ofta är otillräckliga (för små, i förhållande till de långa ledtider som gäller för branschen, statens engagemang är ofta alltför kortsiktigt) och att det för denna kategori företag oftast var enklast att söka sig till riskkapitalet så fort som möjligt. upplever att det råder en stor brist på tidig finansiering. investerar det privata riskkapitalet företrädelsevis i lågt värderade etablerade bolag med någon färdig produkt och vissa intäkter. har det väldigt tufft just nu på grund av detta menar på SwedenBio. SwedenBio har två huvudsakliga synpunkter vad gäller statens engagemang i branschen: Om mer pengar satsas på forskare kommer det leda till fler tidiga idé- er, som kan säljas till större bolag eller knoppas av till små företag. Mer pengar till grundforskningen ger också fler företagare och fler idéer, resonerar Hans Nyctelius på SwedenBio. Men det krävs också mer av koordination mellan de statliga insatserna i grundforskning och i de tidiga skedena av forsknings- och utvecklingsarbetet, å ena sidan, och det privata kapitalets insatser, å den andra sidan. Här ser Hans Nyctelius behov av att med exempelvis en gemensam fond mellan staten och riskkapitalaktörer stödja företag och produktutveckling i tidiga skeden och härigenom bidra till att överbrygga klyftan mellan grundforskning och dagens riskkapitalister. 2004/05:RFR2 UNDERSÖKNINGEN Med tanke på att det kostar 200-300 miljoner att bygga ett livskraftigt företag inom området och den tid det tar så krävs det statligt kapital och uthållighet, något som riskkapitalisterna saknar.13 Nyctelius pekar även på att faktorer som hänger samman med företagens ramvillkor är av betydelse, och nämner exempelvis skattelättnader för FoU- investeringar. Energi är en heterogen bransch med många relativt omogna forskningsområden som exempelvis: vindkraft, vätgas, bränsleceller och vattenkraft. Områden som ofta saknar färdiga konkurrenskraftiga produkter. Konsumenternas efterfrågan av dessa produkter är ofta liten, eftersom det redan finns fungerande konventionella och billigare lösningar. Den här typen av är mycket beroende av stöd, både ekonomiska, men också stöd i form av politiska beslut. Inte bara från utan också beroende av utformningen av EU:s ramprogram. Här är långsiktighet ett måste, då det tar att utveckla och marknadsföra produkter baserade på nya energisystem. Finansieringen av dessa projekt sker till stor del genom och flera företag i undersökningen hade även fått medel från EU:s ramprogram. Här finns ofta inga intäkter på kort sikt och flera företag vittnade om att bankerna tvekade att ge dem lån, eftersom osäkerheten om teknikens kommersialiserbarhet är stor och att beslut om satsningar inom vissa energiområden hotas rivas upp av exempelvis en ny politisk majoritet. Här saknas också en fungerande riskkapitalmarknad, då osäkerheten är för stor och riskkapitalisterna inte är tillräckligt uthålliga. Det finns även en annan kategori företag inom energiområdet som konkurrerar med produkter som värmepannor, värmeväxlare och värmepumpar av olika slag. Dessa verkar på en mer mogen marknad där utveckling inte står lika tydligt i fokus som för den förra kategorin företag. Visst sker det försök att förbättra kapaciteten i produkterna och för att anpassa sig för regelverket och för att öka konkurrenskraften, men det viktigaste för dessa företag är marknadsföring. inleddes en statlig långsiktig satsning på energirelaterad FoU och demonstration (EFUD)14. Programmet omfattade 5,6 miljarder och fördelades på ett par tusen olika projekt. har huvudansvaret för programmet. Andra ansvariga aktörer är: 13www.swedenbio.com, samt Hans Nyctelius, SwedenBio 14LångEn-utredningen, SOU 2002:17 UNDERSÖKNINGEN 2004/05:RFR2 , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). är den i särklass viktigaste aktören när det gäller fördelning av de statliga FoU-medel till småföretag. En stor del av FoU-stöden inom ramen för det långsiktiga energipolitiska programmet har fördelats till små företag. Även om de allra största företagen fick drygt en fjärdedel (se Tabell 2). En annan viktig finansiär är EU:s ramprogram. ENERGIMYNDIGHETENS UTBETALADE LÅNGSIKTIGA STÖD PER FÖRE- TAGSSTORLEK UNDER PERIODEN JANUARI 2000 TILL OKTOBER 2003, TKR OCH PROCENT Källa: Statliga stöd till forskning och utveckling i företag en förstudie Förutom direkta projektstöd står för satsningar som indirekt kan ge småföretag och kompetens. Exempelvis via finansieringen av fem som har pågått sedan januari 1998.15 föreslår regeringen en minskning av anslagen till energiforskning mm med nästan hälften. Detta innebär en kraftig minskning av nya projekt, då merparten av stödpengarna redan är uppbokade i pågående projekt16. 3.2.3 Företagens och branschens syn på FoU Intervjuerna med företag och branschorganisationer eller intresseföreningar visade på att det i delar av branschen finns ett mycket starkt beroende av statens FoU-stöd. Många av företagen grundar sig på idéer som ännu befinner sig i utvecklingsskeden långt ifrån marknaden. Företagens beroende av stödet och den ofta enda stödmyndigheten tog sig flera konkreta uttryck. Ett sådant var flera företags oro inför stundande neddragning av resurser. Ett annat var företagens återkommande påpekande att det är viktigt att ha goda kontakter med handläggarna på . Dessa kontakter är ofta personbundna och har varat . Flera intervjuade påpekade också betydelsen av stabila politiska villkor, även i den meningen att detta påverkar tillgången till finansiellt kapital. 2004/05:RFR2 UNDERSÖKNINGEN Många banker, menar de intervjuade företagen, är ovilliga att ge lån till branschen just på grund av dess beroende av de politiska villkoren. Träbranschen är en heterogen bransch med allt ifrån stora sågverk och pappersmassatillverkare till små snickerier, specialiserade trävarutillverkare etc. I undersökningen har intervjuer skett med i huvudsak företag inom delbranschen trämanufaktur, det vill säga företag som förädlar träråvaran, exempelvis dörr-, fönster-, golv-, snickeri-, möbel- och hustillverkare. Inom denna delbransch finns många småföretag. ()17 omfattar hela den träförädlande industrin i och företräder cirka 800 medlemsföretag med över 26 000 anställda. Branschen kännetecknas av en låg FoU-intensitet och företagen saknar ofta helt FoU-traditioner. De flesta små företagen säger sig inte ha kapacitet att bedriva eller ta till sig FoU-resultat i någon större omfattning. Riksdagsledamöterna i näringsutskottet har i motioner18 lyft fram vikten av skogsindustrin som basnäring och att det är av största vikt att förädlingsvärdet ökar inom den svenska träindustrin. Ett sätt att uppnå detta är att öka de statliga FoU-stöden och att utveckla ett nationellt träprogram. I sin verksamhetsplan 2007 beskriver ett flertal prioriterade insatser och däribland 18 olika tillväxtområden. Ett av dessa är Trämanufaktur, som definieras som de senare förädlingsleden mot byggnation och interiöra lösningar. genomförde en innovationssystemstudie (IS- analys). Denna utgör nu grund för planeringen av kommande insatser inom området och underlag för diskussioner med andra intressenter inom området. driver tillsammans med Invest in () och klusterprogrammet VISANU. Inom ramen för programmet har ett projekt beviljats (iWood). Syftet med iWood är att strategiskt arbeta med nya arbetssätt och ledarskap inom sektorn och branschen19. publicerade : Trämanufaktur det systembrytande innovationssystemet, VA 2004:02. I denna tog man upp några viktiga faktorer för att utveckla trämanufakturmarknaden. De viktigaste var att stimulera byggandet av nya bostäder samt få fart på reparation, ombyggnad 17www.traindustrin.org, samt , TMF 18I bl a motionerna: 2002/03:N362, 2002/03:N269, 2002/03:MJ425 och bet. 2001/02:NU12, 2001/02:NU5 UNDERSÖKNINGEN 2004/05:RFR2 och tillbyggnad (). En annan viktig faktor var att stödja att små företag ingår allianser och samverkar i kluster. Det krävs för att de ska kunna etablera stabil exportverksamhet samt för att kunna leverera till storföretagen som , , Hästens, Dux m fl. Det är dock en splittrad bild som framträder när man granskar de viktiga aktörerna och de vanligaste stödformerna inom träbranschen. Vid sidan av relativt begränsade satsning finns vars träklusterprogram fördelade till 10 projekt med totalt ett 50-tal småföretag. Detta stöd är emellertid inte i första hand FoU-stöd utan syftar till att bilda nätverk, kluster och till att marknadsföra dessa. Det viktigaste forskningsinstitutet har inget anslag för egna FoU-projektmedel, men kan söka projektmedel från forskningsfinansiärer samt EU och inom ramen för dessa projekt kan småföretag ta del av FoU. SP- Trätek erbjuder också företag inom branschen olika tjänster och samarbeten mot avgift21. Regionala företagsstöd via () är vanligt förekommande i branschen, och omfattar inte sällan de små företagen. De bidrag som det här är frågan om är framför allt bidrag till investeringar i lokaler och maskiner och inte i första hand FoU-stöd. Även de så kallade Industriella utvecklingscentra (IUC) fyller en funktion för branschens utvecklingsarbete. Det finns 19 regionala IUC i . Ägarförhållandena är olika, men oftast ägs de av medlemsföretagen och starka regionala aktörer. Sex av dem är inriktade på träbranschen. Via har de olika IUC-bolagen tillsammans erhållit ett finansiellt stöd på 30 miljoner för att ägna sig åt UPAuppdraget. Det vill säga att: bedriva en Uppsökande verksamhet i sin region med syftet att identifiera och initiera olika utvecklingsprojekt. I dessa projekt kan IUC stödja Produktutveckling och förstudier till Avknoppningar. I dessa projekt kan IUC medverka i finansieringen genom de ekonomiska resurser som UPA uppdraget medger.22 3.3.3 Företagens och branschens syn på FoU Flera företag pekar på en snabbt ökande konkurrens framför allt från de baltiska länderna. Branschen och några av företagen ser att nycklarna till tillväxt ligger i ökad produktivitet via innovationer, design och samverkan i nätverk. Majoriteten av de 25 företag som intervjuats saknar kunskap om FoU-stöd och ser heller inget behov av FoU. Här utvecklar man sina produkter efter eget huvud och många av företagen ser andra viktigare behov som marknadsföring, affärsutveckling, inköp av maskiner samt inte minst behov av bra handläggarkontakter. I allmänhet uppfattades det som krångligt att söka stöd, inte minst från EU och några företag tyckte att stöd är något man ska klara sig utan ibland även sådana företag som både sökt och fått stöd. 20www.nutek.se , samt , 2004/05:RFR2 UNDERSÖKNINGEN En av fördelarna med det statliga stödet som förmedlas av länsstyrelserna (eller ) i form av regionala utvecklingsbidrag är att de av företagen uppfattas som enkla att söka och redovisa. TMF är den branschorganisation som i huvudsak står bakom de företag vi har intervjuat. för menar att de flesta företagen inom trämanufaktur är för små för att ägna sig åt FoU. FoU-insatser kan möjligen ske i samverkansprojekt med flera företag. ser flera utmaningar för trävarubranschen. För det första är det nödvändigt att öka inslaget av design för att bättre konkurrera med omvärlden. Ett annat viktigt forskningsområde är materialkompositer. anser vidare att det är ett systemfel att konsulter som är bra på att söka bidrag kan samla några småföretag i ett projekt som sedan stöds av exempelvis Nuteks Träklusterprogram. Den typen av projekt utvecklar inte träindustrin. TMF menar att projekten måste komma från företagen själva och att en sådan koppling skulle stärkas om TMF tilläts att vara projektledare i projekt med statligt stöd. Turism är en heterogen bransch eller snarare delar av många branscher, samtliga med liten FoU-tradition och många med låg kapacitet vad gäller att ta till sig FoU-kunskap. Turistnäringen är mycket betydelsefull för vissa regioner och är dessutom en utpräglad småföretagsbransch. Turismen omsätter ca och utgör av BNP. Sysselsättningen inom den svenska turistnäringen är ca 126 000 helårsverken.23 Turism definieras enligt () som: människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än för fritid, affärer eller andra syften. Det innebär att delar av följande områden har delar av turism: logi, transport, måltider, handel, aktiviteter etc. FoU-investeringar är ovanliga bland företag som arbetar med turism. till hela FoU-perspektivet kan man konstatera att FoU i ett turistföretags perspektiv innebär insatser långt från grundforskning och närmare ett mycket konkret utvecklingsinriktat arbete. Detta utvecklingsarbete handlar oftast om att marknadsutveckla och marknadsföra sina tjänster. har detta i många fall kommit att bli liktydigt med så kallad destinationsutveckling där flera företag på ett och samma resmål går samman för en gemensam paketering och marknadsföring av den aktuella orten. Det saknas i stor utsträckning FoU-insatser avpassade för branschen. Den verksamhet som finns är ofta utbildningar vid universitet och högskolor eller FoU-information UNDERSÖKNINGEN 2004/05:RFR2 Vissa utvecklingsprojekt stöds även av Tu- ristdelegationen. Forskning om turism bedrivs vid flera universitet och högskolor. Forskningen är dock splittrad och det saknas en samlad större forskningsmiljö. Den forskning som bedrivs är heller inte alltid helt enkel att koppla samman med ett företags eller branschinriktat utvecklingsarbete. I syfte att bättre skapa mervärde för turismföretagen inrättades forskningsinstitutet vid i . ETOUR utvecklar kunskap om turism och resande, samt bidrar till turistnäringens utveckling och tillväxt främst i norra . Ett särskilt mål är att forskningsresultaten ska spridas vidare till turistnäringen.24 satsar staten genom Turistdelegationen i Innovationsprogrammet25. Målet med programmet är att: öka innovationskraften inom svensk turistnäring var merparten av de dryga 40 miljonerna utbetalade eller intecknade i pågående projekt. har inte haft möjlighet att söka bidrag från programmet, men några har tagit en indirekt del av stödet genom att delta i större projekt samt via kunskapsöverföring och information. ETOUR och Turistdelegationen hör således till de viktigaste stödjande aktörerna. Avslutningsvis bör påpekas att turiststatistik är en viktig kunskapskälla för näringens utveckling. SCB, samt flera av de ovan nämnda aktörerna tar fram den statistiken. 3.4.3 Företagens och branschens syn på FoU Branschen har blandad inställning till FoU. Många av de intervjuade företagen och bransch- och intresseorganisationer som exempelvis Föreningen menar att småföretagen inte har behov av FoU. Det finns andra och mer prioriterade områden på agendan. Marknadsföring är ofta det centrala. Småföretagen har möjligtvis behov av lättillgänglig statistik. () däremot, har på initiativ tillsammans med tagit fram: Framtidsprogrammet Strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin27. Framtidsprogrammets övergripande mål är att främja turistnäringens tillväxt, och forskning tillhör ett av fem utpekade utvecklingsområden. Väldigt få av de intervjuade företagen ägnade sig åt FoU. Deras prioriteringar när det gällde utveckling av sina tjänster var istället att lära sig genom 26Jan Rencke, Föreningen 27www.rese-turistindustrin.se samt , och , Rese- och Turistindustrin i 2004/05:RFR2 UNDERSÖKNINGEN kunderna, att omvärldsbevaka, att marknadsföra sig bättre och att strategiskt samverka med andra företag inom regionen. Att lyssna på kunderna ses generellt som den kanske viktigaste överlevnadsfaktorn i branschen. Utvecklingen drivs i stor utsträckning av de som bäst förmår att lyssna till sina kunder, säger flera av de intervjuade företagen. Att bevaka utvecklingen i omvärlden är en annan faktor som ofta nämns i intervjuerna. Detta sker ofta relativt osystematiskt, men de få aktörer som finns spelar ändå en viss roll i sammanhanget. Marknadsföringsarbetet hör till turistföretagens stora utmaning. Marknadsföring kostar pengar och att få finansiering är ett vanligt förekommande problem inom näringen. Ett skäl till detta är att de erbjuder tjänster och inte produkter. Tjänsterna finns ofta i huvudet på en entreprenör och kan inte värderas och användas som säkerhet på samma sätt som t ex en produkt med patentskydd vid banklån28. Ett av företagen uttryckte sig: har andra nyckeltal och har svårt att visa att det är en vettig investering för banker och andra som ger stöd. Hur ser då de små företagen på stödet, dess funktion och anpassning till de små företagens särskilda förutsättningar och behov? Flertalet av de intervjuade företagen upplevde att de inte hade tid att sätta sig in i stöddjungeln och att det var krångligt att söka stöd, inte minst gällde detta stöd från EU. Det är tydligt att det handlar om att lära sig bevaka och söka stöd. Ett företag poängterade att en av delägarna var särskilt duktig på att skriva affärsplaner, ansökningar och att presentera företaget för finansiärer. Samma företag hade sökt minst 30 olika typer av företagsstöd , och erhållit nästan lika många stöd. Flera företag, både de i branscher med FoU-tradition och de i de branscher som saknar sådan, uttryckte en önskan om enklare organisation av de statliga stöden. finns det alltför många myndigheter och aktörer med snarlika och överlappande uppdrag. Det kan också vara svårt för företagen att avgöra hur staten har kategoriserat det behov som företaget uppfattar sig att ha. En önskan om att sammanföra flera kategorier av stöd hos en och samma aktör kan därför spåras i de flesta av intervjusvaren. Bland de 100 företagare som intervjuats i den kortare telefonintervjun hade sex företag kvinnliga ägare, 29 manliga ägare och 65 hade blandat ägande (t.ex. andra företag, flera aktieägare etc). Kvinnliga VD:ar fanns framför allt bland de företag med kvinnliga ägare där samtliga företag också drevs av en 28 , Hotell- och Restaurangföretagare UNDERSÖKNINGEN 2004/05:RFR2 Endast ett av företagen med manliga ägare drevs av en kvinna och fem företag i kategorin blandat ägande. Vi har dock inte kunnat se några systematiska skillnader vad gäller ägarskap och vd-skap i förhållande till företagens syn på FoU-investeringar eller åtkomsten av statliga FoU-insatser. Gemensamt för intervjusvaren är visserligen att de betonar betydelsen av personliga kontakter mellan handläggare på myndigheten och de sökande vid företagen. Inte i några fall har dock de intervjuade kvinnliga företagsledarna eller dem med kvinnliga ägare menat att detta varit till deras nackdel. I något fall har däremot hävdats att det kan vara en fördel att vara kvinnlig företagare i en bransch i övrigt dominerad av män. Det finns stora regionala skillnader mellan de fyra branscherna. Bio-/medicin- teknikföretagen finns så gott som alltid i närheten av de stora universiteten. De är också i allmänhet avknoppade därifrån. De flesta energiföretagen finns i samma regioner. Trävaruföretagen och turistföretagen finns däremot mer utspridda i landet, ofta i närheten av de naturtillgångar de förädlar eller exploaterar. Flera av företagarna tycker att det är viktigt med goda kontakter med handläggare och de som har sitt säte i de norra regionerna upplever i några fall att och är långt borta. Närheten förefaller vara viktig ur flera perspektiv. För många företag i de norra regionerna spelar de lokala universiteten och högskolorna en viktig roll. Vidare är Länsstyrelserna en viktig aktör när det gäller statligt stöd. Företagen vänder sig gärna till , som är nära och där man kanske är bekant med handläggaren sen tidigare. Detta verkar gälla även för stöd som kanske bäst skulle kunna beskrivas som FoU-stöd och där andra stödgivare skulle kanske vara mer lämpliga. 4 Slutsatser och diskussion De fyra branscher som ingått i studien är sinsemellan väldigt olika, bland annat vad gäller deras relationer till forsknings- och utvecklingsarbete. Vi har dock valt att dela in branscherna efter sådana med FoU-traditioner och sådana som saknar detta. Med denna indelning följer också en indelning i sådana branscher som är mer respektive mindre FoU-intensiva. Till kategorin branscher med FoU-tradition räknas bio-/medicinteknik- branschen och energibranschen. Till den andra kategorin räknas trävarubranschen och turistbranschen. Viktigt att notera är att det finns stora skillnader mellan företagen såväl mellan energi- och bio-/medicinteknikbranscherna som inom dessa branscher. Detsamma gäller för branscherna utan FoU-tradition. Genomgången av flöden och resurser har visat att de små företagen inte automatiskt får del av statens FoU-investeringar. Många små företag ser sina kunder ofta som underleverantörer till stora företag som sin viktigaste länk till forsknings- och utvecklingsarbete. är det ur det lilla företagets perspektiv nödvändigt att bedriva ett utvecklingsarbete frikopplat från den enskilda större kunden för att sprida risker och säkra långsiktig utveckling av verksamheten. Undersökningen visar också att ingen av de stora FoU-finansierande aktörerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot de små företagen. Små företag får del av resurserna inom ramen för satsningar med andra fokus än just företagsstorlek. Genomgången visar ändock att både exempelvis och i stor utsträckning stödjer även de minsta företagens FoU. Den kanske viktigaste slutsatsen blir att det inte finns en samlad bild vare sig av de små företagens behov av FoU eller av deras uppfattning av hur väl dagens statliga FoU uppfyller dessa behov. Det framgår dock att staten har en roll att fylla även framöver i anslutning till dessa företags åtkomst av forskning och utveckling. Denna roll ser dock troligen olika ut i de olika branscherna. En annan generell slutsats är att politiken ur de små företagens perspektiv framstår som alltför segmenterad och sektoriserad. Företagen har inte specifikt behov av forskningsinsatser ena dagen och allmän affärsrådgivning och kompetensutveckling för personalen en tredje dag. Inte heller ser företagen något mervärde i att det är olika aktörer att vända sig till för råd och stöd i dessa avseenden. De offentliga aktörerna bland vad som ofta kallas företagens vänner är som omvittnat oerhört många och med ibland snarlika uppgifter.