rfr · GS0WRFR1 · 2005-01-01 00:00:00 — Rapporten har i utkastform ställts till trafikutskottets förfogande med medgivande av författaren. Sambandet mellan transportpolitik och transportforskning Processen att utveckla politiken I rapporten konstateras att mer än 200 organisationer är engagerade i arbetet med att ta fram och genomföra transportpolitiken. Den nationella transportpolitiken ger ramen för dessa organisationers olika aktiviteter och formar transportpolitiken på de olika administrativa nivåerna i . Samspelet mellan olika intressegrupper brukar karakteriseras som järntrianglar mellan dels kongressens ledamöter och personal, dels verkställande myndigheter och deras personal och dels organisationer och lobbyister. För att kunna genomföra transportpolitiken på ett framgångsrikt sätt måste de verkställande inom politik och förvaltning förflytta sig genom intressegrupperna i järntriangeln. utökas denna triangel till att även innefatta den federala och de lokala regeringarna samt andra intressegrupper. Det är sammanfattningsvis dessa grupper som är involverade i att utbyta idéer, förhandla, diskutera, formulera initiativ och komma fram till kompromisser. Transportfrågorna kan också ses som ett komplicerat samspel mellan de lagstiftande, verkställande och dömande makterna: -Verkställande: Den federala regeringen har ansvaret för att ta fram trans- Detta görs delvis av Transportdepartementet ()207, men påverkas även av andra regeringsinstanser såsom transportkommandot inom Försvarsdepartementet och nationella transportprogram. -Lagstiftande: Förslagen från den verkställande makten debatteras i kongressen och behandlas därefter i senatens och representanthusets olika utskott. Utskottens granskning av förslagen innefattar bl.a. utfrågningar som efter 206Podbregar, M., Smartbench Country Report . TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 beslut i utskotten kan läggas som tillägg till regeringens propositioner. Därefter behandlas utskottens förslag i kongressens båda kamrar, senaten och representanthuset. -Dömande: I en del fall åtföljs lagstiftningen av direktiv, domstolsutslag och utlåtanden från olika statliga aktörer. Intressegrupper har därför möjlighet att påverka beslut genom invändningar och överklaganden. Den nationella kommittén för vetenskap och teknik208, som har tillsatts av presidenten, har ansvaret för hela den nationella forsknings- och utvecklingsstrategin. Kommittén har också ansvar för att bl.a. ta fram nya program och initiativ inom området tekniköverföring. Det finns dock ingen långsiktig strategi som föreskriver de olika ministeriernas aktiviteter i förhållande till transportfrågor. har det dock förekommit försök från den amerikanska regeringens sida att definiera och enas om en nationell transportpolitik. Som exempel kan nämnas transportlag och olika rapporter från Transportdepartementet. har kongressen fattat ett antal transportbeslut som har reglerat finansiering och fokus för Transportdepartementets insatser: -ISTEA209 (19921997) innebar att satsades på vägtransporter, främjande av ett nätverk av kollektivtrafik och trans- port-telematik. Dessutom anslogs i programmet CMAQ för att minska trafikstockningar och luftföroreningar. TE- programmet innebar att regioner som hade påverkats negativt genom byggandet av vägar kunde få viss kompensation.210 Dessutom gavs delstater och kommuner större flexibilitet när det gäller att använda nationella medel. -(19982003) innebar att satsades . Förutom de syften som gällde för ISTEA utökades det med bl.a. program för att underlätta tillgängligheten till arbete i vissa regioner och program för forskning i användningen av intelligenta transportsystem för att förbättra trafikflöde och fordonssäkerhet. Insatserna för att öka säkerheten inom transportområdet, öka mobiliteten och minska överbelastningen på transportväsendet som den ekonomiska tillväxten skulle främjas har endast delvis haft framgång. Som exempel kan nämnas att antalet svåra trafikolyckor inte har minskat. -SAFETEA212 (20042009) innebär att satsas på vägar och säkerhet samt på program för att främja kollektivtrafiken. 209Intermodal Surface Transportation Efficiency Act (ISTEA). 210Congestion Mitigation and () och Transportation Enhancements Program (TE). 211Transportation Equity Act for the 21st Century (). 212Safe, Accountable, Flexible and Act (SAFETEA). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER I de ovan beskrivna besluten anges riktlinjerna för de transportpolitiska utgifterna . Dessa kompletteras med strategiplaner och Transportdepartementets årliga forsknings-, utvecklings- och teknikplaner. I strategiplanerna binds prioriteringar och mål samman med de olika myndigheternas finansieringsprogram. tas också en verksamhetsplan fram där de olika programmen och projekten beskrivs. Ökat fokus på säkerhet efter Händelserna har starkt påverkat både transportpolitiken och forskningen. Säkerhetsfrågorna har på ett annat sätt än tidigare kommit i centrum. Det inrättade säkerhetsdepartementet (DHS)213 har tagit över vissa uppgifter som tidigare låg under Transportdepartementet. Transportforskningens struktur och organisation Det finns ett stort antal aktörer inom transportområdet. Över 30 000 institutioner är direkt eller indirekt involverade i processerna från att utveckla idéer fram till att verkställa transportpolitik samt att finansiera och utföra transportforskning. Varje större region har ett antal myndigheter, företag och organisationer inom transportområdet. Många företag, varje transportslag, varje förvaltningsnivå och varje kommun har därför sina egna institutioner för planering, utveckling, underhåll, styrning och samordning av transporter. I rapporten betecknas det hela som ett dynamiskt, marknadsdrivet system. Statliga regleringar är viktiga, särskilt när det gäller säkerhetsstandarder, men de spelar endast en mindre roll när det gäller investeringsbeslut och beslutsprocesser. Konsulter har enligt rapporten blivit alltmer viktiga. Deras andel av forskningsprojekten har ökat stadigt . Transportforskningsområdet kännetecknas av stor fragmentering. De amerikanska delstaterna spelar en viktig roll i transportforskningen. Eftersom samarbetet mellan delstaterna är begränsat samordnas inte heller ämnena för transportforskningen. Därför tas enligt rapporten mycket överflödig information fram. Detta återspeglas också i att samarbete inte byggs in i projektens organisation. Det finns inget forskningsdepartement i . Forskningen finansieras, utförs och samordnas av olika ministerier. Det finns ett informellt samarbete för att koordinera olika program. Inom transportområdet finansieras den största delen av forskningen av andra aktörer än Transportdepartementet. Den enskilt störste finansiären är Försvarsdepartementet som svarar för av den offentliga finansieringen. Därefter kommer Transportdepartementet (), rymdmyndigheten (), delstaterna (), Nationella vetenskapsfonden (), (), () och (). 213 (). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Det amerikanska parlamentet (kongressen) Öronmärkning är en särskild metod för finansiering och val av forskningsprojekt. Processen innebär att forskningsprojekt och forskningsutövare väljs direkt av den amerikanska kongressen. har de belopp som finansieras på detta sätt ökat markant. I rapporten pekas på problem kring denna process, bl.a. att beslut fattas utifrån politiska intressen och inte utifrån sakfrågorna. Det amerikanska Transportdepartementet () Transportdepartementet är huvudsakligen organiserat utifrån de olika trafikslagen. Budgeteringen för transportområdet sker för sexårsperioder, vilket är unikt i förhållande till andra departement. I rapporten görs bedömningen att detta ger departementet en högre grad av planeringssäkerhet. Nivån på budgetmedlen beror på hur stora inkomster som bensin- och bilskatterna ger samt andra transportrelaterade inkomster. I rapporten görs bedömningen att Transportdepartementets betydelse och inflytande i förhållande till andra departement håller på att minska. Som exempel nämns att den amerikanska och transportsäkerhetsmyndigheten har flyttats till det nya departementet för inre säkerhet (DHS) efter händelserna . Ett annat exempel är att stora och mer utåtriktade frågor såsom initiativet Freedom i allt högre grad flyttas till andra departement. ()214 har inom Transportdepartementet den ledande rollen när det gäller att ta fram förslag till hur medel skall fördelas och med vilken prioritet. När det gäller transportforskningsfrågor sker detta i nära samarbete med regeringen och olika myndigheter. Initiativ till att stödja olika forsknings- och utvecklingsaktiviteter kan komma från kongressen, Transportdepartementet eller från andra departement. ()215 har som en av sina huvuduppgifter säkerheten inom den civila luftfarten. stöds i sitt arbete av rymdmyndigheten och arbetar i gemensamma program med Försvarsdepartementet, näringslivet och vissa delstater. ()217 är traditionellt den myndighet inom Transportdepartementet som har mest forskningsmedel. En av de viktigaste forsk- ningsinstitutionerna inom myndighetens område är forskningscentrumet TFHRC218 med mer än 24 laboratorier med ca 300 anställda och 200 leveran- Dessutom kan det nationella väginstitutet nämnas, vilket är en institution med ca 350 lärare för utbildning inom transportområdet. 214Office of the Secretary of Transportation (OST). 215Federal (). 216National Aeronautics and (). 217Federal (). 218Turner-Fairbank Highway Research Center (). 219National (). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Myndigheten för transportsäkerhet (FMCSA)220 har som uppgift att förebygga svåra olyckor, främst där lastbilar och bussar är inblandade. Målet är att halvera antalet svåra trafikolyckor . () har ansvar för alla sträckor som ingår i det generella järnvägsnätet. Myndighetens forskningsprogram är vanligtvis breda. Forskningsprogrammet preciseras i överensstämmelse med det amerikanska järnvägssällskapet (AAR) som representerar godstrafikens intressen och det amerikanska APTA). Mycket av den viktigaste forskningen sker i samarbete med andra aktörer, bl.a. TTCI som förfogar över den största testningsanläggningen i . Myndigheten för kollektivtrafik (FTA)221 har till uppgift att förbättra lokal kollektivtrafik genom nya koncept, innovativa teknologier och strategier. Myndigheten samordnar forskning och utveckling när det gäller kollektivtrafik. I motsats till andra myndigheter rör det sig här ofta om mindre projekt i nära samarbete med universitet, operatörer, näringslivet och andra aktörer. Resurserna används främst av transportindustrin för att förbättra masstransportsystem i städer och kommuner. Myndigheten för forskning och särskilda program (RSPA)222 har som uppgift att administrera transportslagsövergripande, multimodala program, där fokus ligger på transportsystemen som helhet. Myndigheten är bl.a. ansvarig för att verkställa multimodala forskningsprogram, att samordna strategisk forsknings- och utvecklingsplanering och att styra UTC223-programmet (se nedan). BTS)224 samlar, analyserar och publicerar transportstatistik. Byrån arbetar också för att förbättra jämförbarheten och kvaliteten i data. Försvarsdepartementet ()225 får nästan hälften av den amerikanska forskningsbudgeten. avsattes nära till forskning och utveckling inom transportområdet. ()226 har forsknings- och utvecklingsprogram som omfattar energifrågor, miljöfrågor, intern säkerhet och naturvetenskap. Målet för initiativet är att utveckla ny teknik för hybridsystem och bränslecellteknik och att göra den nya tekniken färdig för marknaden. ()227 samarbetar med näringslivet, bl.a. i forskningsprogrammet om den nya generationens fordon. 220Federal (). 221Federal (). 222Research and (). 223University Transportation Center (UTC). 224Bureau of Transportation Statistics (BTS). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 forskningen utförs till största delen av det nationella institutet som har i uppgift att främja ekonomisk tillväxt i . har som mål för forskningen att det skall vara en säker och miljömässigt sund utveckling av flyget. Transportforskningsstyrelsen (TRB)229 är en del av de nationella vetenskapsakademierna. Styrelsen ger stöd till regeringen när det gäller distribution, informationssamordning och administration av olika program inom transportområdet. Enligt rapporten går av forskningsmedlen till universitet, till konsulter och till regionala institutioner. Flera s.k. transportcentrum vid universiteten (UTC)230 inrättades med finansiering från vägmyndigheten och myndigheten för kollektivtrafik som var i drift. Dessa 33 centrum är s.k. centers of excellence inom transportområdet. Antalet UTC har senare reducerats till tio regionala centrum och 16 centrum som får öronmärkta medel. Enligt plan skall antalet minskas ytterligare. UTC är inriktade på multimodala aspekter och har som syfte att överföra kunskap och ny teknik. Dessa centrum ses även som skolor för unga forskare. Nationella vetenskapsfonden (NSF)231 är ansvarig för grundforskningen. Fonden avsätter ca till forskning och utveckling , varav ca inom transportområdet. De amerikanska delstaterna satsade ca på forskning och utveckling, varav transportforskningen svarade för (). Till detta kommer statliga medel som delstaterna använder för forskning. Forskningen utförs till av forskningsinstitut. utförs inom olika delstatsmyndigheter och inom näringslivet. Den amerikanska transportforskningens inriktning Den amerikanska transportforskningen är inriktad på aktuella problem och är enligt rapporten mycket tillämpningsorienterad. Huvudsakliga områden för forskningen är material och tillämpning av ny teknik, särskilt inom vägsektorn. Säkerhet har blivit ett allt viktigare tema, liksom miljöfrågor. Program och projekt är alltid knutna till användning, medan strategisk och mer generell forskning är mycket ovanlig. Det amerikanska transportdepartementet lägger nästan inga medel alls på grundforskning inom transportområdet; detta är en uppgift för Nationella vetenskapsfonden. Forskningsämnena avgörs ofta av användarna på lokal nivå. Att både forskningsutförare och användare av forskningsresultaten medverkar i strukturerandet och tilldelningen av FoU-medel ses mot den bakgrunden som viktigt. 228National (). 229Transportation (). 230University Transportation Centers (UTC). 231National (). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER En stor del av forskningsmedlen används för att implementera forskningsresultat och innovationer. Program och projekt är därmed inriktade på implementering av resultat både vad gäller innehåll och struktur. Transportdepartementets mål följs upp utifrån indikatorer och prestationsmått. Uppföljningsresultaten spelar enligt rapporten en viktig roll när det gäller inriktningen på kommande forskningsprogram och valet av ytterligare åtgärder. Utvecklingen har gått i riktning mot att delstaterna och kommunerna har fått större frihet när det gäller att använda forskningsmedel. Detta har enligt rapporten lett till mer problemorienterad användning av medlen, vilket återspeglas i ett stort antal lokala och innovativa projekt (t.ex. Metro Rapidbussar i , införandet av smartcards i , införandet av utrymme för cyklar på bussar i och olika projekt för att minska trafik genom att t.ex. bo närmare jobbet och att arbeta på distans). Delvis har projekten varit framgångsrika, men de har enligt rapporten endast påverkat lokala eller på sin höjd regionala transporter. Olika institutioners satsning på forskning och utveckling Av tabellen nedan framgår hur mycket medel som olika institutioner satsar på transportforskning. TABELL 2: INSTITUTIONERS SATSNING PÅ FORSKNING OCH UTVECKLING INOM TRANSPORTOMRÅDET ÅR 2002 TRANSPORTRELATERAD FOU, TRANSPORTDEPARTEMENTETS OMRÅDE Myndigheten för kollektivtrafik (FTA) Myndigheten för forskning och särskilda program (RSPA) TRANSPORTRELATERAD FOU, ANDRA NATIONELLA MYNDIGHETER OCH Nationella vetenskapsfonden (NSF) Källa: Podbregar, M., 2003. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 När det gäller transportministerns kansli (OST) har säkerhetsfrågor kommit i blickpunkten efter . Endast en mindre del av den budget som transportministerns kansli förfogar över kan användas för forskningsprojekt. Ett av de sektorsövergripande initiativen handlar om att studera godstransporter i hela transportsystemkontexten med fokus på sammanlänkning av olika transportslag, inverkan på trafikstörningar och ekonomiska effekter. () forskningsbudget är inriktad på att förbättra flygplansstrukturer och material samt att utveckla nya säkerhetsprocedurer, bl.a. metoder för att upptäcka sprängämnen. Andra huvudteman i den pågående flygforskningen är väderinformation, mänskliga faktorer och säkerhetsfrågor. De program som fått stöd från luftfartsmyndigheten finns inom följande områden: TABELL 3: PROGRAM SOM FÅTT STÖD FRÅN LUFTFARTSMYNDIGHETEN Faktorer som rör förhållandet männi- När det gäller vägmyndigheten (FHWA) återfinns bland forsknings- och utvecklingsprogrammens strategiska mål vägtrafiksäkerhet, ekonomisk utveckling och tillväxt, levnadsstandard och miljöskydd. Där återfinns även förbättrad tillgänglighet samt frågor kring pålitliga och ekonomiska transportsystem. Användningen av ny teknik och nya material ses som särskilt viktiga för att förbättra transportsystemen. stöder primärt forskning som handlar om att förbättra säkerheten i korsningar, cyklisters och fotgängares säkerhet, interaktiv vägdesign och styrning av hastigheter. Inom materialforskningsområdet koncentreras insatserna på utvecklingen av mer hållbara och billigare ytbeläggningar och brokonstruktioner. De huvudsakliga områdena för vägmyndighetens forskningsstöd är följande: -forskning kring marktransporter -teknikanvändning (Technology Deployment Program) -programmet för intelligenta transporter, ITS-programmet, ges särskilda medel. Ca har avsatts för forskning och utveckling och ca för implementering. Insatserna handlar om bl.a. intelligenta fordon, intelligenta vägar och trafikstyrning Myndigheten för transportsäkerhet (FMCSA) har ett forsknings- och utvecklingsprogram som är inriktat på att visa orsakssambanden mellan svåra trafikolyckor där transportföretag är inblandade. Programmet finansierar även utveckling, utvärdering och design av säkerhetsteknologier inom områdena 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER förarsäkerhet, säkerhet i tunga transporter, säkerhetssystem och områdesöverskridande säkerhetsåtgärder. () har som högsta prioritet för forskningen att öka säkerheten på järnvägen. Myndighetens viktigaste forsknings- och utvecklingsprogram är följande: -Järnvägsforskningsprogrammet, vilket uppgick till . Transportforskningsstyrelsen (TRB) har ett särskilt inflytande på forskningsprojekten och är ansvarig för tillsyn av forskningsprogrammet. FRA finansierar huvudsakligen säkerhetsrelaterad forskning. En stor del av forskningen utförs av centret för transportteknik (TTCI)232. -Demonstrationsprogrammet för nästa generations höghastighetståg (NGHSR-programmet) uppgick till . Syftet är att demonstrera tekniker och att steg för steg introducera höghastighetståg i det nuvarande järnvägsnätet. Projekten genomförs i en mycket realistisk testmiljö. Finansiering kommer direkt från kongressen genom öronmärkta medel. -Programmet för utveckling av magnetisk levitation (maglev) omfattar för planeringsfasen och valet av de mest lovande projekten. När projekten har valts så kommer att finnas tillgängliga, vilka måste medfinansieras med minst en tredjedel. I förutsättningarna ingår att projektförslagen måste kunna visa på vinst. Myndigheten för kollektivtrafik (FTA) har forskning som är huvudsakligen inriktad på planer och åtgärder för att öka antalet passagerare. Efter har även här säkerheten kommit i fokus. I samarbete med genomförs ett forskningsprogram kring bränsleceller för bussar. Forsknings- och utvecklingsinsatserna sker inom följande sex områden: -design och infrastruktur -styrning av vagnparken -policy och planering Myndigheten för forskning och särskilda program (RSPA) har forskning som inriktas huvudsakligen på följande fyra områden: -säkerheten vid pipelines och farliga godstransporter -utveckling av nationell forsknings- och utvecklingsstrategi -progressiv fordonsteknik. Försvarsdepartementets forskning handlar bl.a. om fordonsteknik, flygteknik, fartygsdesign och drivsystem. 232 , Inc. (TTCI). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Det amerikanska forskning koncentreras på att minska fordonsvikten, förbättra alstring och lagring av energi, fortsatt utveckling av förbränningsmotorn, utveckling av elektroniska komponenter för framtida fordonsstyrning samt utveckling av resistenta hybrid-elektriska körsystem. I rapporten uppskattas forskning inom transportområdet till motsvarande ca . I detta ingår bl.a. initiativet Freedom , vars syfte är att minska bilars och små lastbilars beroende av fossila bränslen. uppskattas satsa ca på forskning och utveckling inom transportområdet (1998). investerar ca i forskning kring passagerartrafik i luften. Forskningen är inriktad på långsiktigt vinstgivande teknik och flygkoncept. Det viktigaste forsknings- och utvecklingsprogrammet, Revolutionera flygningen, är inriktat på de tre områdena flygsäkerhet, system för luftrummet och fordonssystem. Transportforskningsstyrelsens (TRB) verksamhet är uppbyggd kring det nationella vägforskningsprogrammet (NCHRP)233 som utförs av TRB och uppgår till i storleksordningen , kollektivtrafikforskningsprogrammet (TCRP)234 som omfattar samt policystudier till den federala regeringen. Ett exempel på ett framgångsrikt projekt som beskrivs i rapporten var framtagandet av en ny asfalt, vilket har inneburit avsevärda besparingar inom vägunderhållet. Ett nytt vägforskningsprogram (F-SHRP)235 tas fram. Detta nya program har fyra mål: säkerhet (olycksorsaker och bilförarens beteende), konstruktionsstyrning (förnyelse med parallell användning), restidssäkerhet (möjlighet att planera och lita på restider) samt miljömässigt sund kapacitetsökning. Delstaternas forskning skiljer sig i inriktning, men prioriterade områden är i allmänhet tillämpad forskning rörande regionala problem, tekniköverföring från forskare till användare, forskning för standarder samt implementering genom pilot- och fälttester. av forskningen avser vägforskning. Inom den transportforskning som finansieras av bilindustrin har verksamheten minskat. Undantag från detta är två initiativ (programmen PNGV236 rörande en ny generation fordon och USCAR rörande bilforskning). 233National Program (NCHRP). 234Transit Program (TCRP). 235Future Program (F-SHRP). 236Partnership for a New Generation of Vehicles (PNGV). 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Borcherding, A., Studie über Strategien, Programme und Projekte im ausgewählter europäischer Staaten, der und Smartbench. Wissenschaftszentrum für Sozialforschung, 2003 (utkast). , K., in . , 2003 (utkast). , E. F. & , K., Mobilität und Mobilitätspolitik in Was können wir in lernen? Einschätzungen, Erfahrungen, Bewertungen. Wissenschaftszentrum für Sozialforschung, 2003 (utkast). Podbregar, M., Smartbench Country Report . Forschungsund Anwendungsverbund Verkehrssystemtechnik (FAV), 2003 (utkast). Potthast, J. & Dienel, H.-L., Smartbench Studie über Strategien, Programme und Projekte im ausgewählter europäischer Staaten, der und . , Zentrum Technik und Gesellschaft, 2003 (utkast). Potthast, J. & Dienel, H.-L., Smartbench Studie über Strategien, Programme und Projekte im ausgewählter europäischer Staaten, der und . , Zentrum Technik und Gesellschaft, 2003 (utkast). , I., in den Niederlanden. Deutsches Zentrum für Luftund Raumfahrt, , 2004 (utkast). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Underlag om statlig styrning inom transportforskningsområdet Mål för politikområde 36 Transportpolitik Den statliga verksamheten delas in i politikområden, vilka i sin tur delas in i verksamhetsområden och verksamhetsgrenar. Inom det transportpolitiska området är målhierarkin utformad på följande sätt: