rfr · GS0WRFR1 · 2005-01-01 00:00:00 — Andra forskningsresultat som använts rör nya metoder i körkortsutbildningen, införandet av nya, renare dieselmotorer och förbättrad organisation av godstrafiken i städer. Dessutom nämns dynamisk väginformationsskyltning och trafikströmsberoende hastighetsbegränsningar som resultat av lyckad transportforskning. Målet för forsknings- och utvecklingsinsatser inom det transportpolitiska området har lagts fast av i en strategisk plan för perioden 20032007. Dessa mål utgår från de transportpolitiska mål som lagts fast i 172 Het nationaal wetenschappelijk instituut voor onderzoek verkeersviligheid. 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER den nationella trafik- och transportplanen NVVP för tiden fram . Ministeriet har utifrån detta tagit fram följande prioriteringar för transportforskningen till stöd för transportpolitikens utveckling, implementering och uppföljning/utvärdering: -politiska åtgärders resultat och konsekvenser -samarbete mellan offentlig och privat sektor. Forsknings- och utvecklingsarbete vid AVV Transportforskningscentrum AVV bedriver följande forskning inom godstrafikområdet: -Säkra godstransporter: dels kring intern trafiksäkerhet (teknik och förändrat beteende i trafiken), dels kring extern säkerhet (utvärdering och nya instrument). -Intensifiera godstrafiknätverken: Innehåller två forskningsprogram: dels godstrafikknutpunkters funktion och förhållandet till fysisk planering, dels kvaliteten i förbindelser och linjer för godstrafik (omfattning, övervakning, värdering och innovation). -Effektiva godstrafiksystem: Forskningen är inriktad på en effektiviserad logistik. -Hållbara godstransporter: Innehåller två forskningsprogram: dels forskning kring renare och tystare godstransporter (t.ex. kostnads-intäktsanalyser av miljöåtgärder och omkörningsförbud för lastbilar), dels ansvarstagande företagande (kunder inom räckhåll). Inom persontrafikområdet bedriver AVV följande forskning. -Säkra persontransporter: Här finns två program, dels forskning kring hur antalet dödade i vägtrafiken kan minska (t.ex. tekniska aspekter på infrastruktur och fordon samt ändrat trafikbeteende), dels forskning kring hur säkerheten kan öka inom kollektivtrafiken. -Intensifiera persontrafiknätverken: Detta omfattar forskning kring dels underhåll och bättre användning av infrastrukturen, dels prisbildningsinstrument och internalisering av kostnader (brukarnas betalning av transporternas kostnader), dels forskning kring hur infrastrukturens kapacitet kan höjas (förhållandet mellan nationella och regionala vägar samt mobilitet i storstadsregioner). -Kundorienterade persontransporter: Här handlar forskningen om dels järnvägstransporter (rättsliga möjligheter för koncessioner, avtal och liknande), dels regional kollektivtrafik (övervakning, granskning och decentralisering TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 av beslutsfattande), dels taxitransporter (övervakning och prisbildning på en decentraliserad marknad). -Hållbara persontransporter: Forskningen handlar bl.a. om dels kvaliteten på luften (utvärdering av instrument och transporters inverkan på hälsan), dels buller (nya instrument och innovativa lösningar). AVV bedriver även forskning inom luftfartsområdet: -Säkra lufttransporter: Forskningen omfattar följande tre program: dels lufttransporternas inre säkerhet med målet att anpassa de nederländska säkerhetssystemen till internationella krav, dels luftfartens yttre säkerhet med mål som gäller bl.a. innovationer och utveckling av modeller för riskanalyser för regionala flygplatser, dels säkerhetsforskning med inriktning på att förhindra terrorism. -Förbättrade förhållanden för lufttrafiknätverken: Innehåller två forskningsprogram: dels tillgänglighet till flygplatskapacitet (bl.a. granskning av de långsiktiga möjligheterna att bygga ut ), dels tillgänglighet till kapaciteten i luftrummet (bl.a. utveckling av en långsiktig vision och system för styrning av flygtrafiken). -Effektiv organisation: Forskning bedrivs om internationella nätverk, regional och lokal flygtrafik samt begränsning av luftföroreningar och buller. AVV bedriver slutligen forskning kring styrning, underhåll och nybyggnation av väginfrastruktur. Forskningen omfattar bl.a. frågan om ett bättre utnyttjande av infrastrukturen, innovativa avtalsformer, transportsäkerhet, trafikanternas behov och beteende, material och byggsätt, kvalitet samt innovationer vad gäller buller. Forsknings- och utvecklingsarbete vid TNO bedriver forskning och utvecklingsarbete vad gäller problem kring både den aktiva säkerheten och den passiva säkerheten. Dessutom behandlas de olika traditionella trafikslagen. TNO:s arbete är främst inriktat på -säkerhet (inkl. regler) och organisatoriska frågor (inkl. säkerhetskultur) -infrastruktur och stödjande system -fordon och andra transportmedel -simulations- och styrningshjälpmedel. 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER TNO har initierat olika projekt som enligt rapporten kommer att leda till framtida förbättringar både i infrastrukturen och vad gäller att utrusta fordon med telematik och automatiserade komponenter. Detta innefattar bl.a. reseinformationssystem och dynamiska trafikkontrollsystem. TNO har valt ämnesövergripande ansatser. Ett särskilt viktigt tema för TNO är automatisering av fordon. TNO är aktivt vad gäller utvecklingen av alternativa drivmedel och ger den politiska nivån råd kring vilka förhållanden som är nödvändiga för att påskynda införandet av sådan ny teknik. TNO är även aktivt när det gäller mätning och modellering av utsläpp. Några viktiga teman för TNO är ny teknik och övervakning av teknikutvecklingen utveckling av ny teknik vad gäller alternativa drivmedel testning och utveckling av testmetoder för alternativa drivmedel formulering av utsläpps- och konsumtionsfaktorer för olika typer av fordon prognoser för framtida utveckling av utsläpps- och konsumtionsfaktorer bullerövervakning för vägar, järnvägar och luftfart samt utveckling av tysta fordon mätning och beräkning av effekter av förändrade trafikbeteenden, olika transportslag och av nya trafiksystem. En inriktning för den forskning som bedrivs av TNO är att utveckla effektiva och hållbara trafiksystem. TNO utvecklar och bedömer politiska instrument för att utveckla dessa trafiksystem. I centrum för detta arbete står begrepp som mobilitet, tillgänglighet, kostnader, säkerhet, energi och miljö. TNO:s stöd består bl.a. i att utveckla scenarier, planeringsprocessen, logistik, miljökonsekvensanalyser och kontrollmetoder. TNO bedriver utvecklingsarbete när det gäller problemspecifika trafikmodeller. Mobilitetsbeteende undersöks utifrån både systemdynamiska och ekonomiska aspekter. Dessutom tas modeller fram för att besvara olika specifika frågeställningar där särskilt olika politiska alternativ kan värderas. Inom TNO har kompetens byggts upp vad gäller trafikens mänskliga faktorer. Särskild vikt läggs vid utbildning, trafiksäkerhet, trafikstyrning samt utveckling och utrustning av fordon. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 TNO arbetar med att integrera det egna tekniska kunnandet med transportpolitiska kunskaper, mänskligt inflytande och telematik. Forskningen handlar bl.a. om säkerhet vid trafikolyckor och utveckling av intelligenta hastighetsstyrningssystem. Logistik och kombinerad trafik TNO bedriver innovativ forskning och rådgivning vad gäller godstransporter och godstransportkedjor. Tyngdpunkten i det nätverksinriktade arbetet ligger på transportfirmor och speditörer. Arbetet handlar om bl.a. modeller och simuleringar, kontroll och mätning av effekterna av den tekniska utvecklingen samt regionala och sektoriella studier, innovation och strategiska val när det gäller logistik och trafik. Trafikmodeller, simuleringar och verktyg TNO har utvecklat ett antal trafik- och simuleringsmodeller. I dessa modeller kan intelligenta komponenter integreras. Det kan handla om körsimulatorer för att analysera förares reaktioner eller försöksfordon för att undersöka förares beteende i olika trafiksituationer. Dessa instrument understöds av verktyg för hjälp att fatta beslut. Exempel på forsknings- och utvecklingsprojekt inom området är simuleringar av hastighetskontrollsystem, självförklarande vägar och intelligenta trafiksystemmodeller. Forsknings- och utvecklingsarbete inom projektet Möjligheten att ta sig till hamnar och flygplatser Ett av Connekts fyra program för transportforskning handlar om en viktig fråga i , nämligen möjligheten att nå hamnar och flygplatser. I arbetet ingår frågor kring bl.a. extern tillgänglighet, förbindelser med olika delar av trafiksystemet, logistiska processer, samarbete och kompatibla system. Användningen av e-handel och godstransporter på korta distanser ökar betydligt. På grund av begränsningarna i den tillgängliga infrastrukturkapaciteten öppnas en marknad för nya alternativa mobilitetstjänster för gods. Inom forskningsprojektet inhämtas och sprids kunskap inom området. Viktiga områden inom projektet är effektiviteten i det nationella fördelningssystemet, affärssamarbete, framtida nationella distributionsnätverk samt standardisering av lastningsenheter och arbetsintensiv omlastningsteknik. 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Programmets mål är att hitta nya intelligenta lösningar för styrning av persontransporter för att möjliggöra en långsiktigt hållbar utveckling. Forsknings- och utvecklingsarbetet är inriktat på att utveckla en marknad för mobilitetsservice. Viktiga områden inom projektet är utvecklingen av utbud och efterfrågan, omvärldsförhållanden och transparensen på marknaden. Programmet har som mål att identifiera olika möjligheter att bättre utnyttja befintlig infrastruktur och att påverka efterfrågan på mobilitet. Programmet är inriktat på flödet i trafiknätverket och handlar om att påverka personer och godstrafik genom information, anvisningar, övertygelse och kontroll. Tillgängligheten till och nyttjandet av trafiksystemet skall förbättras genom en integrerad trafikstyrning där så många aktörer som möjligt inkluderas. Programmet omfattar både tekniska och organisatoriska aspekter. Trail har följande forsknings- och utvecklingsprogram inom transportområdet: -automatisering av godstransporter -problemfri multimodal mobilitet -beteendeaspekter i samband med automatisering av transporter -styrning och kontroll av transportkedjor -processkontroll inom logistik -transportpolitisk forskning. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 är ett land som trots den bergiga terrängen har ett väl utvecklat transportnät, för både landsvägs- och järnvägstrafik. Broar och tunnlar förbinder landets olika delar och underlättar fjärrtrafiken. Det centrala läget i har medfört att har mycket omfattande genomfartstrafik, s.k. transittrafik. Olika åtgärder har vidtagits för att minska den tunga lastbilstrafiken genom att transporterna förs över på ett kombinerat lastbils- och järn- uppgick vägnätet till 7 och järnvägsnätet till 440 mil.173 Ansvaret för högskoleutbildning delas mellan delstaterna (kantonerna) och den federala regeringen. Det finns universitet i , , , , , , och , högskola för ekonomi, juridik och socialvetenskap i och federala tekniska högskolor i och . Följande avsnitt om schweizisk transportforskning bygger på forskarna rapport über Strategien, Programme und Projekte im ausgewählter europäischer Staaten, der und . Rapporten har i utkastform ställts till trafikutskottets förfogande med medgivande av författarna. 174Potthast, J. & Dienel, H.-L., Smartbench Studie über Strategien, Programme und Projekte im ausgewählter europäischer Staaten, der und . 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Sambandet mellan transportpolitik och transportforskning Kopplingen mellan transportpolitik och transportforskning Uppgiften att ta fram visioner och mål för transportpolitiken ligger på Miljö-, trafik- och ()175. Det övergripande målet för hela departementets arbete är den hållbara utvecklingen. iI rapporten beskrivs att processen kring att ta fram mål och sedan omsätta dem i praktiken numera ingår i en strävan att komma fram till konsensus. Detta kan sägas stå i kontrast till den GVK-modell176 för den samlade trafiken som togs fram . Inom ramen för GVK togs 40 riktlinjer för transportpolitiken fram, bl.a. att planeringen skulle koordineras trafikslagsövergripande och att brukarna på lång sikt skulle täcka kostnaderna för trafiken. Genomförandet av GVK stoppades dock i en folkomröstning 1977. I praktiken har dock dess grundidéer, enligt rapporten, sedermera genomförts stegvis och kompletterats med konsensustanken. Fram fanns det i en ovanligt stark koppling mellan transportpolitik och transportforskning. Denna koppling var starkt förknippad med ett teknokratiskt top down-perspektiv (GVK-modellen) och hade därför enligt rapporten inte någon större framgång. Sedan ungefär har återfått den starka kopplingen mellan transportpolitiken och transportforskningen. har landet bytt till ett mer framgångsrikt bottom up-perspektiv som utgår från en politisk mobiliseringsprocess. Den transportpolitiska sidan av framgången förknippas ofta med olika projekt kring transittrafik genom . Transportforskningssidan förknippas med bl.a. studier kring trafikens externa kostnader. I rapporten konstateras att transportpolitiken i inte kan sägas vara forskningsbaserad. Det är snarare så att forskningen i efterhand har kunnat visa om den väg som politiken har valt har varit bra. I rapporten uttryckts detta som att transportpolitiken har ett försprång gentemot transportforskningen. I rapporten pekas på att den schweiziska kollektivtrafiken har ett mycket gott rykte. Sedan ändringen av järnvägslagen pågår ett reformarbete när det gäller järnvägstrafiken. Den s.k. järnvägsreform 1 innebar bl.a. ett införande av beställarprincipen, att olika trafikföretag likställdes och att det blev en fri tillgång till järnvägsnätet för godstrafiken. Arbetet med järnvägsreform 2 pågår för närvarande.177 Det finns en klar skiljelinje mellan det politiska och det företagsmässiga ansvaret för gods- och persontrafik. Inom landsvägstrafiken finns inte de stora 175Eidgenössisches Departement für Umwelt, Verkehr, Energie und Kommunikation (UVEK). 176Gesamtverkehrskonzeption, GVK. TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 kapacitetsproblem som finns i en del andra europeiska storstadsregioner. I finns däremot stora problem kring transitgodstransporter178 som leder till buller och utsläpp i alpdalarna. En av de viktigaste visionerna för den schweiziska transportpolitiken är att föra över gods- och transittrafiken från landsväg till järnväg. Den schweiziska transportpolitiken har lyckats fokusera på problemen med gods- och transittrafik. Att detta har kunnat göras kan enligt rapporten förklaras på följande sätt: -Miljöpolitiskt har det varit lätt att få acceptans för insatser i syfte att rädda bl.a. den mytomspunna schweiziska skogen som också skyddar alpbyarna från jordförstörelse. -Innovationspolitiskt har den hårda regleringen av godstrafiken blivit en motor för innovationer som möjliggjorts i samband med genomförandet av det s.k. NEAT-projektet179. NEAT är det största projektet när det gäller utbyggnaden av järnvägar. Projektet kostar ca och finansieras genom avgifter för godstrafik på landsvägar. NEAT-nätet är en förutsättning för den schweiziska politiken att föra över godstrafik från vägar till järnvägar (s.k. Verlagerung). NEAT ingår som en del i ett avtal mellan och EU om förbättrat samarbete kring transitgodstrafik genom . I avtalet åtog sig bl.a. att bygga de olika tunnlar som ingår i projektet: Lötschbergtunneln skall vara klar , Gotthardtunneln 2014 och Ceneritunneln 2018. Zimmerberg- och Hirzeltunnlarna kommer att vara klara . Den schweiziska transportpolitiken har varit framgångsrik när det gäller att föra över godstransporter till järnvägen, och denna transportpolitiska inriktning har fått stort stöd i . Genom en folkomröstning infördes den nya transitpolitiken i den schweiziska författningen. antog de schweiziska väljarna initiativet för att skydda . Därmed författningsregleras att transitvägar genom inte får byggas ut och att transitgodstrafiken flyttas från landsväg till järnväg. Genom att detta initiativ godkändes i en folkomröstning ställde sig väljarna bakom kravet på att föra över vägtrafik till järnväg, vilket är ett av huvudmålen för den schweiziska transportpolitiken. åkte ca 1,4 miljoner tunga godstransporter genom de schweiziska på landsväg. Den årliga ökningen av den tunga landsvägstrafiken har varit i genomsnitt . Staten har vidtagit en rad åtgärder för att bromsa denna utveckling och i stället föra över godstrafiken till järnvägarna, bl.a. genom avgifter, reformeringen av järnvägstrafiken och byggandet av nya tunnlar för järnvägen. Överföringen av godstrafik från väg till järnväg regleras dessutom genom lag180. I lagen slås bl.a. fast att målet för politiken är att så snart som 178Med transittrafik avses trafik som har både sin startpunkt och sitt mål utanför . 179Neue Eisenbahn-Alpentransversale (NEAT). 180Verkehrsverlagerungsgesetz, antagen av parlamentet . Lagen och andra åtgärder trädde i kraft . 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER möjligt, och senast efter öppnandet av Lötschbergtunneln (planerat färdigställande ) skall högst 650 000 lastbilar åka genom på landsväg.181 Den politik som förs i skall enligt präglas av hållbar utveckling. Inom transportområdet har detta institutionaliserats bl.a. genom den s.k. sakplaneringen av vägar och järnvägar. I utvärderingar av stora infrastrukturprojekt skall hållbarhetsindikatorer utvecklas. pekas i rapporten på att utvecklingen inte är helt entydig, bl.a. finns det återigen olika initiativ för att bygga ut motorvägar, vilket var omöjligt . På användarsidan kan det sägas finnas en lucka i transportutbudet när det gäller s.k. långsam trafik (t.ex. gående och cyklister), äldre och rörelsehindrade samt glesbygdsbefolkning. I rapporten framförs att en orsak till detta kan vara att dessa trafikantgrupper inte har några starka lobbyorganisationer. Transportforskningens struktur och organisation Olika typer av forskning Det finns olika sätt att kategorisera olika typer av forskning. I rapporten refereras olika indelningar. Följande indelning i sex olika typer av forskning har hämtats från en beskrivning av den schweiziska transportforskningen vid ett trafikministermöte inom EU : -Teknisk grundforskning: finansieras av och utförs på de nationella högskolorna i och . -Icke-teknisk grundforskning: finansieras av delstatsregeringarna och utförs på de delstatliga universiteten. -Orienterad teknisk forskning och utveckling: finansieras av två statliga myndigheter182 och utförs på fackhögskolor och i privata företag. -Orienterad icke-teknisk forskning: finansieras genom nationella forskningsprogram (NFP) och olika EU-program (bl.a. COST). Den genomförs av universitetens forskningsinstitut samt privata forsknings- och konsultföretag. -Praxisorienterad vägforskning: finansieras inom ramen för vägforskningsprogrammet hos den schweiziska vägmyndigheten och genomförs vid privata forsknings- och konsultföretag. -Transportpolitiska studier: finansieras och genomförs genom att olika centrala myndigheter inom området ger uppdrag till universitetens forskningsinstitut. 182Bundesamt für Energie och Kommission Technologie und Innovation (KTI). 183Bundesamt für Strassen (). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Ett annat sätt att strukturera forskningen är att utgå från vilka institutioner som finansierar och utför forskningen. Följande indelning bygger på den uppdelning på fyra olika institutionella typer av transportforskning som görs i forskningskonceptet Hållbar trafik: -Sektorsforskning som finansieras av de olika federala myndigheterna (se nedan). -Forskning inom ramen för nationella forskningsprogram (NFP). I figuren nedan inordnas de fyra typerna i förhållande till begreppen grundforskning, tillämpad forskning, fri forskning och uppdragsforskning (orienterad forskning). FIGUR 1: FYRA TYPER AV FORSKNING Anmärkning: Freie Forschung = fri forskning, orientierte Forschung = uppdragsforskning, Grundlagen = grundforskning, Anwendung = tillämpad forskning, NFP = nationella forskningsprogram, Ressortforschung = sektorsforskning genom de federala myndigheterna, Industrie = industriforskning, Hochschulen = högskoleforskning. Källa: Potthast, J. & Dienel, H.-L., 2003b. 2004/05:RFR1 TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER Inom den schweiziska har Miljö-, trafik- och () ansvaret för transportfrågor. På förbundsnivå kan följande statliga myndigheter ge stöd till forskning och utveckling inom transportområdet: -Den federala vägmyndigheten har ansvaret för vägar och individuell trafik. har genom departementsbeslut även ansvar för vägtrafikforskning, inklusive frågor om vägarnas ekonomiska och ekologiska effekter. Forskningen utförs inte internt inom utan läggs ut på olika utförare. -Den federala järnvägsmyndigheten (BAV)184 har ansvaret för järnvägar och kollektivtrafik. BAV bedriver inte sektorsforskning i någon nämnvärd omfattning och har inte heller något sådant uppdrag. utveckling ges inte alls något stöd. Inom ramen för myndighetens tillsynsuppgift gentemot det nationella järnvägsbolaget ger BAV dock olika forskningsuppdrag inom området trafikpolitik och strategier, mestadels med ekonomiska frågeställningar. -Den federala regionplanemyndigheten (ARE)186 har olika övergripande uppgifter, vilket ibland kan leda till konflikter med trafikverken och med den federala miljömyndigheten. Myndigheten inrättades och bedriver egen forskning. låg vissa uppgifter på departementsnivå hos staben för trafikfrågor, och därifrån har ARE tagit med sig helhetssynen på trafik och transporter. ARE är även tillsynsmyndighet i planfrågor. ARE har bl.a. tagit fram ett forskningskoncept för bättre samordning inom området hållbar fysisk planering och mobilitet, där även trafikverken har medverkat i framtagandet. Initiativet att ta fram nya forskningskoncept ingick som en del i förändringen av sektorsforskningen och utgick från det formellt högsta forskningspolitiska organet i , BBW187. En bakgrund till initiativet var den kritik som hade framförts om att forskningen utgick från myndighetsuppdelningen, inte från verksamhetsområden. Dessutom kan följande myndigheter nämnas: Den federala miljömyndigheten , vilken har ansvar för frågor kring den hållbara utvecklingen, den federala energimyndigheten , vilken ger stöd bl.a. till utvecklingen av energisnåla fordon, samt den federala myndigheten för civil luftfart BAZL. 184Bundesamt für Verkehr (BAV). 185Schweizerische Bundesbahnen (SBB). 186Bundesamt für Raumentwicklung (ARE). 187Bundesamt für Bildung und Wissenschaft (BBW). 188Umweltbundesamt (BUWAL), Bundesamt für Energie (BFE) och Bundesamt für Zivilluftfahrt (BAZL). TRANSPORTFORSKNING I OLIKA LÄNDER 2004/05:RFR1 Den schweiziska transportforskningen utförs inom tre typer av institutioner: -När det gäller den akademiska transportforskningen är de två nationella högskolorna dominerande. Vid ETH Zürich189 finns transportteknik (IVT)190 som forskar kring trafikmodeller, kollektivtrafik och individuell trafik. Institutet har ett fytiotal anställda och en budget om . Institutet samarbetar med ett institut för fysisk planering när det gäller trafikplaneringsforskning och ett matematiskt institut när det gäller trafiksimulering191. Vid EPF Lausanne192 finns fyra institut som forskar kring transportfrågor. -När det gäller universitet och högskolor på delstatsnivå (kantoner) kan framför allt två högskolor nämnas. Vid högskolan i bedrivs forskning kring trafik och turism, och i finns en professur i mikroekonomi med inriktning på trafik. -Den schweiziska transportforskningen utförs till stor del av privata forsknings- och konsultföretag. Det saknas uppgift om vilken omfattning transportforskningen hos dessa har. Det schweiziska forskningslandskapet beskrivs i rapporten som decentraliserat och föga iögonfallande.