rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — Kommittén uppmanar svenska myndigheter att förbättra undervisningen i och på de olika romanispråken, och att speciellt utveckla undervisningsmaterial och lärarutbildning. Kommittén noterar vidare att och tornedalingar utanför saknar det skydd som språklagen ger. Enligt kommittén utgör friskolorna den enda modellen som erbjuder verkningsfull tvåspråkig undervisning. Friskolor och kommunala skolor ses ofta som konkurrenter och i vissa kommuner motarbetas aktivt dessa friskolor, vilket fått till följd att flera friskolor har fått stänga. Kommittén konstaterar att lite kraft verkar ha riktats mot att främja tvåspråkig undervisning utanför den självständiga friskolesektorn. Kommittén uppmanar svenska myndigheter att på ett mer aktivt sätt beakta behovet hos den finsktalande populationen utanför , speciellt när det gäller undervisning och då framför allt att försöka hitta sätt att säkerställa tvåspråkig utbildning i kommunala skolor. I kommentar till expertkommitténs rapport påpekades att det utan tvekan förekommer konkurrens mellan finska friskolor och kommunala skolor i vissa kommuner. Regeringen har dock inte bibringats den uppfattningen att detta är fallet överallt. I andra kommuner finns ett bra och fruktbart samarbete mellan kommunen och de finska friskolorna. Regeringen framhåller vidare att tvåspråkig undervisning för finsktalande elever enligt grundskoleförordningen (1994:1194) är möjlig under alla år i (). För andra språk är tvåspråkig undervisning möjlig . g) tillhandahållande av möjligheter för dem som inte talar ett landsdels- eller minoritetsspråk som bor i det område där ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk används, att lära sig detta om de så önskar, Regeringen redovisar i sina rapporter till att det finns språkkurser i alla minoritetsspråk genom studieförbunden. Universitetskurser i finska ges bl.a. i , , , och . EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 samiska ges i , och . Flera folkhögskolor erbjuder kurser i de regionalt baserade minoritetsspråken samt chib. framförde inte några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. h) främjande av studier och forskning om landsdels- eller minoritetsspråk vid universitet eller motsvarande läroanstalter, Regeringen redovisar i sina rapporter till att regeringen har uppmärksammat att utbildning och forskning om minoritetsspråk och nationella minoriteter skall fortsätta och utvecklas. Studier och forskning vid universitet utförs vad gäller samiska i , och samt vad gäller finska i , , och . För meänkieli är studier och forskning integrerade i finska språket. Det finns ingen möjlighet att studera jiddisch i , men i stället hänvisar regeringen i sin andra rapport till Paideia in och som erbjuder akademiska studier i judisk historia, religion och liknande. Det finns inte heller några kurser i chib, men vid finns möjlighet att studera romsk kultur. erbjuder lärarfortbildning i samiska, finska och meänkieli för . Dessutom utförs forskning kring nationella minoriteter i , och . I andra rapport hänvisas till uppbyggnaden av Forum för nationella minoriteter i vid samt att det vid byggs upp ett finskt språk- och kulturcentrum. konstaterade i sin rapport att det saknas främjande av studier och forskning av och jiddisch på universitetsnivå och uppmanar därför myndigheterna att vidta åtgärder för att främja sådana studier och forskning. I kommentar till expertkommitténs rapport hänvisade regeringen till att på uppdrag av regeringen presenterat en rapport som innehåller förslag om att åtgärder bör vidtas för att främja studier och forskning i jiddisch och på universitetsnivå. i) främjande av transnationellt utbyte i lämpliga former inom de områden som omfattas av denna stadga för de landsdels- eller minoritetsspråk, som används i identiskt samma eller liknande form i två eller flera stater. Regeringen redovisar i sina båda rapporter till att Myndigheten för skolutveckling har en webbplats för modersmålsundervisning33 som riktar sig till lärare och elever i de nordiska länderna. Informationen har översatts till olika språk. När det gäller samiska finns olika former av transnationellt samarbete mellan , , och . När det gäller finska, meänkieli och chib finns olika former av samarbete mellan och . framförde inte några särskil- 33 Se webbplatsen . EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 da synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. Parterna förbinder sig att, om så inte redan har skett, avskaffa alla oberättigade åtskillnader, undantag, restriktioner eller preferenser som gäller användning av ett landsdels- eller minoritetsspråk och som syftar till att motverka eller äventyra dess fortbestånd eller utveckling. Vidtagande av särskilda åtgärder till förmån för landsdels- eller minoritetsspråk som syftar till att främja likhet mellan användarna av dessa språk och resten av befolkningen, eller som tar behörig hänsyn till deras särskilda förhållanden, skall inte betraktas som diskriminering mot dem som brukar mera allmänt använda språk. Regeringen redovisar i sina rapporter till att det inte finns något inom svensk lagstiftning eller offentlig förvaltning som innebär oberättigade åtskillnader eller begränsningar etc. som motverkar vidhållandet eller utvecklingen av minoritetsspråken. framförde inte några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. Parterna förbinder sig att med lämpliga åtgärder främja ömsesidig förståelse mellan alla språkliga grupper i landet och särskilt verka för att respekt, förståelse och tolerans med avseende på landsdels- eller minoritetsspråk inkluderas bland målen för olika slag av undervisning och utbildning i sina länder samt att uppmuntra massmedia att sträva mot samma mål. Regeringen hänvisar i sina rapporter till till förändringarna av läroplaner och kursplaner samt till den nationella informationssatsningen om samer. I den andra rapporten hänvisas särskilt till satsningen på information som riktar sig till ungdomar. Vidare pekas i rapporterna på public servicebolagens tillståndsvillkor. framförde inte några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. Vid fastläggande av sin politik i fråga om landsdels- eller minoritetsspråk skall parterna ta hänsyn till de behov och önskemål som uttrycks av de grupper som använder sådana språk. De uppmuntras att i mån av behov upprätta organ för att ge råd till myndigheterna i alla frågor som sammanhänger med landsdels- eller minoritetsspråk. Regeringen redovisar i sina båda rapporter till att det anordnas rådgivande möten mellan representanter för regeringen och de nationella minoriteterna och att särskilda medel har avsatts till de nationella minoriteternas organisationer i syfte att stärka deras möjligheter att delta i beslutsfattande som rör dem. Regeringen kommunicerar med samtliga fem minoriteters organisationer. I regeringens första rapport redovisades att regeringen har EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 kontakter med följande organisationer: , Sverigefinländarnas delegation, , och Judiska . I den andra rapporten har listan utökats med , , , Föreningen och Nationella kommittén för minoritetsspråk (Sweblul). framförde inte några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. Parterna förbinder sig att i vederbörliga delar tillämpa principerna i punkt 14 ovan på territoriellt obundna språk. I fråga om dessa språk skall emellertid arten och omfattningen av de åtgärder som skall vidtas för att verkställa denna stadga bestämmas på ett flexibelt sätt, med beaktande av behoven och önskemålen hos de grupper som använder ifrågavarande språk och med respekt för deras traditioner och egenart. Regeringen redovisar i sina båda rapporter till att de båda territoriellt obundna språken chib och jiddisch i stor utsträckning behandlas som de övriga nationella minoritetsspråken i , frånsett de regionala åtgärderna som görs för samiska, finska och meänkieli i förvaltningsområdena i . framförde inte några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. 3.4.3 Minoritetsspråkskonventionens del III Åtgärder för att främja användning av landsdels- eller minoritetsspråk i samhällslivet Av tabell 2 framgår vilka artiklar i konventionens del III som har ratificerat för de olika språken. TABELL 2: RATIFICERING AV ARTIKLAR I MINORITETSSPRÅKSKONVENTIONENS DEL III. 2004/05:RFR3 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 Kulturell verksamhet och kulturella inrättningar EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 Ekonomiska och sociala förhållanden I redovisningen nedan har av ratificerade artiklar angetts med fetstil. Som framgår av tabellen ovan har delvis ratificerat olika artiklar för de olika minoritetsspråken. Tabellen har hämtats från andra rapport till . Parterna förbinder sig till följande i fråga om utbildning inom det territorium där sådana språk används, i enlighet med situationen för vart och ett av dessa språk, och utan att försämra undervisningen i statens officiella språk: a) i) att tillhandahålla förskoleundervisning på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller ii) att tillhandahålla en väsentlig del av förskoleundervisningen på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iii) att tillämpa någon av de åtgärder som avses i i) och ii) ovan, åtminstone för de elever vars anhöriga så begär och vars antal bedöms vara tillräckligt, eller,34 Regeringen redovisar i sina rapporter till att lagstiftningen inom förvaltningsområdet för samiska innebär att berörda kommuner skall ge föräldrar möjlighet att placera sina barn i förskoleverksamhet som bedrivs på samiska. I den första rapporten redovisas att förskoleverksamhet fanns i , och kommun innan lagarna trädde i kraft. Förskoleverksamheten genomförs i samarbete med respektive sameskola. konstaterar inledningsvis allmänt i fråga om utbildning att modersmålsundervisningen inte får enligt grundskoleförordningen (1994:1194) överstiga av den sammanlagda tid som undervisningen omfattar, och att undervisningen på svenska bör öka när eleverna övergår 34 har ratificerat 8.1.a.iii. 2004/05:RFR3 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 till högre årskurser. De minoritetsspråkstalande har kritiserat denna gräns på . Kommittén är för sin del oroad över de negativa effekter detta kan få för skyddet och främjandet av minoritetsspråken i . Kommitténs slutsats är att den svenska legala strukturen ger utrymme för förskoleundervisning i minoritetsspråken. Kommittén konstaterar vidare att det är bra att det finns en särskild myndighet, Sameskolstyrelsen, som är ansvarig för modersmålsundervisning. Myndigheten måste dock få tillräckliga möjligheter att fullfölja sin roll att informera föräldrar om möjligheten att få modersmålsundervisning för barnen och att realisera användandet av samiska på förskolenivå. Kommittén framhåller vidare att kommunerna är ansvariga från finansiell synpunkt för verksamheten och att de måste medvetandegöras om sin skyldighet att underlätta arbetet för Sameskolstyrelsen på ett mer strukturerat sätt. Kommittén konstaterar även att avsaknaden av ett minsta antal elever som anses nödvändigt för rätten till förskoleundervisning i samiska utgör ett strukturellt problem på så sätt att det är upp till varje kommun att bestämma om förskoleundervisning skall erbjudas eller ej. Kommittén anser därför att slutsatsen måste bli att åtagandena bara delvis är uppfyllda. Kommittén finner att svenska myndigheter i samarbetet med respektive kommun dels bör öka medvetandet om rätten till modersmålsundervisning på samiska, dels bör underlätta arbetet för Sameskolstyrelsen genom att ge skolstyrelsen bättre möjligheter att tillhandahålla förskoleundervisning i de samiska språken. I kommentar till expertkommitténs rapport påpekas när det gäller den 50-procentiga gränsen för tvåspråkig undervisning att ingen information nått innehållande kritik eller förslag om ändringar av regeln. Frågan har heller inte väckts vid möten mellan ministrar och representanter för minoriteterna. Vidare framhåller regeringen att i har fått i uppdrag att undersöka hur statsbidragen har använts . skall särskilt följa upp hur medvetandegraden har höjts i fråga om rätten att erhålla förskoleundervisning och äldreomsorg på samiska, finska och meänkieli samt i vilken utsträckning förfrågningar gjorts om detta, hur de bemötts och vilka kostnader som uppstått. Regeringen hänvisar i sina rapporter till till lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. När en kommun i förvaltningsområdet erbjuder plats i förskoleverksamhet skall kommunen ge barn vars vårdnadshavare begär det möjlighet till plats i förskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på finska. konstaterade bl.a. att inom minimiantalet elever som behövs för att organisera modersmålsundervisning i finska uppgår till fem. Inrättandet av modersmålsklasser är dock beroende på om det finns tillgång till kvalificerade lärare. Vidare noterar kommittén att tillgängligheten till modersmålsundervisningen i finska utanför är beroende av kommunernas välvilja. Kommittén framhåller även att det finns ett behov av ett tillägg till lagstiftningen av innebörd att kommunerna EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 inte kan vägra tillstånd att starta fristående förskolor. Kommitténs ståndpunkt är därför att åtagandet formellt är uppfyllt för finska språket, men kommunernas implementering av lagstiftningen sker inte på ett korrekt sätt. Kommittén uppmanar svenska myndigheter att vidta praktiska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa användandet av finska i förskoleundervisningen. Kommittén noterar vidare att föräldrar behöver övertala kommunerna att anordna förskoleundervisning på meänkieli, vilket kräver särskilda insatser från deras sida. Kommittén anser åtagandet vara delvis uppfyllt för meänkieli. Kommittén uppmanar svenska myndigheter att vidta praktiska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa användandet av meänkieli i förskoleundervisningen. b) i) att tillhandahålla undervisning i de lägre årskurserna i på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller ii) att tillhandahålla en väsentlig del av undervisningen i de lägre årskurserna i på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iii) att tillse att i undervisningen i de lägre årskurserna i som en integrerande del av läroplanen ingår undervisning i ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iv) att tilllämpa någon av de åtgärder som avses i i) iii) ovan, åtminstone för de elever vars anhöriga så begär och vars antal bedöms vara tillräckligt,35 Regeringen hänvisar i sina båda rapporter till att sameskolan ger undervisning år 16 för samiskspråkiga barn. Det finns sex sameskolor i . Sameskolan har som mål att varje elev skall bli förtrogen med det samiska arvet och kunna tala, läsa och skriva samiska när eleven slutar skolan. Sameskolan har även en kursplan för samiska. 6 får de samiska eleverna undervisning i och kan där fortsätta med modersmålsundervisning i samiska. Integrerad samisk undervisning regleras genom avtal mellan Sameskolstyrelsen och olika kommuner. framförde inte några särskilda synpunkter vad gäller redovisning för denna artikel vid genomgången av första rapport. Regeringen redovisar i sina rapporter till att modersmålsundervisning i finska kan ges både i grund- och gymnasieskolan. /2000 förekom modersmålsundervisning i finska på grundskolenivå i 111 av 289 kommuner. Regeringen framhåller i sin senaste rapport till att antalet sverigefinnar som använder sin rätt till modersmålsundervisning är låg i förhållande till andra grupper, vilket bl.a. kan bero på svagare band till för andra och tredje generationens i eller på att finskan inte anses vara till nytta för eleverna. Regeringen pekar bl.a. på Nordplusprogrammet för att markera finskans betydelse. /03 gavs tvåspråkig 35 har ratificerat 8.1.b.iv. 2004/05:RFR3 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 undervisning vid åtta privata sverigefinska skolor. Antalet sverigefinska klasser i kommunala skolor har minskat avsevärt. beslutade regeringen om ett fyraårigt pilotprojekt med undervisning på modersmål för elever i . konstaterade i sin rapport att åtagandet är uppfyllt, men uppmanar myndigheterna att försöka hitta ett sätt att förbättra tillgängligheten till undervisning i finska i de lägre årskurserna i . Regeringen redovisar i sina rapporter till att modersmålsundervisning i meänkieli ges i tre av de fem kommuner som ingår i förvaltningsområdet för meänkieli. En kommun har framfört att det inte finns någon efterfrågan på språkundervisning i meänkieli. noterade att det är en allvarligt negativ trend i när det gäller organiseringen av meänkielspråkklasser. I vissa kommuner är minskningen i undervisningen på meänkieli så hög som . Kommittén påpekar vidare att det saknas en övergripande policy i och i kommunerna. På det statliga, regionala och lokala planet bör ett gemensamt och mera sammanhållet och komplett tillvägagångssätt antas. Kommittén konstaterar emellertid att åtagandet är delvis uppfyllt, men uppmanar myndigheterna att försöka hitta ett sätt att förbättra tillgängligheten till undervisning i meänkieli i de lägre årskurserna i . c) i) att tillhandahålla undervisning i de högre årskurserna i och i gymnasieskolan på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller ii) att tillhandahålla en väsentlig del av undervisningen i de högre årskurserna i och i gymnasieskolan på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iii) att tillse att i undervisningen i de högre årskurserna i och i gymnasieskolan som en integrerande del av läroplanen ingår undervisning i ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iv) att tillämpa någon av de åtgärder som avses i i) iii) ovan, åtminstone för de elever som så önskar, eller, i förekommande fall, för dem vars anhöriga så önskar och vars antal bedöms vara tillräckligt,36 Regeringen redovisar i sina rapporter till att samiska elever från hela landet kan söka till det samiska gymnasieprogrammet vid i . Bokenskolan kan ta emot 30 elever . konstaterade i sin rapport att åtagandet formellt är uppfyllt men att förbättringar skulle kunna vidtas när det gäller tillgången till undervisning i de högre årskurserna. Kommittén uppmuntrar därför de svenska myndigheterna att främja och stärka undervisningen på samiska i de högre årskurserna genom att uppmuntra kommunerna att fullfölja sitt åtagande och utveckla undervisningsmaterial. 36 har ratificerat 8.1.c.iv. EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 Regeringens redovisning till framgår under artikel 8.1.b.iv. konstaterade att åtagandet formellt är uppfyllt, men att det föreligger en brist i fråga om genomförandet av undervisningen i finska. Kommittén uppmanar därför svenska myndigheter att vidta åtgärder för att förbättra tillgängligheten för undervisningen i och på finska i de högre årskurserna i och gymnasieskolan. Regeringen redovisar i sina rapporter till att två kommuner numera erbjuder modersmålsundervisning i meänkieli på gymnasienivå. Enligt regeringens andra rapport kommer två elever att delta i modersmålsundervisning i meänkieli (i och ). deltog ingen elev i modersmålsundervisning. Alla lärare och övrig skolpersonal i ges en tredagarsutbildning om meänkieli . En universitetskurs i meänkieli erbjuds alla deltagare. konstaterade i sin rapport att det i de högre årskurserna saknas såväl elever som deltar i undervisning på meänkieli som undervisningsmaterial på meänkieli. Kommittén framhöll att även om åtagandet från en juridisk utgångspunkt formellt ser ut att vara uppfyllt, saknas i praktiken några positiva resultat vad gäller undervisningen i de högre årskurserna. Kommittén menar vidare att intrycket är att det saknas samarbete mellan kommunerna i detta avseende liksom ett enhetligt angreppssätt för att förbättra tillgängligheten för undervisningen i meänkieli i de högre årskurserna i och gymnasieskolan. Kommittén uppmanar därför svenska myndigheter att vidta åtgärder för att förbättra tillgängligheten för undervisningen i och på meänkieli. d) i) att tillhandahålla teknisk utbildning och yrkesutbildning på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller ii) att tillhandahålla en väsentlig del av den tekniska utbildningen och yrkesutbildningen på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iii) att tillse att i den tekniska utbildningen och yrkesutbildningen som en integrerande del av läroplanen ingår i undervisning i ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller iv) att tillämpa någon av de åtgärder som avses i i) - iii) ovan, åtminstone för de elever som så önskar, eller, i förekommande fall, för dem vars anhöriga så önskar och vars antal bedöms vara tillräckligt,37 37 har ratificerat 8.1.d.iv. EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 Regeringen redovisar i sina båda rapporter till att Bokenskolan även erbjuder yrkesutbildning med samisk specialisering. Till skillnad från gymnasieutbildningen ingår inte språkstudier. anser att åtagandet formellt är uppfyllt, men att förbättringar skulle kunna göras när det gäller tillgängligheten för teknisk utbildning och yrkesutbildning. Regeringen redovisar i sina rapporter till att modersmålsundervisning skall erbjudas alla elever som har finska som umgängesspråk i familjen och om antalet elever som vill ha modersmålsundervisning är fem eller fler i samma kommun. Modersmålsundervisning ges i och gymnasieskolan, inklusive teknisk utbildning och yrkesutbildning. anser att åtagandet formellt är uppfyllt men att förbättringar skulle kunna göras när det gäller tillgången till teknisk utbildning och yrkesutbildning på finska. Regeringen hänvisar till svaret vad gäller finska språket. konstaterade att ingen teknisk utbildning eller yrkesutbildning bedrivs på meänkieli och att myndigheterna inte verkar ha vidtagit några åtgärder för att säkerställa att eleverna är medvetna om denna lagliga rättighet. Kommittén uppmanar därför svenska myndigheter att vidta åtgärder för att förbättra tillgängligheten för teknisk utbildning och yrkesutbildning på meänkieli och tillhandahålla undervisning i meänkieli. e) i) att tillhandahålla universitetsutbildning och annan högre utbildning på ifrågavarande landsdels- eller minoritetsspråk, eller ii) att tillhandahålla resurser för studier av dessa språk som ämnen i universitetsutbildningen och den högre utbildningen, eller iii) att, om till följd av statens roll i förhållande till institutioner för högre utbildning, stycke i) och ii) ovan inte kan tilllämpas, uppmuntra och/eller tillåta tillhandahållande av universitetsutbildning eller andra former av högre utbildning på landsdels- eller minoritetsspråk eller av resurser för studier av dessa språk som studieämnen vid universitet eller högre utbildningsanstalter,38 Samiska, finska och meänkieli Regeringen redovisar i sina rapporter till att undervisning och forskning på samiska utförs vid universiteten i och och att lärarutbildning i samiska erbjuds vid . I den senaste rapporten redovisas även att en tolkutbildning för samiska tolkar startade /04 samt att har tillstyrkt en ny 38 har ratificerat 8.1.e.iii. EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 tvåårig utbildning om nationella minoritetskulturer, bl.a. den samiska. Regeringen redovisar i sin senaste rapport till att ett finskt språk- och kulturcentrum vid startades . Vid centrumet ges utbildning i och genomförs forskning om finskan.