rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — Enligt den nederländska regeringen är de regionala och lokala myndigheterna i primärt ansvariga för att utveckla politiken gentemot det limburgska språket i enlighet med minoritetsspråkskonventionen. I provinsen finns ett råd för limburgiska Raod veur t . Provinsen har dessutom inrättat en tjänst med uppgiften att stödja limburgiska. Rådet har bl.a. genomfört en kartläggning av limburgiskans användning.137 Provinsen ger stöd till organisationer och olika projekt och samarbetar även med den belgiska provinsen i arbetet med att ta fram en ordbok (Woordenboek Limburgse dialecten). Olika insatser görs för att föra in limburgiskan i skolan. Forskning kring limburgiskan sker vid universiteten i () och /Louvain (). Jiddisch, och sinti När det gäller ratificeringen av jiddisch och /sinti som territoriellt obundna språk i uppges detta vara ett symboliskt erkännande av språken som inte binder de nationella myndigheterna att stödja eller skydda dessa språk.138 Den nederländska regeringens politik går ut på att berörda organisationer primärt skall vara ansvariga för att uttrycka önskemål om politiken gentemot jiddisch, och sinti utifrån de åtaganden som följer av minoritetsspråkskonventionen. Regeringen har bl.a. gett bidrag till den årliga jiddischfestivalen, utvecklingen av undervisningsmaterial för jiddisch och forskning kring jiddisch. Vid den judiska skolan Cheider undervisas i jiddisch, som också används som undervisningsspråk. Där erbjuds även barnomsorg på jiddisch. har i erbjudit kurser i jiddisch. erbjuds kurser enbart vid privata institut. Forskning kring jiddisch utförs på universitetsnivå. Regeringen har vidtagit ett fåtal åtgärder för att skydda och stödja språken och sinti i . Ett bidrag har getts i syfte att ta fram en video på sinti för användning i skolor samt för att anställa en romanitalande rådgivare vid en grundskola i . Staten ger vidare bidrag till en nationell organisation för sinti för dess utbildnings- och informationsinsatser. 137Belemans, 2002. 138Steg mot en minoritetspolitik, SOU 1997:192. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM 7.6 Utvärderingar m.m. av åtgärdernas resultat pekade i sin rapport på att åtgärder bör vidtas för att säkerställa att förskolor och skolundervisning på grundskolenivå blir tillgänglig på frisiska. Kvaliteten och kontinuiteten på undervisningen i frisiska bör öka, särskilt vad gäller fortsättningsskolan, och lärarutbildning och fortbildning bör förbättras. Den praktiska implementeringen av de lagar som reglerar användningen av frisiska bör genomföras. Det finns behov av radio- och TV-sändningar på frisiska. Dessutom bör en allmän språkpolitik för de språk som täcks av minoritetsspråkskonventionens del II utvecklas. När det gäller förskolor/barnomsorg har expertkommittén pekat på att endast sju av 225 s.k. lekgrupper i har sin verksamhet på frisiska. Kommittén har även pekat på att frisiska läromedel är otillräckliga, liksom fortbildningen i frisiska av lärare. En utvärderingsstudie visar på motsvarande resultat. Studien visar att frisiska talas i större utsträckning i lekgrupper än i förskolor. Om frisiska talas beror i stor utsträckning på lärarnas och barnens språkliga bakgrund. Nästan all barnomsorgspersonal förstår frisiska. Mer än hälften av personalen har frisiska som modersmål. Kommunerna har enligt utvärderingen ingen uttalad språkpolitik för barnomsorgen. En tillsynsinspektion från det nederländska visar att av grundskolorna använder frisiska som undervisningsspråk även i andra ämnen än frisiska. Inspektörerna menar att för lite tid avsätts för undervisning i frisiska för att eleverna skall kunna uppnå ämnets kunskaps- och färdighetsmål. Inspektörerna var också bl.a. kritiska till att andra ämnen inte integrerades i undervisningen i frisiska och till att lärarna inte förmådde att anpassa undervisningsnivån till elevernas olika språknivåer. Inspektörerna menade att undervisningskvaliteten var otillräcklig i av de utvärderade lektionerna och att av skolorna hade tillgång till undervisningsmaterial som motsvarade kunskaps- och färdighetsmålen. har ifrågasatt uppgiften att av grundskolorna använder frisiska som undervisningsspråk. Enligt kommittén är det få skolor som har sin undervisning på frisiska och ofta är det endast en lektion per vecka.139 Inom fortsättningsskolan används frisiska inte som undervisningsspråk i andra ämnen än frisiska. Språket används dock informellt vid skolorna: av lärarna talar frisiska med varandra och av lärarna och eleverna talar i regel frisiska vid individuella kontakter. Användningen av skriven frisiska är minimal. Inspektörerna kom även fram till att en tredjedel av fortsättningsskolorna i inte erbjöd undervisning i frisiska åren 199798. Enligt inspektörerna var mängden undervisning i frisiska i fortsättningsskolan alltför liten för att utveckla elevernas kunskaper i frisiska. har framfört att det är omöjligt för eleverna att nå kunskaps- och färdighetsmålet för frisiska i fortsättningsskolan efter- 139 Application of the Charter in the (2nd monitoring cycle), 2004. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER som undervisningen i allmänhet bara ges . /97 valde endast 14 elever frisiska som ämne i det avslutande året i fortsättningsskolan. Kommittén pekar på låg undervisningskvalitet, bristande intresse för frisiska och otillräckligt undervisningsmaterial. När det gäller möjligheterna att använda frisiska i kontakter med myndigheter och domstolar har pekat på att det fortfarande finns implementeringsproblem. Bland annat pekas på att det finns brist på personal med tillräckliga kunskaper i frisiska inom rättsväsendet. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM 1999/2000:KU6 Nationella minoriteter i . European Charter for Regional or Minority Languages Explanatory Report. Guidelines on the use of Minority Languages in the Broadcast Media. , L. och , S., Minoritetsspråkens ställning i Sve- I: Mänskliga rättigheter aktuella forskningsfrågor. Studia Theologica Holmiensia. , L., konvention om regionala eller minoritetsspråk visioner och verklighet. I: för kvensk forskning. Nummer 1, 2003. Minority-Language Related Broadcasting and Legislation in the . Study commissioned by the High Commissioner on National Minori- Mål i mun Förslag till handlingsprogram för svenska språket. 1998/99:143 Nationella minoriteter i . Redogörelse till 2002/03:ER1. Steg mot en minoritetspolitik konvention om historiska mino- Steg mot en minoritetspolitik konvention för skydd av natio- och (). European Charter for Regional or Minority Languages. Report presented to the Secretary General of in accor- dance with Article 15 of the Charter, . Min-Lang/PR (2002) 3. Hyltenstam, K. & Milani, T., Kvenskans status. regio-naldepartementet och Kulturog kirkedepartementet i . för tvåspråkighetsforskning, , 2003. Innst.S.nr.145 (20002001) Instilling fra kommunalkomiteen om Nasjonale minoritetar i Noreg Om statleg politikk overfor jødar, kvener, rom, romanifolket og skogfinnar. nr 1/2001. Nordiska samiska instituttet, Kautokeino. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER 80 (1997-1998). Report submitted by pursuant to article 25, paragraph 1 of the Framework Convention for the protection of National Minorities. ACFC/SR(2001)001. Rundskriv om tilskudd til nasjonale minoriteter H-27/03. Skotvedt, , rådgiver vid Kommunalog regionaldepartementet, Sameog minoritetspolitisk avdeling. E-brev till utredningstjänsten . Skålnes, , , Tospråklig tjenesteyting. Brukerundersøkelse i forvaltningsområdet for Samelovens språkregler. Norsk institutt for byog regionforskning (NIBR), NIBR projektrapport 2000:17. Statsbudgeten, kap. 526, post 70. for the Protection of National Minorites, Opinion on (ACFC/INF/OP/I(2001)002), . Delegationen för språkärenden stöder verkställigheten och uppföljningen av språklagen. , pressmeddelande, . European Charter for Regional or Minority Languages, Second Periodical Report presented to the secretary general of in accordance with article 15 of the Charter, (MIN-LANG/PR(2003)2), 14 January 2003. European Charter for Regional or Minority Languages, Application of the Charter in , 2nd monitoring cycle (ECRML (2004) 7), . Kundservice på svenska, slutrapport. Handels- och industriministeriets berättelser och utredningar, nr 2/2000. Leikas, , . E-brev till utredningstjänsten . Lukkarinen, , Vård på eget språk. Social- och hälsovårdsministeriets publikationer, nr 2001:1. Proposition om samisk språklag till . , pressmeddelande, () Report submitted by pursuant to article 25, paragraph 1 of the Framework convention for the protection of minorities, (ACFC/SR/ (1999)003), 16 February 1999. Godkänt av direktionen för Forskningscentralen för de inhemska språken (). STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Suonoja, , ; Rompolitikens strategi. hälsovårdsministeriets utredningar, nr 1999:9. The Second Periodic Report on the Application of the Framework Convention on the Protection of National Minorities. Ministry for Foreign Af- fairs, Legal Department, Unit for Human Rights Courts and Conventions. European Charter for Regional or Minority Languages. Report presented to the Secretary General of the Country of Europe in accor- dance with Article 15 of the Charter, , 23 January 2003 (MIN- LANG/PR (2003) 1. , , Indenrigsog . Recommendation of on the application of the Charter by , Recommendation RecChL(2004)2, 19 Report submitted by pursuant to article 25, paragraph 1 of the Frame- work convention for the protection of minorities, (ACFC/SR/(1999)009), Resolution ResCMN (2001)2 on the implementation of the Framework Con- vention for the Protection of National Minorities by , 31 October Second report submitted by pursuant to article 25, paragraph 1 of the Frame-work convention for the protection of minorities, (ACFC/SR/II(2004)004), for the Protection of Adopted on 1 2002. ACFC/INF/OP/I(2002)008. for the Protection of Comments by the Federal Republic of on the Opinion of of the Framework Convention for the Protection of National Minorities in the Federal Republic GVT/COM/INF/OP/I(2002)008. Beratender Ausschuss für das Rahmenübereinkommen zum nationaler Minderheiten (ACFC) Stellungnahme zu , verabschiedet am 1. tees (CM). CM(2002)43. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Besserer für Minderheitensprachen. , Entwurf eines zweiten Gesetzes zur des Europarates vom 5. Die friesischen Sprachen (Nordfriesisch und Saterfriesisch). Niedersächsisches Ministerium für Inneres und Sport (). Die niederdeutsche Sprache. Niedersächsisches Ministerium für Inneres und Sport (). gemäß Artikel 25 Absatz 1 des Rahmenübereinkommens des Europarates zum (). European Charter for Regional or Minority Languages. Application of the Charter in . ECRML (2002) 1. Gesetz über die im Freistaat (Sächsisches Sorbengesetz - SächsSorbG) vom 31. Gesetz zum Vertrag zwischen dem Heiligen Stuhl und dem Freistaat vom 24. Gesetz zum Staatsvertrag über den Mitteldeutschen Rundfunk vom 27. Gesetz zum Fünften Staatsvertrag zur Änderung rundfunkrechtlicher Staatsverträge und zur Änderung des Sächsischen Privatrundfunkgesetzes vom 12. In dKinnergaarn (). , , Bundesministerium des Innern, Referat SH II 3 (Minderheitenrecht), . E-brev till utredningstjänsten, , dnr. SH II 3-923 080 SWE / 0. Minderheitenrat der nationalen Minderheiten konstituiert. Pressmeddelande, Nordfriisk Instituut, (). Mänskliga rättigheter i . (), 2003. Nationale Minderheiten in . Bundesministerium des Inneren, 2004 (). Plattdüsk vaandag Die Sprachsituation heute Projekt bi dArbeid besünners för jung Lü in den Startlöchern (). Rahmenübereinkommen des Europarates zum nationaler Minderheiten. Niedersächsisches Ministerium für Inneres und Sport (). STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Recommendation RecChL (2002) 1of on the application of Charter for Regional or Minority Languages by Regionalplan Oberlausitz-Niederschlesien, verbindlich seit 30. Report submitted by pursuant to Article 25, paragraph 1 of the Framework Convention for the Protection of National Minorities. ACFC/SR(2000)001. Schulgesetz für den Freistaat vom 03. zu der Stellungnahme des Beratenden Ausschusses zu dem Bericht über die Umsetzung des Rahmen- übereinkommens zum nationaler Minderheiten in der Bundesrepublik Bundesministerium des Innern, (). Sächsisches Gesetz zur in Tageseinrichtungen (Ge- setz über Kindertageseinrichtungen SächsKitaG) vom 27.November 2001. Verfassung des Freistaates vom 27. Verordnung über Kindertageseinrichtungen im deutsch-sorbischen Gebiet - SorbKitaVO - vom 27. Verordnung des Sächsischen Staatsministeriums für Kultus über die Arbeit an sorbischen und anderen Schulen im deutsch-sorbischen Gebiet vom 22.Juni 1992. Verordnung des Sächsischen Staatsministeriums für Kultus zur über die gymnasiale Oberstufe und die Abiturprüfung anallgemein bildenden Gymnasien im Freistaat (Oberstufenund Abiturprü- fungsverordnung OAVO) vom 31. Verordnung des Staatsministeriums des Innern über die zum Sächsischen Landtag (Landeswahlordnung - LWO) vom 15. Vertrag zwischen der Bundesregierung und dem in , den 27. Januar 2003 (BGBl. I S.1597) (). Weisung des Regierungspräsidiums an die Landratsämter , Niesky, Hoyerswerda, Kamenz und Weißwasser zur im deutsch-sorbischen Gebiet des Regierungsbezirkes vom 02.10.1991. gemäß Artikel 15 Absatz 1 . Bundesministerium des Inneren, 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Belemans, R., Eindrapport over de Limburg-enquête. KU , 2002 () European Charter for Regional or Minority Languages. Application of the Charter in the . ECRML (2001) 1. European Charter for Regional or Minority Languages. Second Periodical Report presented to the Secretary General of in accordance with Article 15 of the Charter. MIN-LANG/PR (2003) 6. European Charter for Regional or Minority Languages. Application of the Charter in the (2nd monitoring cycle). ECRML (2004) 8. Information från norska regeringen: Kommunal- och regionaldepartementet: /krd : Kautokeino/Guovdageaidnu: Norska kväners förbund: Forskningscentralen för de inhemska språken: Befolkningsregistercentralen: : : Folktinget: STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Bund Deutscher Nordschleswiger: (förbundsnivån): Sudschleswigscher Wählerverband: . Dokumentationscentrum för sinti och roma: Teatern Tryater: . Frisiska akademin: . Lågsaxiska organisationen : . efterlevnad av Europarådskonventionerna underlag till delstudie 1 EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 har beslutat att genomföra en uppföljning av riksdagsbeslut om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Beslut om att låta genomföra en huvudstudie fattades av . Huvudfrågan för uppföljningen av minoritetspolitiska beslut är om och i så fall på vilka sätt de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande har stärkts samt om minoritetsspråken har getts sådant stöd att de hålls levande. huvudstudie har delats in i tre delar utifrån olika delfrågor för att kunna belysa huvudfrågan. När det gäller delfråga 1, dvs. vad som har hänt i i förhållande till ramkonvention och minoritetsspråkskonvention, har fått i uppdrag att utifrån ett minoritetsspråksperspektiv följa upp vad som har hänt i förhållande till konventionerna på nationell nivå. En viktig del i uppföljningen är att belysa hur efterlever konventionernas krav. I denna promemoria gör som ett underlag till uppföljningen av efterlevnad av konventionerna en genomgång av rapporter till och de uppföljningar som olika kommittéer har gjort av de svenska redovisningarna samt övrigt relevant material. är en mellanstatlig organisation som bl.a. uppmärksammar minoriteters rättigheter. arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ den parlamentariska församlingen och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. Den parlamentariska församlingen behandlar minoriteternas ställning ur olika perspektiv. Som exempel kan nämnas att debatterade romernas rättsliga situation i . debatterades bl.a. en rapport om skyddet för teckenspråk (dok. 9738, rek. Genom att officiellt erkänna teckenspråket kan, enligt församlingen, integreringen av döva i samhället underlättas. Bland andra minoriteter har romernas utanförskap i samhället lyfts fram. Verkligheten för romerna är enligt dyster. har beslutat skapa ett europeiskt organ för romerna som kan stärka deras ställning. Sedan inrättades har mer än 190 konventioner utarbetats och öppnats för undertecknande. Inom minoritetsområdet finns ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter som öppnades för undertecknande i feb- 1 Redogörelse till 2002/03:ER1 och 2003/04:ER1. EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 ruari 1995 och minoritetsspråkskonventionen som öppnades för undertecknande . Eftersom är en mellanstatlig organisation väljer medlemsstaterna, efter det att antagit en konvention, om de önskar tillträda en konvention eller inte. När det gäller konventioner är det vanligt att det i konventionen föreskrivs att tillträde skall ske genom att medlemsländerna först undertecknar konventionen och senare ratificerar den. Medlemsstaterna blir folkrättsligt bundna av konventionen först genom ratificeringen, medan undertecknandet i princip innebär att medlemsstaterna åtagit sig att avhålla sig från handlingar som skulle omintetgöra konventionens mål. Att en stat blir folkrättsligt bunden av en konvention innebär att staten blir skyldig att uppfylla de förpliktelser som bestämmelserna i konventionen innehåller. Detta kan uttryckas så att en stat som anslutit sig till exempelvis en konvention är folkrättsligt förpliktad att se till att dess organ exekutiva, judiciella, legislativa och administrativa har möjlighet att ge tillämplighet åt traktatens bestämmelser. De folkrättsliga förpliktelserna enligt en konvention kan uppfyllas på olika sätt av staten, antingen genom att konventionens bestämmelser blir direkt gällande rätt i staten eller genom att staten inkorporerar/transformerar konventionens bestämmelser så att de blir en del av den nationella lagstiftningen.2 tillämpar metoden att inkorporera/transformera innehållet i de konventioner som tillträder. Uppföljnings- och utvärderingsfunktionen vid har i sin genomgång utgått från de rapporter som har lämnat till enligt ramkonventionens artikel 25 och minoritetsspråkskonventionens artikel 15. I promemorian görs en översiktlig och sammanfattande genomgång av rapporter utifrån de olika artiklarna i konventionerna.3 Därefter redovisas de två Europarådskommittéernas synpunkter på svar kring de enskilda artiklarna. Kommittéernas sammanfattande slutsatser redovisas i ett särskilt avsnitt i samband med genomgången av konventionernas övervakningsmekanismer. I förekommande fall redovisas även den kommentarer till kommittéernas synpunkter. När det gäller ramkonventionen, där det har gått den lämnade in sin rapport till , har gjort en översiktlig genomgång av vad som har hänt sedan rapporten lämnades in. Även detta redovisas i anslutning till de enskilda konventionsartiklarna. 2Steg mot en minoritetspolitik, SOU 1997:192. 3När det gäller regeringens och rapporter har översättningen till svenska från det engelska originalet gjorts av utredningstjänsten. Översättningen av artiklarna i Europarådskonventionerna har gjorts av regeringen (se prop. 1998/99:143, bil. 1 och 2). EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2 Nr 157 ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen) 2.1 Ratificering och ikraftträdande ramkonvention godkändes av 1994 och trädde i kraft sedan den ratificerats av 12 länder. undertecknade konventionen och ratificerade ramkonventionen. Den trädde i kraft i förhållande till . Av de 46 medlemsstaterna i har 42 stater undertecknat konventionen, varav 35 stater har ratificerat den.4 2.2 Konventionens uppbyggnad och innehåll Ramkonventionen är uppbyggd som en principdeklaration och i konventionen anges att de principer som kommit till uttryck i konventionen skall förverkligas genom nationell lag och lämplig regeringspolitik. Ramkonventionen innehåller inte någon definition på en nationell minoritet, vilket medför att de ratificerande staterna själva kan avgöra vad som kännetecknar en nationell minoritet. Även om ramkonventionen inte innehåller någon definition har det under tillkomsten framgått att begreppet syftar på grupper med långvarig anknytning till en stat. Ramkonventionen omfattar bestämmelser om skydd för språk samt skydd och stöd för minoritetskulturer, traditioner, kulturarv och religion vilket är vidare än de områden minoritetsspråkskonventionen tar sikte på. Ramkonventionens regelverk består av 32 artiklar och är indelat i fem delar: -Del I innehåller grundläggande principer till vägledning för andra bestämmelser i konventionen. Här kan särskilt nämnas att varje individ själv avgör om han eller hon vill bli behandlad som tillhörande en nationell minoritet och att ingen nackdel skall följa av detta val. -Del II består av en katalog av specificerade regler. I denna del behandlas förbud mot diskriminering och främjande av likställdhet, upprätthållande och utveckling av minoritetskultur, tillgång till massmedier, undervisning i minoritetsspråk, bilateralt och multilateralt samarbete och andra kontakter över gränserna samt rätten att delta i aktiviteter inom enskilda organisationer. -Del III innehåller tolknings- och tillämpningsbestämmelser. -Del IV behandlar övervakningsmekanismen. Ansvaret härför åligger Eu- roparådets ministerkommitté med bistånd av en rådgivande kommitté. -Del V innehåller bestämmelser om undertecknande och ratificering. 4 webbplats samt . EFTERLEVNAD AV EUROPARÅDSKONVENTIONERNA UNDERLAG TILL DELSTUDIE 1 2004/05:RFR3 2.3 Övervakningsmekanismen för ramkonventionen Konventionens regelverk för övervakning av genomförandet Enligt konventionens artikel 24 skall övervaka genomförandet av ramkonventionen. av efter en ramkonventions ikraftträdande för en fördragsslutande stat skall staten, enligt artikel 25, till generalsekreterare meddela fullständig information om de lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som den har vidtagit för att genomföra de principer som anges i ramkonventionen. Därefter skall varje part, periodiskt och när ministerkommittén begär det, meddela ytterligare information till generalsekreteraren med avseende på genomförandet av konventionen. Generalsekreteraren skall överlämna informationen till ministerkommittén. Vid prövningen av lämpligheten av de åtgärder som vidtagits för att genomföra de principer som anges i ramkonventionen skall ministerkommittén, enligt artikel 26, biträdas av en rådgivande kommitté vars medlemmar skall ha erkänd sakkunskap i fråga om skydd för nationella minoriteter. lämnade in sin första rapport (se referenser) till enligt ramkonventionens artikel 25. I rapporten anger det ansvariga statsrådet inledningsvis att minoritetspolitik är ett nytt område i och att regeringen är medveten om att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas. Rådgivande kommitténs uppföljning av första rapport genomförde den rådgivande kommittén en uppföljning av hur uppfyller ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Vid ett möte började kommittén sin genomgång av . I samband med behandlingen av rapporten besöktes av en delegation från kommittén. Den rådgivande kommittén noterade med tillfredsställelse att har börjat utveckla ett rättsligt ramverk vad gäller skyddet av nationella minoriteter och att man har ett brett betraktelsesätt när det gäller de människor som omfattas av dessa initiativ.