rfr · GS0WRFR2 · 2005-01-01 00:00:00 — Statens insatser för att stödja forskning och utveckling Riksdagstryckeriet, , 2005 Statligt forsknings- och utvecklingsstöd till småföretag har, inom ramen för sitt arbete med uppföljning och utvärdering, gett () i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga forsknings- och utvecklingsstödet (FoU-stödet) till små och medelstora företag. Uppföljningens huvudfråga är om de statliga insatserna kommer de små och medelstora företagen till del och tillgodoser deras behov av FoU-stöd. Studien har inriktats på fyra områden, nämligen bioteknik, energi, trä och turism. Syftet med uppföljningen är att den skall ge utskottet ett underlag inför behandlingen av den forskningspolitiska propositionen, som är aviserad till . Rapporten avlämnades av ITPS till utskottet . De analyser och slutsatser som görs i rapporten svarar institutet ensamt för. Arbetet har följts av en referensgrupp inom näringsutskottet, bestående av riksdagsledamöterna (), () och () samt föredraganden i utskottet och utredaren vid . Eftersom rapporten bedöms ha ett allmänt intresse publiceras den i . Statens insatser för att stödja forskning och utveckling har under en rad av år varit ett av de länder som investerat mest i forskning och utveckling (FoU) i relation till ekonomins storlek. Näringslivet svarar för merparten av dessa investeringar, men staten satsar omkring 25 miljarder på FoU. Statens huvuduppgift är att svara för grundforskningen, men staten investerar också i den tillämpade forskningen och i ett förbättrat utvecklingsarbete i samverkan med näringslivet. En huvudfråga för denna rapport har varit att studera hur de statliga FoU-insatserna svarar mot de minsta företagens behov. Rapporten har kommit till på uppdrag av näringsutskott. Den har utarbetats av (). Till projektet har en referensgrupp med representanter för beställarna varit knuten. I den har ingått: (ordförande), , (samtliga näringsutskottet) samt (föredragande näringsutskottet) och (). Från ITPS har (projektledare), , , och deltagit i arbetet. Slutsatser och diskussion................................................................... Bakgrund och frågeställningar................................................................. Tillvägagångssätt och avgränsningar .............................................. 2.4.1 Forskning och Utveckling (FoU)........................................... 2.4.2 Små och medelstora företag................................................... 2.6.1 Viktiga aktörer....................................................................... Bio-/medicinteknik.......................................................................... 3.1.2 Viktiga aktörer....................................................................... 3.1.3 Företagens och branschens syn på FoU ................................. 3.2.2 Viktiga aktörer....................................................................... 3.2.3 Företagens och branschens syn på FoU ................................. 3.3.2 Viktiga aktörer....................................................................... 3.3.3 Företagens och branschens syn på FoU ................................. 3.4.2 Viktiga aktörer....................................................................... 3.4.3 Företagens och branschens syn på FoU ................................. 3.5.1 Administrativa aspekter ......................................................... 3.5.3 Regionala aspekter................................................................. Slutsatser och diskussion......................................................................... Bio-/medicinteknik.......................................................................... ITPS fick i uppdrag av näringsutskott att följa upp statligt Forsknings- och utvecklingsstöd till små- och medelstora företag. Uppföljningens huvudfrågor var: i vilken omfattning de statliga FoU- insatserna kommer de små företagen till del och i vilken utsträckning uppfyller de statliga FoU-insatserna företagens behov av FoU-stöd? Uppföljningen tog sin utgångspunkt i de små företagens situation och inriktades på att utifrån deras perspektiv följa upp de stöd som företagen får. Fokus lades därmed inte på de stödgivande myndigheterna och organen utan på de enskilda företagens och branschernas behov. I undersökningen har 100 små företag (2-15 anställda) intervjuats, inom de fyra branscherna: bio-/medicinteknik, träbranschen, energiområdet och turism. Branscher är i detta fall en tveksam benämning, då det snarare handlar om grupper av företag inom flera med varandra besläktade branscher, alternativ delar av kompletta branscher. Branscherna har valts ut i samråd med uppdragsgivaren. Lika många företag i varje bransch har intervjuats. Hälften av företagen har sökt stöd hos några av de viktigaste stödgivarna, framför allt från och . I denna grupp ingår både företag som beviljats stöd och sådana som fått avslag. Den andra hälften företag identifierades som i flera avseenden lika de sökande men med skillnaden att flera inte hade sökt stöd. Företagen hämtades ur en större databas. Intervjuerna genomfördes , i huvudsak som telefonintervjuer. En mindre grupp företag besöktes. 1.3 Slutsatser och diskussion De fyra branscherna är sinsemellan och inbördes väldigt olika. Det finns en stor heterogenitet vad gäller de små företagens tradition och vana att komma i kontakt med forsknings- och utvecklingsarbete. Grovt sett kan man indela företagen i dem med FoU-tradition och dem utan, där den förra kategorin återfinns främst inom bio-/medicinteknik och i viss utsträckning inom energiområdet. Den senare kategorin finns främst inom träbranschen och inom turism. Genomgången av flöden och resurser har visat att de små företagen inte automatiskt får del av statens FoU-investeringar. Undersökningen visar också att ingen av de stora FoU-finansierande aktörerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot de små företagen. Små företag får del av resurserna 2004/05:RFR2 SAMMANFATTNING inom ramen för satsningar med andra fokus än just företagsstorlek. Genomgången visar ändock att både exempelvis och i stor utsträckning stödjer även de minsta företagens FoU. Den kanske viktigaste slutsatsen blir att det inte finns en samlad bild vare sig av de små företagens behov av FoU eller av deras uppfattning av hur väl dagens statliga FoU uppfyller dessa behov. Det framgår dock att staten har en roll att fylla även framöver i anslutning till dessa företags åtkomst av forskning och utveckling. Denna roll ser dock troligen olika ut i de olika branscherna. En annan generell slutsats är att politiken ur de små företagens perspektiv framstår som alltför segmenterad och sektoriserad. Företagen har inte specifikt behov av forskningsinsatser ena dagen och allmän affärsrådgivning och kompetensutveckling för personalen en tredje dag. Slutsatsen är att det behövs ett mer samlat statligt grepp på företagssektorn och på de små företagens behov. Ansvarsfördelningen mellan myndigheter skulle i högre grad kunna utgå från företagens samlade behov. Likaså borde statens insatser utgå från frågan huruvida det finns behov som inte kan fyllas med hjälp av marknadens aktörer och om den statliga insatsen kan förväntas ge en samhällsekonomisk vinst. Detta är inte detsamma som att statens insatser koncentreras till exempelvis högteknologisk forskning och utveckling. För att bättre svara mot de små företagens behov borde statens innovationspolitik därför i större utsträckning samordnas i kluster av branscher, där en samlad behandling av regler och ramvillkor, grundforskning, tillämpad forskning och utveckling, övriga kapitalförsörjningsfrågor, affärsutveckling samt andra insatser kan ske. Med en sådan klusterbaserad innovationspolitik skapas också möjligheten att koncentrera insatserna ytterligare jämfört med . En genomgående slutsats från företagsintervjuerna var just bristen på koncentration. Bio-/medicinteknik skiljer sig från de övriga områdena framför allt genom att här finns en privat och aktiv riskkapitalmarknad, där staten har koncentrerat sina satsningar till de tidigaste skedena i en kommersialiseringsprocess. Företagen verkar dock eniga om att de investerade resurserna är alltför små och att gapet mellan det tidiga statliga såddkapitalet och de privata riskkapitalisterna allt för stort. Företagen i energibranschen upplever sig ha två huvudsakliga problem, nämligen bristen på kapital i form av stöd till forskning och utveckling och en avsaknad av långsiktigt tydliga regler och villkor för branschen och för kommersialiseringen av dess produkter. Slutsatserna från studien understryker betydelsen av bägge dessa frågor, och vi vill betona att de hänger ihop. Ur företagens perspektiv välkomnas en satsning på att utveckla långsiktiga och stabila regler för energiområdet, gärna med grundläggande principer överenskomna över de så kallade blockgränserna. Parallellt med ett sådant arbete bör ske en översyn av energiforskningen i syfte att ytterligare koncentrera denna. Vi förordar därför att staten för energiområdet, på basen av ett stabilare regelverk och en koncentrerad forskningsverksamhet, samlar de SAMMANFATTNING 2004/05:RFR2 statliga FoU-resurserna i syfte att bygga upp en privat riskkapitalmarknad. Detta kan göras genom att pengarna investeras i någon form av fond, som sedan kan användas för att komplettera ett privat riskkapital. Inom träbranschen har företagen behov av FoU som de i många avseenden själva inte identifierar. Forskningen inom träområdet är också splittrad och utgår i stor utsträckning från ett materialperspektiv. Ett alternativt synsätt, som också kan ligga till grund för en mer integrerad syn på branschen och dess behov vore att utgå från marknaden och marknadspotentialen. Från detta perspektiv bör forskningen koncentreras till några framtida utvecklingsmarknader. Forskningen bör kopplas samman med ett produktionsnära utvecklingsarbete i samband med viktiga företag inom branschen. En viktig fråga här är kravet på en nationell samsyn för att få tillräcklig kraft i det forsknings- och utvecklingsarbete som krävs. Utvecklingen av nya och bättre turistprodukter sker framför allt genom samverkan och genom en samlad marknadsföring. Vidare finns behov av en samlad kvalitetsutveckling, där standarder och normer kan vara betydelsefulla. Dessa delar är sannolikt kärnan i branschens framtida utvecklingsarbete. Vår poäng är dock att turistnäringen inte är unik, utan istället kan ses som ett exempel på många tjänstenäringars behov av utveckling, utan skulle kunna fungera som en pilotbransch för att utveckla tjänstenäringarnas FoU. Här liksom i övriga branscher är det då viktigt att koppla ihop de olika leden: forskning, forskning och utveckling, andra typer av stöd samt företagens egen strategiska utveckling. Vi förordar därför att ett nationellt program för tjänstenäringarnas FoU-verksamhet utreds. 2 Bakgrund och frågeställningar näringsutskott beslutade 20031 att följa upp statligt relaterat forsknings- och utvecklingsstöd (FoU-stöd) och dess fördelning till företag i olika storlek. var intresserat av att särskilt studera utfallet vad gäller FoU-stödet för de små och medelstora företagen2. fick uppdraget att genomföra en kartläggande förstudie3. Förstudien beskrev bland annat fördelningen av FoU-resurser från statsbudgeten och FoU-satsningarna inom företagssektorn. Dessutom gjordes en mer ingående beskrivning av Verket för Innovationssystems () och Statens energimyndighets () fördelning av FoU-anslagen. genomfördes en kompletterande studie i syfte att ge näringsutskottet ett bredare underlag inför beslutet om huvudstudiens inriktning och genomförande4. Med förstudien och den kompletterande studien som underlag uttryckte näringsutskottet ett behov av en uppföljning av hur statens FoU-insatser kommer de små företagen till del och hur dessa uppfattar stödet. Detta resulterade i att näringsutskottet beslutade om inriktningen för en fördjupad huvudstudie med syfte att ge utskottet ett underlag inför behandlingen av bland annat den forskningspolitiska propositionen som förväntas överlämnas till . ITPS fick i uppdrag av näringsutskott att följa upp det statliga Forsknings- och utvecklingsstödet till små och medelstora företag5. Föreliggande rapport utgör slutredovisningen av detta uppdrag. Uppföljningens huvudfrågor var: ifall de statliga FoU-insatserna kommer de små företagen till del och hur väl insatserna svarar mot de små företagens behov. Uppföljningen har tagit sin utgångspunkt i de små företagens situation och inriktats på att utifrån ett brukar-/avnämarperspektiv följa upp de stöd som företagen får. Även om en del av uppdraget bestod i att beskriva statens insatser och de aktörer som svarar för dessa, har fokus inte varit på de stödgivande myndigheterna och övriga aktörer som svarar för stödet, utan på de enskilda företagens och branschernas behov. 1Näringsutskottet, sammanträdesprotokoll, 2Näringsutskotett,, Uppdrag till utredningstjänsten Forskningsstöd till företag, 3Statliga stöd till forskning och utveckling i företag en förstudie. 4Forsknings- och utvecklingsstöd till små och medelstora företag kompletterande översikt , 5Forsknings- och utvecklingsstöd till små och medelstora företag förslag till huvudstudie, 2004, Dnr. BAKGRUND OCH FRÅGESTÄLLNINGAR 2004/05:RFR2 De företag som studerats i uppföljningen har varit de allra minsta företagen med mellan 2 och 15 anställda. Denna avgränsning har överenskommits med beställarens referensgrupp. De företag som vi studerat har varit verksamma inom fyra branscher, vilka också valts i överenskommelse med uppdragsgivaren. Branscher är i detta fall en tveksam benämning, då det snarare handlar om grupper av företag inom flera med varandra besläktade branscher, alternativ delar av kompletta branscher. När vi i undersökningen nämner områdena som branscher menar vi den del av branschen som vi studerat, det vill säga ur småföretagens perspektiv och inte hela branschen som ofta är mycket heterogen. 2.3 Tillvägagångssätt och avgränsningar Offentliga aktörer stödjer näringslivets FoU-arbete på en rad olika sätt. Antalet aktörer involverade är också stort. () genomförde 2004 en Kartläggning av aktörer i det svenska innovationssystemet 6 och identifierade drygt 400 sådana. I föreliggande studie har 100 små företag (2-15 anställda) intervjuats, inom de fyra branscherna: bio-/medicinteknik, träbranschen, energiområdet och turism. Företrädare för ett urval av de myndigheter som förmedlar FoU-stöd har också intervjuats. Dialog har även förts med berörda branschorganisationer. Intervjusvaren från företagen, de FoU-stödjande myndigheterna och organisationerna samt branschföreträdare har analyserats och bearbetats. De 100 företagen fördelade sig jämnt mellan de fyra branscherna. Urvalet inom de fyra branscherna skedde efter kontakt med de viktigaste stödmyndigheterna och utgick från företag som sökt och som fått stöd respektive sådana som sökt stöd men fått avslag. Dessa två grupper motsvarade ungefär halva vårt urval. Den andra halvan bestod av företag som matchades med den första med hjälp av en databas över samtliga företag i de fyra branscherna inom de aktuella storleksklasserna. Inom respektive bransch valdes ett antal företag med större erfarenhet av att söka och få stöd för FoU ut för djupintervjuer. Djupintervjuerna har genomförts både genom personliga besök och per telefon. Övriga företag har intervjuats genom kortare telefonintervjuer. Bortfallet var lågt, endast ett fåtal företagare ville inte delta i undersökningen och några företag gick inte att få tag på eller visade sig inte passa i undersökningen. Dessa ersattes efter samma urvalsprincip som . Till intervjuerna konstruerades två intervjuformulär, ett för djupintervjun och ett för den kortare telefonintervjun7. Innan intervjuarbetet påbörjades genomfördes ett antal testintervjuer. Vidare granskades undersökningen och intervjuformulären av . 6Kartläggning av aktörer i det svenska innovationssystemet, ITPS A2004:020 7Se bilagor 1 och 2 2004/05:RFR2 BAKGRUND OCH FRÅGESTÄLLNINGAR 2.4.1 Forskning och Utveckling (FoU)8 Följande definition av FoU har utvecklats inom () och är den som Statistsiska Centralbyrån (SCB) använder: Forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) är verksamhet som sker på systematisk grundval för att öka fonden av vetande (inkluderande kunskap om människa, natur och samhälle) samt att utnyttja detta vetande för nya användningsområden och för att åstadkomma nya eller förbättrade produkter, system eller metoder. FoU delas in i: Grundforskning = att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Tillämpad forskning = att systematiskt och metodiskt utnyttja forskningsresultat, vetenskaplig kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning i sikte. Utvecklingsarbete = att systematiskt och metodiskt utnyttja forskningsresultat, vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Det är svårt att sätta gränsen för FoU och verksamhet som inte definieras som FoU. Skillnaden är att FoU ska innefatta ett väsentligt nyhetsinslag och att vetenskaplig eller teknisk osäkerhet ska undanröjas. I förstudien uppmärksammades det att flera aktörer hade problem med gränsdragningen framför allt i aktiviteter med en blandning av FoU och kommersialisering av en produkt. Detta definitionsproblem har även uppstått i samtalen med aktörer och småföretag inom ramen för denna huvudstudie. Speciellt svårt definitionsmässigt har det varit i definitionen av utveckling inom tjänstenäringen turism. 2.4.2 Små och medelstora företag Små och medelstora företag (SMF) är indelade i tre kategorier: Mikroföretag med 0-9 anställda, Småföretag med 10-49 anställda och med 50-249 anställda. av alla företag i klassificeras som SMF, eftersom de har färre än 250 anställda. Av det totala antalet företag är knappt 500 000 små och medelstora och cirka 1 000 är stora, det vill säga de har minst 250 anställda. De flesta företagen () har färre än tio anställda, medan har mellan tio och 49 anställda. Två tredjedelar av företagen har inga anställda alls. Totalt svarar SMF-sektorn för av den totala privata sysselsättningen9. 8 Forskning och utveckling inom de mest FoU-intensiva branscherna , SCB på uppdrag av 2003 9 Statliga stöd till forskning och utveckling i företag en förstudie. BAKGRUND OCH FRÅGESTÄLLNINGAR 2004/05:RFR2 Företagssektorn stod för av de totala FoU-utgifterna i . Merparten av företagens FoU-medel satsas på utveckling. Av dessa svarade företag med mer än 1000 anställda för och företagen med mellan 1-19 anställda för ca 3,5 miljarder10. FoU-satsningarna bland småföretag är begränsade. Detta styrks också av företagens egna årsredovisningsuppgifter från 200211, där företagen enligt årsredovisningslagen bör redovisa omfattningen av FoU-verksamheten i förvaltningsberättelsen om denna är av väsentlig storlek för företaget (se Figur 1 och 2). Figur 1 visar fördelningen av aktiebolag 2002 i storleksklasser och Figur 2 visar de aktiebolag 2002 i samma storleksklasser som uppgivit FoU-kostnader i årsredovisningen. Av över 150 000 aktiebolag mellan 1-15 anställda var det endast drygt 100 som uppgivit FoU i årsredovisningen. 10Statliga stöd till forskning och utveckling i företag en förstudie. som uppgivit FoU-kostnader i förvaltningsberättelsen 2002, storleksklasser Som nämndes inledningsvis investerade staten i FoU. Merparten av dessa investeringar närmare hälften gick till universitet och högskolor, där forskning dominerar resursanvändningen. Drygt en femtedel (eller ) gick till försvarets tillämpade forskning. Endast en mindre del gick direkt till enskilda svenska företag. Resterande medel, drygt 6 miljarder, fördelas till svenska myndigheter, t.ex. och . De riktigt stora företagen dominerar stöd, vilket bland annat hänger samman med ett avtal mellan staten och fordonsindustrin men som även innefattar FoU vid universitet och högskolor. De minsta företagen (<50 anställda) får dock mer än en fjärdedel av resurserna. Medan de i mitten med 50-999 anställda får av resurserna (se Tabell 1). UTBETALADE PROJEKTSTÖD TILL FÖRETAG PER STORLEKSKLASS ÅR 2002, TKR OCH I PROCENT Utbetalat (tkr) Andel av totala medel, % Källa: Statliga stöd till forskning och utveckling i företag en förstudie BAKGRUND OCH FRÅGESTÄLLNINGAR 2004/05:RFR2 Statliga FoU-stöd kan vara direkta eller indirekta. Om ett stöd går direkt till ett företag från en statlig myndighet definieras det som direkt stöd. Kommer stödet företaget till godo via annan aktör som är ägare av projektet och en förutsättning för att stödet skulle utbetalas är det indirekt. Som exempel på indirekta stöd skulle kunna nämnas det stöd som staten förmedlar till universitet, högskolor och forskningsinstitut och där sedan privata företag deltar i samarbete med dessa. Formen för FoU-stödet kan också variera. Till FoU-stöden räknas bidrag, villkorslån, tillskott av ägarkapital, garantier, information (exempelvis statistik), rådgivning, utbildning, olika former av deltagande i projekt med FoU- inriktning. Det finns en mängd statliga aktörer som på olika sätt förmedlar FoU-stöd. De allra flesta förmedlar inget eller mycket lite FoU-stöd till småföretag och några förmedlar i huvudsak andra typer av företagsstöd. De viktigaste aktörerna i denna undersökning, som återkommande har dykt upp i intervjuerna, exempelvis och nämns i de olika branschbeskrivningarna men det finns några ytterligare aktörer som i begränsad omfattning kan ge FoU-stöd till små företag indirekt. Några av dem har nämnts i intervjuerna med företagen och några har vi lokaliserat på annat sätt. Hur mycket stöd dessa aktörer indirekt förmedlar till småföretag är svårt att mäta, då det oftast handlar om kunskap och inte direkt finansiering. Eller i huvudsak andra typer av finansiering än FoU-stöd. Här följer några av de övriga aktörerna: , , Mistra, Formas, , , Teknikbrostiftelserna, Universiteten med sin tredje uppgift och deras Holdingbolag. I detta kapitel redovisas och analyseras de fyra branscherna var för sig. För varje bransch beskrivs också de viktigaste stödgivande aktörerna, företagens samt branschorganisationernas synpunkter. 3.1 Bio-/medicinteknik De flesta små företagen inom bio-/medicinteknik är universitetsavknoppningar. Några är avknoppade från större bio-/medicinteknikföretag. Branschen är högteknologisk, har hög forskningsintensitet och sysselsätter en hög andel med lång utbildning. Generellt ligger den här branschen närmare forskningssidan än utvecklingssidan jämfört med övriga branscher i studien. Branschen kännetecknas av långa utvecklingstider, där exempelvis omfattande och utdragna kliniska studier gör kommersialiseringsprocessen osäker och kostsam. Det privata kapitalet saknar, med få undantag, den uthållighet och riskvillighet som krävs för att finansiera ett företag från idé till marknaden och det statliga stödet är viktigt i tidiga skeden i en bransch som denna. Det är viktigt att notera att branschen ofta har ett mycket nära beroende av den universitetsanknutna forskningen. Företagen samverkar med forskningsinstitutioner vid universiteten och vid de stora universitetssjukhusen. Den vid sidan av grundforskningen viktigaste aktören inom området är som satsade inom området bioteknik. Här har prioriterat områdena: Läkemedel och diagnostika, Bioteknikens verktyg, Medicinsk teknik och Innovativa livsmedel, samt kunskapsplattformen Bioteknik. stödjer FoU inom bio-/medicinteknik även genom andra program, t.ex. genom Vinnväxt, VinnNu, Vinnkubator, Vinst och kompetenscentra12. Inom bio/medicinområdet finns en relativt väl fungerande riskkapitalmarknad, både från svenska riskkapitalbolag som specialiserat sig på området som exempelvis Health Cap och från utländska investerare. Det privata riskkapitalet är dock ofta ovilligt att gå in i de allra tidigaste skedena.