rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — Antalet personer som tillhör denna minoritet uppskattas till 70 000 och de flesta bor i storstadsområden i västra 72Nationale Minderheiten in samt webbplatserna och . 74Inom det tyska språkområdet används beteckningen sinti och roma i stället för den tidigare beteckningen zigenare som sedan medeltiden använts av majoritetsbefolkningen. Med sinti avses de inom minoriteten som sedan medeltiden har varit bosatta i och med roma avses de inom minoriteten som har sitt ursprung i . Utanför det tyskspråkiga området används ofta beteckningen romer för denna minoritet. (Källa: ) STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM De flesta är tvåspråkiga och använder både tyska och grundades tyska sintis och romas centralråd (Zentralrat Deutscher Sinti und ), vilket består av 16 medlemsföreningar. dialog med både och de olika delstatsregeringarna kring frågor om diskriminering och om hur den nationella minoriteten kan främjas. I finns ett dokumentations- och kulturcentrum som vetenskapligt arbetar med frågor kring bl.a. historia, kultur och minoritetens nuvarande grundades sintialliansen (Sinti Allianz )75 som är en sammanslutning som företräder de personer som lever enligt sintis traditionel- Alliansen ser inte tyska sinti och roma som en nationell minoritet utan som en folkgrupp i . Alliansen menar att sinti och roma är två olika grupper med olika språk och kulturer. Friserna är sedan urminnes tider bosatta vid i de tyska delsta- terna och samt i . siska språket ingår i den västgermanska språkgruppen och delas in i tre gre- nar: väst-, öst- och nordfrisiska. Västfrisiskan talas av ca 400 000 personer i , östfrisiska (saterfrisiska) talas i av ca 2 000 personer och nordfrisiska talas av ca 10 000 personer och förstås av ytterliga- re 20 000 personer i . Bland friserna i finns en önskan att inte betecknas som en nationell minoritet, utan att i stället kallas för den frisiska folkgruppen.76 Nordfrisiskan talas vid kusten och på de nordfrisiska öarna Sylt, Föhr och Amrum i samt på ön i Pinnebergs kom- Nordfrisiskan har utvecklat ett skriftspråk och består i dag av nio dialekter, varav tre är akut hotade att dö ut. Sex av dialekterna (s.k. kontinentalfrisiska) talas vid kusten och tre dialekter på öarna (s.k. ö- frisiska, t.ex. Fering på Föhr och Sölring på Sylt). Friserna i Ostfriesland talar inte längre frisiska, men har behållit sin kulturella identitet. Saterfriserna i Saterland härstammar från Saterfrisiska talas i vissa samhällen i Saterland i Cloppenburgs Saterfrisiskan är en sista rest av östfrisiskan som tidigare talades i Ostfriesland. Frisernas intressen företräds av det (Interfra- sche Rädj) med säte i /Ostfriesland. Det är en gemen- sam paraplyorganisation för väst-, öst- och nordfriserna i och Ne- För nordfrisernas del kan Frasche Rädj77och för saterfrisernas del saterfrisiska förbundet (Seelter Buund) nämnas. 75 Se webbplatsen . 76 Rahmenübereinkommen des Europarates zum nationaler Minderheiten. 77 Se webbplatsen . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Sorberna (även kallade ) är ett slaviskt folk som har bott i delar av östra . Under reformationen uppstod det sorbiska skriftspråket och särskilt bland de katolska högsorberna har den sorbiska kulturen och det sorbiska språket bevarats. levde sorberna relativt isolerade i Lausitz-området. Grundskoleundervisning och gudstjänster på sorbiska har bidragit till att bevara den sorbiska kulturen, men under den nazistiska regimen undanröjdes mycket av det sorbiska oberoendet. Under DDR-tiden gjordes insatser inom främst kultur- och utbildningsområdena för att främja tvåspråkigheten. medförde industrialiseringen av området att många tyskspråkiga flyttade till området och att sorberna blev en minoritet. omfattar den sorbiska minoriteten ca 60 000 personer i delstaterna . Minoriteten har uppmärksammats i i samband med bl.a. debatten kring brunkolsbrytning. Sorbiska är ett västslaviskt språk som består av två skriftspråk: högsorbiska som talas kring staden i delstaten och lågsorbiska som talas kring staden i delstaten . Sorberna företräds av Domowina78 som grundades i Hoyerswerda. Organisationen var förbjuden åren 19371945. är Domowina en politiskt oavhängig paraplyorganisation för olika lokala sorbiska föreningar med målet att bevara och utveckla sorbiska språket och kulturen. Organisationen företräder sorbernas intressen gentemot parlament, regeringar och myndigheter. inriktas Domowinas arbete främst på situationen i skolorna och behovet av tvåspråkig utbildning. Nämnas kan även en stiftelse som delfinansieras av och de två berörda delstaterna.79 Landsdelsspråk: Lågtyska (plattyska) Tyska är ett germanskt språk som talas av ca 100 miljoner personer. Språket delas sedan medeltidens början in i lågtyska och högtyska. Lågtyska (plattyska) är det språk som traditionellt har använts i . Det var bl.a. det dominerande språket inom Hansan, men från och med 1600-talet har språket kommit att användas allt mindre. övertog den i södra använda högtyskan rollen som skriftspråk och bildat talspråk även i . urbanisering och industrialisering har lågtyskan blivit mer av en dialekt som talas i första hand på landsbygden. Lågtyska talas av ca 8 miljoner personer i delstaterna samt i delar av Brandenburg, och Sachsen-Anhalt. Lågtyskan talas i större utsträckning längs kusterna än i inlandet. 79Nationale Minderheiten in , 2004. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Den tyska minoritetspolitikens mål och inriktning På förbundsnivå har minoritetspolitiken en inriktning både på nationella minoriteter i och på de tyska minoriteterna i andra länder. Den tyska mål för minoritetspolitiken är tudelat: Den första delen av målet att skydda och stödja de nationella minoriteterna i handlar om att genomföra olika insatser för de nationella minoriteter som lever i . Den andra delen av målet att ge stöd till personer som tillhör de tyska minoriteterna i andra länder är inriktad på olika insatser som gör för att hjälpa dem som tillhör tyska minoriteter i framför allt i syfte att få dessa att stanna i sina ursprungsländer.80 På förbundsnivå är ansvarigt för de frågor som handlar om nationella minoriteter och minoritetsspråk. utsåg en förbundsdagsledamot till ombudsman (Beauftragter) för nationella minoriteter i Tyskland81 med uppgift att vara kontaktperson gentemot de nationella minoriteterna på förbundsnivå, att företräda i olika sammanhang samt att bedriva informationsarbete kring de nationella minoriteterna i Tyskland.82 Bland annat har årliga s.k. implementeringskonferenser anordnats.83 har ett rådgivande utskott för frågor kring den danska minoriteten. finns ett sådant utskott för det sorbiska folket och finns motsvarande utskott för det frisiska folket och för frågor kring den lågtyska språkgruppen.84 På delstatsnivå handhas minoritetsfrågor av olika ministerier eller motsvarande. Stödet till minoritetsorganisationerna är i en fråga som till största del handhas på delstatsnivå.85 Den tyska Förbundsdagen har inrättat olika fora för minoritets- och minoritetsspråksfrågor. Det kan nämnas att det finns ett samtalsforum för nationella minoriteter (Gesprächskreis nationale Minderheiten) där parlamentsledamöter och företrädare för minoritetsorganisationerna träffas under ledning av inrikesutskottets ordförande. deltar även Förbundsdagens talman i samtalen. finns även ett partigruppsövergripande initiativ för regional- och minoritetsspråk inom Förbundsdagen.86 81 Ny ombudsman är förbundsdagsledamoten . Källa: Klüchtzner, e-brev, . 82 Nationale Minderheiten in , 2004. 83 , 2003. 84 Klüchtzner, e-brev, . 85 , 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER De nationella minoriteterna företräds av flera olika organisationer. (Minderheitenrat) är en nybildad sammanslutning av representanter för de fyra nationella minoriteterna i den sydslesvigska föreningen, tyska sinti och romas centralråd, sorbiska Domowina samt det . skall bl.a. företräda minoriteternas gemensamma intressen gentemot och förbundsdagen.87 Judarna i betraktar sig inte som en nationell minoritet utan som ett trossamfund.88 På förbundsnivå är ansvarigt för kyrko- och religionsfrågor. En viktig del av detta ansvarsområde handlar om förhållandet till medlemmar i de judiska trossamfunden. Politiken är inriktad på att motverka alla tendenser till att glömma eller förtiga de nazistiska brotten mot judarna och att bekämpa alla antisemitiska tendenser i samhället. Staten ger stöd till olika organisationer som arbetar för ökad förståelse och samarbete mellan kristna och judar. har genom förbundskanslern slutit ett avtal89 med judarnas centralråd (in ). I förordet till avtalet hänvisas till det tyska folkets särskilda, historiska ansvar mot bakgrund av det omätliga lidande som den judiska befolkningen fick utstå . Tyska regeringen har uttryckt sin önskan att stödja återuppbyggnaden av det judiska livet i och att befästa och fördjupa det vänskapliga förhållandet till det judiska trossamfundet. Den tyska staten ger stöd till vidmakthållandet och vården av det tysk-judiska kulturarvet, uppbyggnaden av en judisk gemenskap och till centralrådets integrationspolitiska och sociala uppgifter. Stödet uppgår till . Därutöver ger staten stöd till bl.a. högskolan för judiska studier och centralarkivet för forskning om de tyska judarnas historia, båda belägna i . Ungefär 65 000 personer med judisk tro bor i . Jiddisch, som har sitt ursprung i medelhögtyskan, talas av endast ett fåtal personer i . Det har heller inte framförts några önskemål från de jiddischtalande om att språket skall skyddas enligt minoritetsspråkskonventionen.90 6.3 Ratificeringen av Europarådskonventionerna har undertecknat och ratificerat både ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen. För del trädde ramkonventionen i kraft 87Minderheitenrat der nationalen Minderheiten konstituiert, 2004. 88Klüchtzner, e-brev, . 89Vertrag zwischen der Bundesregierung und dem in . 90European Charter for Regional or Minority Languages. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM och minoritetsspråkskonventionen , i båda fallen i form av en lag91. När det gäller minoritetsspråkskonventionen har och de tyska delstaterna åtagit sig att ge skydd enligt konventionens del III. det omfattar 35 åtaganden för minoritetsspråken danska, hög- och lågsorbiska samt nord- och saterfrisiska inom deras språkområden samt för landdelssprå- ket lågtyska i delstaterna , , , skydd i hela enligt konventionens del II. För att ge ett mer konkret skydd har avgivit en egen deklaration där förbundsrepubli- ken gentemot har angivit hur minoritetsspråket skall skyddas. Delstaten har dessutom åtagit sig att efterleva 35 punkter för att skyd- är en förbundsstat som består av 16 delstater med en hög grad av inre självstyre. Delstaterna (Länder) har egna författningar, parlament och regeringar. Delstaterna lagstiftar själva om bland annat kulturpolitik, skolväsen, polisväsen och . Ansvaret för att vidta åtgärder för att skydda och utveckla landsdels- och minoritetsspråken ligger i första hand på delstaterna. Förutom delstaterna är en lång rad kommuner berörda. Den tyska grundlagen innehåller inte någon särskild artikel som rör minoriteter. Några av delstaternas författningar innehåller dock artiklar som rör minoriteters ställning. Brandenburgs författning93 har en särskild artikel (art. 25) som rör sorbernas rätt till bl.a. skydd, bevarande och vård av sin nationella identitet, det sorbiska språket och den sorbiska kulturen. Även författning94 uppmärksammar den sorbiska minoriteten (art. 2, 5 och 6). I Schleswig-Holsteins författning95 slås i artikel 5 fast att bekännelsen till en nationell minoritet är fri och att de nationella minoriteternas kulturella oberoende och politiska medverkan skall skyddas av delstaten och kommunerna. Den danska minoriteten och den frisiska folkgruppen har, enligt artikel 5, anspråk på skydd och främjande. Av artikel 8 framgår att vårdnadshavarna avgör om barn skall skrivas in i en skola som tillhör en nationell minoritet. 91 Gesetz zur vom 16. 92 , 2003. 93 Verfassung des Landes Brandenburg vom 20. 94 Verfassung des Freistaates vom 27. 95 Verfassung des Landes in der Fassung vom 13. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER I det fördrag som 1990 slöts mellan och DDR inför den tyska återföreningen pekas särskilt på den sorbiska minoriteten. Skyddet av de nationella minoriteterna återspeglas även i olika lagar, både på förbunds- och delstatsnivå. I den tyska vallagen finns en bestämmelse om att de nationella minoriteternas partier är undantagna från femprocentsspärren. Enligt partilagen har de nationella minoriteternas partier rätt till statligt partistöd även om de inte uppnår de andelar röster som gäller för övriga partier. har på förslag av inrikesministern beslutat om en proposition om ett förbättrat skydd för minoritetsspråken. I lagförslaget behandlas bl.a. möjligheten att använda i och användningen av frisiska former av ortnamn.96 Det finns ett flertal olika instanser där de nationella minoriteterna är företrädda. Det finns en s.k. Bund-Länder-Konferenz om ramkonventionen och en om minoritetsspråkskonventionen. I dessa konferenser deltar berörda ministerier på förbunds- och delstatsnivåer samt företrädare för minoriteterna. Inrikesministern har ett rådgivande utskott för den bl.a. danska minoriteten där även företrädare för förbundsdagens partigrupper och en företrädare för delstaten deltar. I den sorbiska stiftelsen (Stiftung für das sorbische ) deltar företrädare för sorberna, förbundsnivån, delstaterna samt kommunerna. I det deltar ledamöter från förbundsdagen samt lantdagarna i och . Den sorbiska stiftelsen ger stöd till olika insatser för sorberna. Vid lantdagen i finns ett forum för frisiska frågor där bl.a. partigruppernas företrädare och förbundsdagsledamöter från Nordfriesland ingår. Redovisningen av de insatser för minoriteterna och minoritetsspråken som görs på förbundsnivån samt av de olika delstaterna och kommunerna kan endast göras på ett mycket övergripande plan. En mer djupgående genomgång görs för insatserna för den högsorbiska minoriteten i delstaten . Sammanfattningsvis ger det offentliga olika former av stöd för att bevara de nationella minoriteternas kulturella och språkliga identitet. Som exempel nämner den tyska följande:97 -främjande av daghem och skolor -främjande av olika institut -finansiellt och rådgivande stöd till minoriteternas egna organisationer -bidrag till utgivning av informationsbroschyrer och andra former av utåtriktat arbete -bidrag till kulturella aktiviteter -tvåspråkiga orts- och vägskyltar. 96Besserer für Minderheitensprachen. 97Nationale Minderheiten in , 2004. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Insatser för den danska minoriteten Den danska minoriteten har enligt Bonndeklarationen rätt till skol- undervisning på danska. Enligt Schleswig-Holsteins författning är det föräld- rarna/vårdnadshavarna som bestämmer om deras barn skall gå i en nationell Detaljerna kring möjligheten att lära sig danska regleras närmare i den schleswig-holsteinska skollagen. Det finns ca 50 danskspråkiga skolor med 5 730 elever och ca 60 danskspråkiga daghem med totalt 1 800 Skolorna och daghemmen drivs av Dansk Skoleforening for Sydslesvig och får bidrag från som täcker samtliga kostnader. danskt gymnasium finns i . Dessa skolor och daghem är inriktade på minoritetens behov och uppges spela en viktig roll för bevarandet av det danska språket i . Danska kan även läsas som främmande språk vid ett antal offentliga skolor. /03 omfattade detta 4 200 elever. Danska kan studeras vid universiteten i och . Schleswig-Holsteins regering ger finansiellt stöd till den danska minorite- tens organisationer för översättningar etc. till danska. Det finns danska biblio- tek och arkiv, dansk kyrka (24 pastorer i ca 50 församlingar) samt en tvåsprå- kig dagstidning (Flensborg Avis med en upplaga på 6 000 exemplar). nordtyska public service-bolaget () skall enligt lag rapportera om den kulturella mångfalden i och bidra till skyddet av minoriteter. Den privata sändaren Radio (R.SH) har ett danskspråkigt nyhetsprogram på vardagar. neste for Sydslesvig e.V. driver hälso- och äldrevård som riktar sig till den Insatser för tyska sinti och roma Det finns inga statliga instanser som har till uppgift att skydda och främja minoritetsspråket , vilket i stort överensstämmer med språkgruppens Fler organisationer accepterar inte undervisning i vid offentliga skolor eller forskning kring . Det finns flera orsaker till detta, bl.a. sintis traditionella regel- och tabusystem samt de negativa erfaren- heterna från språkforskningen i . föreningar som företräder roma som pläderar för undervisning i . finns dessutom många önskemål från enskilda om extra undervisning i roma- nes för skolelever för att stärka språkkompetensen och elevernas prestationer i Som exempel på statliga insatser kan nämnas att Baden-Württembergs re- gering ger finansiellt stöd till sinti och roma (till Dokumentationsund Kul- turzentrum Deutscher Sinti und samt till Verband Deutscher Sinti und och roma finns i flera städer i och dessa får stöd från delstaterna. 98 , 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Undervisning på nordfrisiska ges vid 25 låg- och mellanstadieskolor i . /03 fick totalt 1 473 elever undervisning i frisiska av sammanlagt 29 lärare. Undervisningen erbjuds i allmänhet som ett valfritt ämne i konkurrens med undervisning i främmande språk (engelska eller danska). På högstadie- och gymnasienivå ges undervisning bl.a. vid gymnasierna i Wyk auf Föhr och Niebüll. Enligt tyska regeringen anordnas alltid undervisning i frisiska när någon elev uttrycker önskemål om det. I allt större utsträckning uppges nordfrisiskan användas på daghem i . drevs på initiativ av lantdagens kommitté för frågor som rör den frisiska folkgruppen en försöksverksamhet vid förskolor i Süderende /Söleraanj på Föhr och i i syfte att undersöka om det är möjligt att revitalisera det frisiska språket i förskolemiljö. Mot bakgrund av denna försöksverksamhet har frisiska introducerats på andra förskolor i . Det finns 14 förskolor som erbjuder frisiska språkaktiviteter som i omfattning varierar från till aktiviteter som är på heltid på frisiska. Deltagandet är frivilligt. Flera kommuner har infört tvåspråkiga orts- och vägskyltar och vid olika tillfällen hålls gudstjänster på frisiska. Det är dessutom möjligt att genomföra vigselakter på frisiska. Det nordfrisiska institutet (Nordfriisk Instituut) genomför bl.a. forskning och dokumentation kring frisiska språket, historien och kulturen. Institutet har även ett bibliotek och ett eget förlag. Frisiska kan studeras vid universiteten i och . finns det en kommitté vid Schleswig-Holsteins delstatsparlament för frågor som rör den frisiska befolkningsgruppen. Lantdagens talman är ordförande för kommittén som i övrigt består av företrädare för lantdagens partigrupper, ledamöter från förbundsdagen, ministeriets minoritetsombudsman och företrädare från . Nordfriserna är även företrädda i olika kommunfullmäktige och i vissa av dessa hålls även sammanträden på frisiska. När det gäller saterfrisiskan har enligt uppgift användningen av språket ökat, framför allt bland barn och inom skolan. Utbildning i saterfrisiska ges vid låg- och mellanstadieskolor i Saterland (182 elever av totalt 1 082 elever inom området får sammanlagt undervisning ). Viss forskning kring saterfrisiskan pågår. Dessutom kan nämnas att distriktsregeringen i har inrättat en ombudsman för saterfrisiska och lågtyska. Både och Brandenburgs delstatsparlament utser råd för sorbiska frågor. I råden ingår minoritetsrepresentanter och råden behandlar olika parlamentariska frågor som är viktiga för det sorbiska folket. I är skyldig att samråda med det sorbiska rådet.100 I det följande 99Nationale Minderheiten in , 2004 och Die friesischen Sprachen. 100Zweiter , 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM görs en genomgång av de insatser för sorberna och högsorbiskan som görs i delstaten två tredjedelar av sorberna bor i . skall enligt sin författning säkerställa och skydda nationella mino- riteters rätt att bevara sin identitet samt vården och utvecklingen av det tradi- språket och kulturen, särskilt genom skolor och kulturinstitutioner. Särskilt det sorbiska folket lyfts fram i författningen.102 Dessutom beslutade lantdagen om en särskild lag vad gäller sorberna.103 I lagen regle- ras bl.a. att regering minst en gång per mandatperiod skall avge en rapport till lantdagen om det sorbiska folkets situation i . ningen av det sorbiska språket i både tal och skrift i det offentliga livet skall skyddas och främjas. Inom det sorbiska bosättningsområdet har medborgarna rätt att använda det sorbiska språket i domstolar och i kontakter med sachsiska myndigheter m.m. åtar sig dessutom att verka för att dessa rättigheter även skall gälla myndigheter på förbundsnivå, särskilt inom kommunikations-, hälso-, social-, kultur- och utbildningsområdena. Vid varje delstatsmyndighet i Sach- sen skall det finnas minst en medarbetare som behärskar sorbiska och som kan fungera som kontaktperson. Enligt lagen skall offentliga skyltar, inklusi- ve vägskyltar, vara på både tyska och sorbiska. Enligt ett direktiv från den sachsiska regeringen skall alla ortnamn på vägskyltar inom det sorbiska bo- sättningsområdet vara på tyska och sorbiska, med undantag för motorvägar skall främja vetenskaplig forskning om sorbiska språket samt sor- bisk historia och kultur. skall dessutom upprätthålla en forsknings- Enligt lagen skall skydda och främja sorbernas kultur och konst- Vidare skall kommunerna inom det sorbiska bosättnings- området beakta den sorbiska kulturen i stödet till kulturområdet och insatser för tolerans och ömsesidig respekt mellan medborgarna. Enligt ett avtal mel- lan (Heliga stolen) och skall katolska kyrkan bevara och skydda det katolskt präglade högsorbiska kulturarvet.105 skall inom ramen för sina möjligheter ge katolska kyrkan stöd i detta arbete.106 skall vidare sträva efter att det sorbiska språket och den sorbiska kulturen beaktas i medierna, särskilt genom sändningar och artiklar på sorbis- Enligt den lag som reglerar public service-bolaget funk (MDR) skall bolaget beakta alla befolkningsgruppers, även minoriteter- 101 Lågsorbiskan används i området kring i Brandenburg. Detta språk är mer hotat än högsorbiskan och har pekat på behovet av insatser för lågsorbis- 102 Verfassung des Freistaates vom 27. 1992 (artikel 2, artikel 5, artikel 103 Gesetz über die im Freistaat vom 31. 104 Weisung des Regierungspräsidiums , 1991. 105 Lågsorberna är lutheraner. 106 Gesetz zum Vertrag zwischen dem Heiligen Stuhl und dem Freistaat , 1997. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER nas, intressen. Den sachsiska lantdagen utgår från att MDR förbättrar tillgången till framför allt TV-sändningar på sorbiska. Inom det sorbiska bosättningsområdet skall det finnas tvåspråkiga daghem, skolor och fritidshem som kan uppfylla de särskilda behov som finns när det gäller att främja den sorbiska identiteten. Bland annat skall daghemmen främja den sorbiska språkutvecklingen.108 Skolorna har en lång tradition av att ge undervisning i sorbiska. I olika dokument pekas på vikten av utbildning i och på sorbiska. Bland annat slås fast att initiativ för att revitalisera det sorbiska språket genom modersmålsundervisning skall främjas.109 Enligt den sachsiska skollagen110 skall alla barn och ungdomar inom det sorbiska bosättningsområdet ha möjlighet att lära sig det sorbiska språket respektive att få undervisning på sorbiska i vissa ämnen.