rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — sta judarna anlände till , men 1850 fanns det ca 200 judar. Den judiska befolkningen i talar en dialekt av nordöstlig jiddisch, som också kallas litauisk jiddisch. Ursprungligen var jiddisch det officiella språket för den judiska gemenskapen i , men har enligt regeringen numera ersatts av andra språk. Mot bakgrund av att jiddisch bara används i privata sammanhang saknas det säker information om antalet personer som En grov uppskattning ger dock vid handen att mindre än 50 personer, huvudsakligen äldre, kan förstå och tala jiddisch. 30Antalet samer vid valet till uppgick till 7 956. 31Skolter är samer bosatta dels på i , dels (sedan ) i det finländska Enareområdet, där de lever på fiske och viss renskötsel. Även de norska s.k. östsamerna är skolter. Skolterna har påverkats av den ryska kulturen, och kom de under rysk-ortodoxt inflytande. (Källa: ) STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Tatarerna är muslimer av turkisk härkomst, som flyttade till . Tatarerna är den äldsta muslimska minoriteten i landet. Det finns ca 800 tatarer i , huvudsakligen i Helsingforsområdet. Tatarerna talar ett språk som hör till den turkiska språkgruppen. Den tatariska kulturen och det tatariska språket upprätthålls av den islamiska församlingen i . har en lång historia av flerspråkighet, vilket bl.a. återspeglas i grundlagen och annan lagstiftning. har lagstiftningen kring svenskan och samiskan förändrats. Ett flertal ministerier är på olika sätt involverade i minoritetspolitiken. är ansvarigt för att samordna ärenden som rör samerna i allmänhet och också för ärenden som relaterar till . Under finns ett rådgivande organ för samefrågor som skall samordna och förbereda ärenden som rör samer. Institutioner och inflytande över politiken Enligt en bestämmelse i lagen om skall samerna höras i ärenden som är av särskild betydelse för dem, särskilt i fråga om lagstiftningsprocessen. När ett lagstiftningsförslag eller ett annat ärende som särskilt rör samerna bereds skall riksdagsutskotten ge representanter för samerna möjlighet att höras. I praktiken är det representanter för som hörs i dessa fall. Vidare sägs i den särskilda lagen som rör skoltsamerna att staten och kommunala myndigheter skall ge skoltsamerna en möjlighet att höras i viktiga angelägenheter som rör levnadsförhållanden och villkor för skolterna. består av 21 medlemmar som väljs var fjärde år av samerna själva. är tack vare sin autonoma status ingen statlig myndighet även om dess budget är statligt finansierad. är ansvarigt för att upprätthålla det samiska språket och samernas status som ursprungsbefolkning. representerar även samerna vid olika nationella och internationella fora. Vidare skall myndigheterna förhandla med i alla viktigare frågor som kan inverka på samernas ställning som ett ursprungsfolk eller rör det samiska hembygdsområdet. Närmare bestämmelser ges i sametingslagen. folkting (Folktinget) är ett tvärpolitiskt samarbetsorgan för den svenskspråkiga befolkningen i och dess uppgift är att främja de svenskspråkigas rättigheter och att arbeta för utvecklandet av deras levnadsförhållanden. Folktinget har funnits . Den högsta beslutande makten i Folktinget tillfaller folktingsledamöterna som utses på STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM basis av resultatet i kommunalvalet. De sammanlagt 75 ledamöterna samlas till session en gång . Folktinget deltar i lagberedningsarbetet och ger utlåtanden till olika myndigheter i frågor som har verkningar för den svensk- Folktinget publicerar utredningar och broschyrer om språkliga rättigheter, informerar om det svenska i samt publicerar Det finns en lag om Folktinget och verksamheten delfi- Delegationen för romska ärenden är ansvarig för att övervaka utveckling- en, möjligheterna till socialt deltagande och levnadsförhållanden för romerna samt för främjande av statusen för romernas språk och kultur. ligger organisatoriskt under Social- och hälsovårdsministeriet. synpunkter i samband med att lagstiftning förbereds och diskuteras i riksda- gens utskott har i högre grad börjat beaktas. Utfrågningar har genomförts på olika sätt men i det flesta fall genom Delegationen för romska ärenden. finns därtill fyra regionala rådgivande organ för romska frågor. Forskningscentralen för de inhemska språken är ett forskningsinstitut under- Centralen inrättades 1976, då ett flertal fristående forsknings-, ordboks- och språkvårdsprojekt förenades till ett Forskningscentralen bedriver forskning i finska, svenska, samiska, finländskt teckenspråk och samt med finskan besläktade Vidare utarbetar centralen ordböcker över såväl modernt skriftspråk som äldre språkformer och dialekter. Den ger rekommendationer och upplys- ningar om finskt, svenskt och samiskt språkbruk och namnskick samt om finländskt teckenspråk och . Dessutom upprätthåller centralen omfat- tande språkliga arkiv och ett stort offentligt specialbibliotek med finsk-ugrisk och annan språkvetenskaplig litteratur.33 I sitt språkpolitiska program redovi- sar Forskningscentralen följande syn på finskan och minoritetsspråken: flerspråkighet är en rikedom för alla våra språks vidkommande. Svenskan förenar vårt land med och det övriga ; en av orsa- kerna till att vi har ett mångsidigt kulturarv är att finskan och svenskan har levt sida vid sida . Samiskan i sin tur förbinder olika samiska folkgrupper med varandra över riksgränserna och visar dessutom, som ett med finskan besläktat språk, på ett konkret sätt att finskan hör till en större språklig gemenskap. Romerna använder både muntligen och skriftligen för sin interna kommunikation och i sina egna tidningar, och språ- ket används också för offentlig information till romerna. enspråket i dess likartade finska och svenska varianter är en viktig gemensam egendom för de döva i vårt land. Genom sin historia har det nära samhörighet med teckenspråken i och . I internationellt perspektiv har officiella tvåspråkighet och utvecklingen av de små minoritetssprå- 32 Folktingets webbplats: 33 Forskningscentralens webbplats: . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER kens ställning ett stort värde för vårt lands anseende. Språkband och språklig släktskap bygger broar både västerut, söderut och österut. För individen innebär tvåspråkigheten i bästa fall tillgång till två kulturer och öppnar dessutom möjligheter att verka inom två språkgemenskaper.34 4.3 Ratificeringen av Europarådskonventionerna ratificerade minoritetsspråkskonventionen som andra land och ramkonventionen 1997. Vid ratificeringen av ramkonventionen definierade inte vad som menades med nationella minoriteter. I praktiken anser dock att konventionen omfattar samer, romer, judar, tatarer och s.k. gammalryssar samt de facto också finlandssvenskar. har ratificerat minoritetsspråkskonventionen för samiska, svenska, och andra territoriellt obundna språk i Finland.35 Det sistnämnda innebär att gör det möjligt att låta ytterligare minoritetsspråk omfattas av konventionen om det visar sig att de kan uppfylla de kriterier som ställs på minoritetsspråk i konventionen. Åtgärder mot diskriminering m.m. För att främja jämlikhet har särskilda åtgärder vidtagits för att förbättra bostadsförhållanden för flera grupper. Enligt en lag erbjöds romer bostäder, såväl ägarskap som hyreskontrakt, . I en lag var avsikten att förbättra skolternas levnadsförhållanden och möjligheter att försörja sig i hembygdsområdet, bl.a. genom statligt stöd. En minoritetsombudsman inrättades i i anslutning till Ar- betsministeriet. Ombudsmannens verksamhetsområde omfattar förebyggande av etnisk diskriminering, främjande av goda etniska relationer, tryggande av etniska minoriteters och utlänningars ställning och rättigheter samt för övervakning av principen om etnisk icke-diskriminering. Användning av svenska vid myndighetskontakter den nya språklagen Enligt grundlagen är nationalspråk finska och svenska. Rätten för var och en att använda dessa språk inför domstolar och andra myndigheter och att erhålla officiella dokument på dessa språk skall garanteras i lag. Språklagen anger hur dessa språkliga rättigheter tillgodoses i praktiken. Syftet med lagen är att se till att både den finsk- och svenskspråkiga befolkningen har möjlighet att leva ett fullödigt liv på sitt eget språk. 35När det gäller jiddisch och tatariska finns uppgifter om att talare av dessa språk inte har velat att deras språk skall omfattas av den finländska ratificeringen (, 2003). 1999/2000:KU6. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM exakta bestämmelser om rätten att använda finska och svenska hos domstolar, statliga och kommunala myndigheter och andra som sköter offentliga förvalt- Den nya språklagen trädde i kraft och ersätter den gam- Lagen innebär inga nya språkliga rättigheter utan avsikten med den är att se till att de språkliga rättigheter som i grundlagen garanteras både finsk- och svenskspråkiga tillgodoses i praktiken. myndigheterna självmant skall se till att individens språkliga rättigheter till- godoses utan att de behöver åberopas särskilt.38 Språklagen tillämpas på statliga och kommunala myndigheter, självständi- ga offentligrättsliga inrättningar, ämbetsverk och republikens Lagen gäller vidare , statliga och kommu- nala bolag, enskilda som utför offentliga förvaltningsuppgifter samt domsto- Språklagen gäller inte landskapet , som är enspråkigt svenskt.39 tillsatte regeringen en delegation för språkärenden. nen är ett permanent sakkunnigorgan vars uppgift är att främja och följa bru- ket av nationalspråken och utvecklingen av språkförhållanden. bistår vid uppföljningen av verkställigheten och tillämp- ningen av språklagen och lagstiftningen som har samband med den.40 Berät- telsen om tillämpningen av språklagstiftningen lämnas till Berättelsen kommer att gälla, utöver finska och svenska, åtminstone , samiska och teckenspråk samt andra språk som används i . Beredningen inom ministerierna har enligt uppgift inletts hösten 2004.41 Enligt uppgift från har olika praktiska åtgärder vidtagits för att genomföra språklagen. Bland annat har myndigheterna fått utbildning om lagstiftningen, myndigheternas information på svenska har ökat och tjäns- temännen har gått kurser i svenska. Lagen har varit i kraft endast och från framförs att även om förbättringarna varit många, är situationen inte tillfredsställande till alla delar . Ministeriet har tre hel- tidsanställda tjänstemän som följer genomförandet och tillämpningen av Också samernas, romernas och de teckenspråkigas språkliga och kulturella rättigheter tas upp i grundlagen. De tryggas dock genom särskilda bestämmel- Användningen av samiska hos myndigheter regleras i en egen lag. stämmelser om rätten att använda främmande språk och anlita tolk ingår t.ex. i förvaltningslagen och lagarna om rättegång, socialvård och sjuk- och hälso- 40 Delegationen för språkärenden stöder verkställigheten, 2004. 41 Leikas, e-brev, . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Användning av samiska vid myndighetskontakter den nya samiska språklagen44 Den nya lagen om det samiska språket trädde i kraft och ersatte då en lag . Avsikten med lagen är att förbättra samernas möjligheter att använda sitt eget språk hos myndigheter. Enligt lagen skall både statliga och kommunala myndigheter som är verksamma, i synnerhet inom samernas hembygdsområde, vara skyldiga att se till att servicen på samiska tryggas. Med samiska avses alla samiska språk som talas i . Målet för reformen är att den rätt att använda det egna språket hos myndigheter som garanteras samerna i lagen också skall förverkligas i praktiken. Inom samernas hembygdsområde är strävan med lagen att målen för samernas kulturella självständighet skall uppnås i större utsträckning genom att det samiska språket och den samiska kulturen främjas, dess officiella ställning stärks och tröskeln för att använda språket i officiella sammanhang sänks. Lagen skall tillämpas på myndigheter som är verksamma inom samernas hembygdsområde samt på de domstolar till vilkas domkrets området hör. Utanför hembygdsområdet skall lagen vara förpliktande för vissa viktiga myndigheter. Nya myndigheter som nämns i lagen är bl.a. minoritetsombudsmannen. Lagen skall också gälla , statliga och kommunala bolag samt privata instanser när de på uppdrag av en myndighet sköter offentliga förvaltningsuppgifter inom samernas hembygdsområde. När en same uträttar ärenden hos statliga och kommunala myndigheter och verksamhetsställen som är belägna inom samernas hembygdsområde skall han eller hon alltid ha rätt att enligt eget val använda finska eller samiska. Hos myndigheter utanför hembygdsområdet som omfattas av lagen skall en same ha rätt att använda samiska i ett ärende som gäller honom eller henne eller ett ärende där han eller hon blir hörd. Enligt lagen skall myndigheterna på eget initiativ i sin verksamhet se till att de språkliga rättigheterna för dem som använder samiska tillgodoses i praktiken. Myndigheterna skall även använda samiska i sin information, på sina skyltar och i sina annonser. Likaså skall olika blanketter och deras ifyllnadsanvisningar också finnas på samiska. Myndigheterna inom samernas hembygdsområde skall vara skyldiga att i sin verksamhet främja användningen av samiska. De skall använda samiska t.ex. i brev som de skickar till sina kunder och i annonser när det är sannolikt att mottagaren talar samiska. Skriftliga förfrågningar på samiska skall också besvaras på samiska. I protokoll och andra handlingar som är av allmän betydelse skall de kommunala myndigheterna vid sidan av finska använda samiska i en omfattning som är beroende av deras egen prövning. Om de samiskspråkigas andel är större än en tredjedel av kommunens befolkning skall samiska alltid användas i dylika handlingar. 44 Proposition om samisk språklag till , 2003. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM När statliga och kommunala myndigheter inom samernas hembygds- område anställer personal skall de se till att alla ämbetsverk också kan betjäna kunderna på samiska. Myndigheterna skall också genom att ordna utbildning eller på annat sätt se till att de anställda besitter den kunskap i samiska som deras uppgifter förutsätter. Statstjänstemän som arbetar inom samernas hem- bygdsområde skall ha rätt till tjänstledighet med lön för att inhämta kunskaper Varje myndighet skall se till att lagen följs inom det egna behörighetsom- skall följa tillämpningen av lagen samt vid behov ge re- kommendationer och komma med initiativ. finns i anslutning till , skall för varje valperiod tillsammans med rådet för samiska språket till avge en berättelse om tillämpningen av den lagstiftning som gäller samiska språket samt om tillgodoseendet av samernas språkliga rättigheter. Betydelsen av språksituationen i kommunerna m.m. Offentliga kungörelser som bl.a. väg- och gatuskyltar, offentliga beslut, un- derrättelser och information skrivs på ett eller två språk (finska och svenska eller finska och samiska) beroende på språksituationen i kommunen. munerna i är antingen finsktalande, svensktalande eller tvåspråkiga. En kommun skall enligt språklagen anses som tvåspråkig om mer än åtta procent av befolkningen talar något av de två officiella språken. 3 000 invånare har ett av de officiella språken som sitt modersmål skall kommunen anses som tvåspråkig. språkliga status åt gången. Uppgifter om antalet personer som har ett visst modersmål baseras på upp- gifter som registreras i befolkningsregistret.45 Den underliggande principen som används vid registreringen av språk är att varje individ bara kan välja att registrera ett språk. Det är möjligt att ändra sitt mo- dersmål i befolkningsstatistiken för den som så önskar. Av 444 kommuner är 63 två- eller svenskspråkiga. språkiga kommunerna har 23 kommuner svenska som majoritetsspråk och 21 kommuner finska som majoritetsspråk. kommuner är 19, varav 16 finns på . Totalt 1,5 miljoner finländare bor i en tvåspråkig kommun. Antalet svenskspråkiga som bor i en kommun där majoritetsspråket är finska är 140 000. landen gäller för tidsperioden 2003-2012.46 46Finlands kommunförbunds webbplats. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Språkkrav för offentligt anställda tjänstemän47 Bestämmelser om tjänstemännens språkkunskaper finns i en ny lag om de språkkunskaper som krävs av offentligt anställda som trädde i kraft . I motsats till vad som var fallet gäller den inte bara statsanställda utan också kommunalt anställda och personal i arbetsavtalsförhållande. I denna s.k. språkkunskapslag sägs att en myndighet som anställer personal skall se till de faktiska språkkunskaper som krävs för arbetsuppgifterna. Språkkraven skall anges i anställningsannonsen. Myndigheterna skall kontrollera de sökandes språkkunskaper med hjälp av de språkintyg de visar upp och dessutom genom anställningsintervjuer försäkra sig om att språkkunskaperna faktiskt är tillräckliga. Myndigheterna skall även se till att personalens språkkunskaper upprätthålls bl.a. genom utbildning. För statliga tjänster som förutsätter högskoleexamen krävs samma språkkunskaper som . Hos en tvåspråkig myndighet krävs utmärkta muntliga och skriftliga kunskaper i majoritetens språk och nöjaktiga muntliga och skriftliga kunskaper i minoritetens språk. Hos en enspråkig myndighet krävs utmärkta muntliga och skriftliga kunskaper i myndighetens språk och nöjaktig förmåga att förstå minoritetens språk. I specialbestämmelser inom de olika förvaltningsområdena kan avvikelser från dessa språkkrav fastställas. Inom den kommunala sektorn kan krav på språkkunskaper ställas i enlighet med kommunallagen. Kraven anges ofta i kommunens tjänstereglemente. Offentligrättsliga inrättningar kan själva bestämma vilka krav de ställer på språkkunskaper hos personalen. Språkvård och stöd till användning av minoritetsspråk m.m. Forskningscentralen för de inhemska språken bedriver som redan nämnts bl.a. språkvård i finska, svenska, samiska, finskt och finlandssvenskt teckenspråk samt . I varje kommun i det samiska hembygdsområdet finns det en särskild kulturgrupp som tillhandahåller kulturorienterade aktiviteter på samiska för samiska familjer. Ett treårigt projekt för att stödja det samiska språket och kulturen med slutdatum har genomförts med stöd av bl.a. och EU. avsatte 2002 ett särskilt anslag till för sammanställningen av en över den samiska kulturen och språket. i har tillsatt en tjänsteman med uppgift att bl.a. övervaka och utvärdera situationen för samiskan och utbildningen i samiska. Statsbudgeten innehåller ett separat anslag för främjandet av den samiska kulturen och de samiska organisationernas aktiviteter. I enlighet med den kulturella autonomin för det samiska folket fördelar anslaget om () till som bestämmer hur det 47 med frågor och svar om de olika språklagarna. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Av detta belopp har anvisats för verksamhet i samernas kyrkstugor i Utsjoki.48 fördelar ett särskilt årligt anslag om till stöd för minoritetskultur och för att under- Folktinget har genomfört kampanjer för att främja användandet av svens- ka: Svenska på stan (2002) och Päivää God dag (2003).49 kan en examen erhållas för romska kulturinstruktörer. men erhålls efter en examination av visade yrkesmässiga kunskaper, oavsett hur dessa kunskaper erhållits. Tre alternativa program finns: språkinstruktör, rådgivare och kultursekreterare. I den lag som styr det finländska statliga radio- och TV-bolagets (YLE) verk- samhet stadgas att finsk- och svensktalande medborgare skall behandlas lika. Vidare skall YLE tillhandahålla sändningar på samiska och . analoga kanaler och en helsvensk digital kanal sändes över Vissa finskspråkiga TV-program är textade på Vidare sänds svenska radioprogram i två kanaler, samt regionala radioproduktioner i områden med svensktalande Det finns också ett flertal tidningar och magasin som publiceras på svenska i . Samerna har en egen radiokanal som täcker deras hem- bygdsområde och som sänder program på nordsamiska om Det sänds även program på skolt- och enaresamiska. nyhetssändningar visas på . Nyhetssändningarna är en samproduktion med Med stöd av ges tre romska tidskrifter ut på fins- Tidskrifterna innehåller dock några artiklar på . radion sänds ett långt nyhets- och samhällsprogram YLE har långa sändningar på ryska . ministeriet lämnar stöd till flertalet publikationer på ryska, inklusive en tid- ning (Spektr). ges ut med en upplaga på 20 000 exemplar. lämnades i bidrag till tidningen. Det finns 20 universitet och högskolor i . Flera av dessa institutioner har svenska som arbetsspråk och som språk vid utbildning och examination alternativt såväl finsk som svensk utbildning och examination. ansvar läggs i lagstiftningen på att säkerställa att den svenska befolkningens utbildnings- och forskningsbehov tillgodoses. ga i finns det möjlighet att kvotera in svensktalande studenter inom vissa vetenskaper, om det inte finns motsvarande utbildning 48 Leikas, e-brev, . 49 Folktingets webbplats. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER tillgänglig för den vetenskapen vid andra universitet. Särskild universitetsutbildning anordnas för blivande svensktalande lärare. Samiskt språk och samisk kultur kan studeras vid tre universitet i . Speciella kvoter finns vid två universitet för samisktalande studenter, som utbildar sig till grundskolelärare respektive jurist. Enligt finländsk skollagstiftning är en kommun med både finsk- och svensktalande invånare skyldig att separat för respektive språkgrupp ordna med grundskoleundervisning och gymnasieundervisning. För finsktalande elever är svenska obligatoriskt i grundskola och gymnasium. Utbildning för samisktalande elever i grundskola bör enligt skollagstiftningen ske på samiska, men det föreligger dock brist på samisktalande lärare. På gymnasiet får undervisning ske på samiska, men det är inte obligatoriskt. Inom det samiska hembygdsområdet tillhandahålls utbildning på samiska i alla grundskolor och nästan alla gymnasier. Modersmålsundervisning får ske på finska, svenska och samiska på såväl grundskolesom gymnasienivå. Även i och i utländska språk får modersmålsundervisning ske. Kommunen är dock inte skyldig att tillhandahålla modersmålsundervisning i och i utländska språk. Staten står för av kostnaderna vid modersmålsundervisning. Ett särskilt statsstöd utgår för att täcka kostnader för undervisning i och på samiska som uppstår för kommuner och andra tillhandahållare av undervisning i grundskola, gymnasium och vid yrkesskolor. Ett visst minimiantal elever krävs för att vara berättigad till bidrag. I statsbudgeten avsätts medel för produktion av samiskt undervisningsmaterial. uppgick beloppet till . Förskoleverksamhet skall bedrivas på finska eller svenska. Språket kan också vara samiska eller eller teckenspråk eller något annat språk. I det samiska hembygdsområdet måste undervisningen för samisktalande barn huvudsakligen vara på samiska. I kommuner med både finsk- och svensktalande invånare måste de lokala myndigheterna ordna förskoleundervisning på båda språk. Daghemsverksamhet i någon form skall enligt lag finnas tillgänglig på svenska, finska och samiska. Det finns sju privata ryska/finsk-ryska daghem i huvudstadsområdet. Patientens modersmål, de individuella behoven och kulturen skall beaktas vid omvårdnad och behandling av patienten så långt som möjligt. Enligt regeringen har det dock i praktiken förekommit problem i detta hänseende beroende på fördomar mot minoriteter och missförstånd. I statsbudgeten har avsatts för att garantera tillgången till hälso- och socialvård på samiska i det samiska hembygdsområdet.50 50 European Charter for Regional or Minority Languages, 2004. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM