rfr · GS0WRFR1 · 2005-01-01 00:00:00 — Inom tillämpad transportforskning skulle de sex områdena miljöanpassade transporter och drivmedel, kollektiv persontrafik och offentligt betalda resor, säkerhet i transporter, logistik och samverkande transportlösningar, transportinformatik samt infrastrukturens drift och underhåll prioriteras. Bland övriga verksamhetsmål angavs att: -KFB skall verka för att forskningsresultaten inom kommunikationsområdet kommer till nytta och användning. Nyttan av den av KFB finansierade forskningen skall enligt mätningar uppvisa en positiv utveckling. Vidare skall KFB sörja för att forskningsresultaten inom kommunikationsområdet dokumenteras och sprids på ett effektivt sätt. De kunskapsöversikter som publiceras skall i ökad grad inkludera resultat även från forskning utomlands. KFB skall söka vägar för en mer aktiv spridning och för en ökad användning av forskningsresultaten inom transportsektorn. -Den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen inom kommunikationsområdet skall förstärkas ytterligare. Uppbyggnaden av forskningsmiljöer av internationell klass skall fullföljas inom prioriterade områden. Stödet till forskningen skall lämnas i sådana former att rekryteringen av nya forskare till kommunikationsområdet stimuleras och att andelen kvinnliga forskare ökar. av forskningsstödet skall lämnas som tema- eller ramprogramanslag för långsiktig kunskapsuppbyggande forskning. Antalet finansierade licentiat- och doktorsarbeten skall öka. -KFB:s verksamhet skall resultera i en ökad samverkan mellan svenska forskare inriktade på kommunikationsfrågor. BILAGA A 2004/05:RFR1 -KFB:s insatser skall leda till att den svenska kommunikationsforskningens internationella anknytning förbättras. Den forskning som KFB finansierar bör avsätta ett ökat antal bidrag i internationella vetenskapliga forum. -KFB skall verka för en ökad samverkan och samordning med och i fråga om planering och uppföljning av övergripande kommunikationsforskning. -Forskningens kvalitet och relevans regelbundet skall följas upp och utvärderas. KFB skall som ett genomsnitt för perioden 20002002 låta genomföra utvärdering av minst en femtedel av sitt forskningsstöd. Utvärderingarna bör samordnas med motsvarande verksamhet vid och . -Anslaget på i genomsnitt skall under budgetåren 20002002 användas till större FUD-projekt avseende kollektivtrafik och samhällsbetalda resor. KFB skall i samverkan med andra aktörer aktivt verka för att aktivitetsnivån inom detta område ökar. -I genomsnitt skall användas till fortsatta insatser i form av systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter, forskning om förutsättningarna att ställa om transporter och kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser samt uppföljning av erfarenheterna från de pilotprojekt som KFB medfinansierar. KFB skall när det gäller insatserna i form av systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter samt forskning om förutsättningarna att ställa om transporter och kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser samråda med . Den strategiska kommunikationsforskningen syftade till att förbättra underlaget för politiska beslut inom kommunikationsområdet. Forskningens resultat riktades främst till riksdag och regering, statliga myndigheter och initierade samhällsdebattörer. Inom Telematik, Transporter samt Drivmedel och fordon vände sig forskningen till en vidare grupp inom näringsliv och samhälle. Målet var att få fram kunskaper och erfarenheter som hjälper företag, kommuner, myndigheter och enskilda individer att agera på ett sätt som leder närmare målen för kommunikationspolitiken. Forskningen om transporter gällde både person- och godstrafik samt trafiksäkerhet, trafikteknik, väg- och baninfrastrukturer. Programmet för Drivmedel och fordon gällde el- och hybridfordon. var ungefär en fjärdedel av projekten flerdisciplinära och många hade både teknik- och samhällsvetenskaplig inriktning. I de mer endisciplinärt orienterade projekten hade ungefär en femtedel anknytning till teknikområdet och ungefär lika stor andel till det samhällsvetenskapliga området. Ekonomi och vetenskap hade var. Frågor om kollektivtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart berörde alla KFB:s huvudprogram (de fyra verksamhetsgrenarna). fick KFB tre större uppdrag från regeringen: -Att fortlöpande utveckla sitt inriktningsprogram som skall ge en översikt över forskningsläget inom olika delar av kommunikationsområdet och ge övergripande riktlinjer för fortsatta FUD-insatser inom hela verksamhetsområdet. Inriktningsplanen skulle även innehålla en prioritering av forskningsområden med utgångspunkt i förväntade kunskapsbehov inom kommunikationssektorn och förutsättningarna att bygga upp långsiktigt fungerande forskningsmiljöer. KFB skall i detta arbete beakta pågående och planerad forskning inom EU samt inom andra svenska sektorsorgan, forskningsråd och myndigheter som har beröring med kommunikationsområdet. -Att utreda hur kunskapsöverföringen från den kommunikationsforskningsrelaterade forskningen inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling till svenska företag, myndigheter och forskare kan förbättras. -Att formulera en forskningsstrategi för transportområdet. Verket för innovationssystem () inrättades i samband med att KFB lades ned. I instruktionen för , punkt 2 i övergångsbestämmelserna, anges att det som gällde om bl.a. KFB i stället skall gälla för under förutsättning att besluten gäller frågor som hör till verkets ansvarsområde.268 har hållbar tillväxt som övergripande syfte för sina satsningar på FUD. har FUD-satsningar inom samtliga trafikslag.269 Den nya myndigheten övertog även delar verksamheten från () och dåvarande (). fick bl.a. överta ansvar och uppgifter som KFB tidigare haft för transportforskningen. Anslaget till ingår i utgiftsområde 24 som bereds av näringsutskottet. skall främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. Verket har även till uppgift att kartlägga kunskapsbehov, initiera och finansiera behovsmotiverade forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt, liksom att verka för att kunskaper sprids och nyttiggörs.270 Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. har även till uppgift att kartlägga kunskapsbehov, initiera och finansiera behovsmotiverade FUD-projekt, liksom att verka för att kunskaper sprids och nyttiggörs. 268Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering Ds 2003:21. 269Förändrad finansiering av transportforskningen. 270Förordning (2000:1132) med instruktion för Verket för innovationssystem. BILAGA A 2004/05:RFR1 -fördela medel till forskning och utveckling och därmed sammanhängande verksamhet, -verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet utvecklas, -med beaktande av kunskapsutvecklingen i särskilt små och medelstora företag utveckla samarbetet mellan industriforskningsinstitut, universitet och högskola samt aktörerna inom privat och offentlig verksamhet, -främja det svenska deltagandet i aktuella forskningsteman inom EG:s ramprogram för forskning och utveckling, övriga internationella forskningsprogram samt utbytet med i aktuella delar, -stimulera till kunskapsöverföring och rörlighet mellan olika grupper av aktörer i innovationssystemet, -vara rådgivande organ åt regeringen i forsknings- och utvecklingsfrågor, -verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen, -arbeta för jämställdhet mellan män och kvinnor. skall samverka med berörda regionala, nationella och internationella aktörer. Verket skall särskilt samverka med Verket för näringslivsutveckling () och (). TABELL 2: VERKSAMHETSINDELNING FÖR Stöd till forskning och ut- Politik för ett uthålligt energi- Källa: Regleringsbrev för . Mål för politikområde Forskningspolitik Målet är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Mål för verksamhetsområde Forskning och utveckling Målet är att den statliga organisationen för forskningsfinansiering skall vara ett effektivt verktyg för att främja de forskningspolitiska målsättningarna, stärka det svenska systemet för FoU samt öka forskningens bidrag till internationella konkurrenskraft och en hållbar samhällsutveckling. Mål för verksamhetsgren Stöd till forskning och utveckling Mål 1: Stödja forsknings- och utvecklingsarbete av högsta kvalitet inom bl.a. områdena teknik, transport, kommunikation, arbetsliv och energi och därmed främja förnyelse och hållbar tillväxt. Mål 2: Verket skall aktivt arbeta för jämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelningen av forskningsstödet. Mål 3: skall verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen. Mål 4: Verket skall öka sina insatser för att ge unga och nydisputerade forskare goda förutsättningar att fortsätta sin karriär i högskola, institut, näringsliv eller som egna företagare. Mål 5: Verket skall stimulera svenskt deltagande i europeiskt och internationellt FoU-samarbete och erfarenhetsutbyte inom sitt verksamhetsområde samt öka utnyttjandet av europeiska och internationella forskningsmedel som en förstärkning av den nationella forskningsfinansieringen. Mål för verksamhetsgren Kunskapsöverföring Målet är att information om FoU skall spridas till utförare och användare av forskning samt till en intresserad allmänhet. Mål för verksamhetsgren Strategi och analys Målet är att genom framtidsstudier, analyser och effektstudier av hög kvalitet bidra till att offentliga insatser för FoU och innovation främjar effektiva innovationssystem och hållbar tillväxt i . För politikområde Transportpolitik skall bidra till målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Enligt regleringsbrevet skall i sin återrapportering redovisa: -insatser inom transportområdet som bidrar till en ökad kostnadseffektivitet och hållbarhet i transportsystemet, särskilt avseende kollektivtrafik och samhällsbetalda resor samt logistik, -insatser för ökad kunskap om transportområdets betydelse för hållbar tillväxt, -systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter samt uppnådda effekter, -utvecklingen av samverkansprogrammet för mer miljöanpassade fordon. uppföljning av förändringarna inom transportforskningen har låtit genomföra en uppföljning av i vilken utsträckning täcks av och andra finansiärer inom Tran- BILAGA A 2004/05:RFR1 syfte med rapporten var att ge underlag för en diskussion av hur transportforskningen kan påverkas av den myndighetsorganisation som infördes . I rapporten gjordes inte någon bedömning av hur själva forskningsbehoven förändrats och hur de forskningsstödjande myndigheterna förhåller sig till dessa förändringar. I rapporten pekas på flera generella förändringar efter inrättandet av . En grundläggande skillnad som lyfts fram mellan och är fokuseringen på innovationssystem. Andra förändringar är de delvis nya utgångspunkterna för transportforskningen som stegvis kan komma att medföra andra prioriteringar . Inriktningen på hållbar tillväxt blir starkare och det innebär att vissa områden får ökad prioritet medan andra får minskad. I rapporten konstateras också andra avgörande skillnader mellan KFB och . Bland annat lyfts fram att KFB:s verksamhet hade sin utgångspunkt i de transportpolitiska målen för god tillgänglighet, hög transportkvalitet, trafiksäkerhet, god miljö och positiv regional utveckling. KFB:s forskningsinsatser syftade till att ta fram underlag i dessa avseenden för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Också för insatser på transportområdet gäller de transportpolitiska målen men med ett par kvalificeringar. Det ena är att tillväxtbegreppet har en central plats inom och utgör ett viktigt kriterium vid prioritering av insatser. Det är enligt rapporten en uppenbar skillnad mot KFB som kunde maximera sina insatser med avseende på de transportpolitiska målen. KFB kunde satsa sina medel på ett sådant sätt som bedömdes ha effekter på exempelvis säkerhet, tillgänglighet, transportkvalitet och regional utveckling. Något explicit krav på att insatserna därutöver skulle ha effekter på tillväxt fanns inte. Det räckte med att insatserna bedömdes ha betydelse för de transportpolitiska målen. För räcker detta inte generellt sett då de har att säkerställa att forskningsbaserad kunskap används och har förutom effekt på de transportpolitiska målen även tillväxtorienterade effekter. I rapporten konstateras att det finns ett par punkter som förtjänar vidare behandling. Den ena gäller systemkritiska studier på en transportslagsövergripande strategisk nivå. Det är t.ex. angeläget att den FoU-stödda utvecklingen fortsätter när det gäller planeringsinstrument, teorier, modeller och metoder för att bedöma exempelvis infrastrukturinvesteringar och konsekvenser i olika avseenden som miljö, säkerhet, tillgänglighet och effektivitet. Detta förutsätts kunna ske bl.a. inom ramen för kunskapsplattform Infrastruktur och effektiva transportsystem. Det är dock troligt att det inom kan bli en minskad satsning på strategisk kommunikationsforskning i KFB:s mening. Ingen av aktörerna inom Transam är beredd att enskilt ta ansvar för en heltäckande kunskapsförsörjning på detta område. Enligt rapporten kan det därför vara angeläget med en djupare analys tillsammans med 271 Förändrad finansiering av transportforskningen (Rapport från , VR 2003:7). aktuella aktörer och intressenter, bl.a. bland forskningsutförare och forskningsanvändare av strategisk kommunikationsforskning. Det är viktigt att analysera i vilken utsträckning som behov, frågeställningar och prioriteringar kan ha förändrats inom området. Den andra punkten som tas upp gäller finansieringen av den av aktörerna oberoende forskningen inom respektive sektorer. Respektive sektorsmyndigheter kan enligt rapporten inte utan vidare förväntas finansiera forskning som ifrågasätter modeller, metoder, processer eller implementeringar inom den egna verksamheten. KFB hade den möjligheten och satsade också på sådan forskning, vilket var ett betydelsefullt bidrag i utvecklingen. kan i och för sig stödja sådan forskning om den kan antas ha effekt på hållbar tillväxt eller bedöms vara av speciell betydelse för transportområdet. Andra forskningsfinansiärer har inte tidigare haft i uppdrag att stödja sådan forskning. Enligt rapporten är det mot bakgrund av dessa frågors betydelse viktigt att forskningsfinansiärerna inom Transam adresserar behoven och för en diskussion om hur ett finansieringsansvar för denna typ av sektorsgemensamma forskningsfrågor kan förverkligas. EU:s insatser för forskning och utveckling vitbok272 Vägval behandlar den gemensamma transportpolitiken fram . Åtskilliga åtgärder och politiska instrument kommer att krävas för att den process skall kunna inledas som kommer att mynna ut i ett hållbart transportsystem, vilket enligt kommissionen förhoppningsvis kommer att äga rum . De åtgärder som förordas i vitboken utgör endast de inledande etapperna som banar vägen för en mer långsiktig strategi. Den gemensamma transportpolitiken kan enligt kommissionen inte ensam bidra med samtliga lösningar. Den bör ingå i en helhetsstrategi, där även kravet på en hållbar utveckling integreras. Vad gäller den europeiska transportforskningspolitiken anges i vitboken att åtgärder på detta politikområde bör vidtas i syfte att skapa större enhetlighet mellan de insatser som görs på gemenskapsnivå, på nationell nivå och inom de privata institutionerna i överensstämmelse med det kommande europeiska området för forskningsverksamhet. Det svenska medlemskapet i EU har inneburit nya finansieringskällor för svenska forskare och möjligheter till samarbete inom EU:s ramprogram för 272 - Den gemensamma transportpolitiken : Vägval . BILAGA A 2004/05:RFR1 EU/är nationellt kontaktorgan för det samarbete mellan och EU som rör forskning och teknisk utveckling. Den rättsliga grunden för ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling återfinns i artiklarna 163173 i EG-fördraget. Enligt fördraget skall EU stimulera företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling. Detta för att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för industrin i medlemsländerna och stärka dess internationella konkurrenskraft. Forskningspolitiken skall också uppmuntra till samarbete mellan parter i olika EU-länder för att dessa skall kunna utnyttja den inre marknadens möjligheter. Svenska forskare och företag har kunnat delta i programmen . Medvetandet om programmen och förutsättningarna för att delta har successivt förbättrats.273 anger i en rapport274 att programmets huvuddel Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet omfattar sju tematiska områden, där transportfrågor finns inom tema tre till sex: -Genforskning och bioteknik. -Livsmedelssäkerhet och hälsorisker. -Nanoteknik, intelligenta material och nya produktionsprocesser. -Flyg- och rymdteknik. -Hållbar utveckling och globala förändringar. -Informationssamhällets teknik. -Medborgare och styrelseformer i ett öppet europeiskt kunskapssamhälle. Hållbar utveckling är som nämnts ett centralt mål för EU. Det handlar om att utveckla energiförsörjningssystem med ökad användning av förnybara energikällor och nya energibärare som vätgas och bränsleceller. Inriktningen på kort sikt är enligt följande: -Renare energi, särskilt förnybara energikällor och deras integrering i energisystemet inklusive lagring, distribution och användning. -Energibesparing och ökad effektivitet i energianvändningen. -Alternativa motorbränslen till diesel och bensin. I pekas bl.a. på att i sammanhanget är frågan om ett konkurrenskraftigt europeiskt järnvägssystem aktuell. För att stödja järnväg och sjöfart och intermodaliteten, som är avgörande för dessa båda trafikslag, behövs forskning. Den andra delen av ramprogrammet Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet knyter enligt an till tankarna om ett europeiskt forskningsområde. Syftet är att stärka den europeiska forskningens utveckling och konkurrenskraft. Här återfinns insatser för innovation och innovationssystem, forskarrörlighet, forskningsinfrastruktur och bättre samverkan mellan vetenskap och omgivande samhälle. 273Svenska små och medelstora företag i EU:s fjärde ramprogram för FoU, R1997:38. 274Förändrad finansiering av transportforskningen. Den tredje och budgetmässigt minsta delen av ramprogrammet Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet består i huvudsak av koordineringsaktiviteter mellan nationella forskningsprogram. Planeringen för det sjunde ramprogrammet (20062010) pågår för närvan- de.275 Strategi för transportrelaterad forskning och utveckling har gett i uppdrag att i samverkan med bl.a. , , , , och utarbeta en samlad strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem. I uppdraget ingick att sammanfatta myndigheternas syn på viktiga utvecklingsområden och beskriva ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Uppdraget avrapporterades276 till regeringen . I rapporten anges att delvis följande överlappande problem utgör bakgrunden till strategin: -Forskningens utförarsida är fragmentiserad med många underkritiska miljöer. -Finansiärernas satsningar är delvis bristfälligt koordinerade. -Långsiktiga och uthålliga finansieringsformer är en bristvara. -Svenska forsknings- och utvecklingsmiljöer har bara i undantagsfall förutsättningar att konkurrera om EU-medel. -Finansieringsformerna är ibland föga resurseffektiva och fokuserade. I strategin pekas flera viktiga områden ut som har intresse för flera myndigheter för statliga transportrelaterade FUD-satsningar. Dessa områden är av intresse för flera myndigheter. Miljö och säkerhet är egna områden, men ingår i likhet med jämställdhet även i samtliga övriga områden. 276Nationell strategi för transportrelaterad FUD, , dnr 2004-00527. BILAGA A 2004/05:RFR1 TABELL 3: VIKTIGA OMRÅDEN FÖR TRANSPORTRELATERAD FORSKNING OCH UTVECKLING Säkerhet, sårbarhet och trygghet Transportpolitiska beslut underlag, processer, mål och styrmedel Källa: Nationell strategi för transportrelaterad FUD. I rapportens slutsatser konstateras bl.a. att det råder god samsyn mellan myndigheterna om att det behövs en kraftsamling för att etablera starka forsknings- och utvecklingsmiljöer. Det konstateras även att två insatsformer, och virtuella FUD-centrum, har utvecklats för att underlätta etablerandet av starka forsknings- och utvecklingsmiljöer samt att de bidrar kraftfullt till ökad långsiktighet. Rapporten pekar också på att och har ett sektorsforskningsansvar medan och inte har detta. I stället hanterar huvuddelen av forskningen inom dessa sektorer. Denna ansvarsfördelning upplevs som olämplig, och i rapporten föreslås att myndigheter inom luft- och sjöfarten ges ett sektorsforskningsansvar. Myndigheternas samarbetsforum Transam föreslås ges en tydligare roll, bl.a. genom att svara för en årlig översyn av transportforskningssatsningarna. Det föreslås även att avsätter motsvarande en halvtid för att leda och driva Transam. 1997/98:TU10 Transportpolitik för en hållbar utveckling. 1999/2000: NU17 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. 1999/2000:UbU17 Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering. 2000/01:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2000/01:1). 2000/01:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 2001/02:TU2 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. 2003/04:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2003/04:TU10 Transportinfrastrukturen 20042015. Förändrad finansiering av transportforskningen. Rapport från , VR 2003:7. Godstransporter i samverkan tekniska hinder, forskning och utbildning. Nationell strategi för transportrelaterad FUD. , dnr 2004-00527. Ny kurs i trafikpolitiken. 1995/96:131 sektorsansvar inom vägtransportsystemet m.m. Prop. 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling. 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. 1999/2000:81 Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering. 2000/01:1 Budgetpropositionen . 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. 2003/04:1 Budgetpropositionen . Regleringsbrev för Kommunikationsforskningsberedningen. Regleringsbrev för Verket för innovationssystem. Svensk Transportforskning En kartläggning. Svenska små och medelstora företag i EU:s fjärde ramprogram för FoU. Årsredovisning för Kommunikationsforskningsberedningen. transportpolitiken : Vägval . Europeiska kommissionen, 2001. Yttrande 1999/2000:TU1y. Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering. information VI 2004:01. Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering. BILAGA A 2004/05:RFR1 Viktiga finansiärer av transportrelaterad FUD I och sektorsansvar ingår att finansiera den FUD som svarar mot respektive sektors behov. Sektorsforskningsansvaret innefattar såväl kortsom långsiktig kunskapsförsörjning. Tillgängliga medel för FUD bestäms i den årliga budgetprocessen. En viktig princip för och beslut om FUD är att de fattas som en integrerad del i verksamhetsplaneringen. En stor del av medlen fördelas genom en årlig bred utlysning. finansierar i princip all forskning inom drivmedelsområdet. Dessutom står för en väsentlig del av finansieringen av FUD kring energiomvandlare i vägfordon, främst förbränningsmotorer. fattas beslut om myndighetens fortsatta finansiering. Det bör noteras att eventuella reduktioner av satsningar på transportrelaterad FUD skulle få stora konsekvenser som inte ens på medellång sikt kan kompenseras av någon annan myndighet.