rfr · GS0WRFR3 · 2005-01-01 00:00:00 — samla gir tiltaka eit bilete av ein samanhengande og sterkt undertrykkjande politikk frå storsamfunnet overfor ein utsett minoritet. --- 11. februar 1998 gav daverande kommunalog regionalminister på av 80 (1997-1998). STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER styresmaktene i Noreg ei offisiell orsaking til romanifolket for dei overgrepa som har skjedd. Regjeringa tek sterk avstand frå dei overgrepa som har vore gjorde mot romanifolket og ber om orsaking for den uretten som har skjedd. Noko liknande må aldri få hende igjen. Regjeringa seier seg òg lei for den fornorskingspolitikken som har råka alle dei nasjonale minoritetane, og vil på staten sine be om orsaking for den måten minoritetane er blitt behandla på.21 Mot bakgrund av ratificering av Europarådskonventionerna har Kommunal- och regionaldepartementet (KRD) fått ett samordningsansvar för den statliga politik som berör de aktuella minoritetsgrupperna i . Vid departementet handläggs de minoritetspolitiska frågorna inom en särskild enhet, Sameog minoritetspolitisk avdeling. Departementet har uttryckt önskemål om en tät dialog med de nationella minoriteternas organisationer för att säkerställa att deras synpunkter blir hörda. Departementet vill också vara en kontaktpunkt in i centralförvaltningen för dessa grupper. Det har inom den norska regeringen upprättats ett departementsövergripande samordningsutskott för minoritetspolitiken där representanter för flera departement ingår. Varje departement har inom sina fackområden även ansvar för områden som berör nationella minoriteter.22 Minoritetspolitiken bygger på principen om självidentifiering, dvs. den enskilde får själv avgöra om han eller hon vill bli behandlad som tillhörig en nationell minoritet. KRD har även det överordnade samordningsansvaret för samiska frågor och ansvaret för att regeringens samepolitik som helhet blir genomförd. Respektive fackdepartement har ansvar för att ta initiativ till och följa upp samepolitikens genomförande inom varje sektor. KRD skall både informera om samepolitiken och tillse att samepolitiken inkluderas när sektorspolitiken utformas. KRD skall vidare bl.a. övervaka och värdera konsekvenser av sektorspolitik i förhållande till samepolitik. KRD sköter kontakterna med och har i uppgift att bistå andra departement i utredningar som berör den samiska befolkningen. är regeringens dialogpartner i samepolitiken. har också tagit över förvaltningsansvar och verksamheter inom olika områden. 21Innst.S.nr.145 (20002001). 22Se regeringens webbplats . STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM Som redan nämnts använder norska myndigheter begreppet kvänska/finska eftersom det inte finns någon samstämmighet om huruvida kvänska är ett eget språk eller en finsk varietet. Det diskuteras även om kvänska kan anses vara samma språk som meänkieli i svenska . att språkanvändarna själva får avgöra denna fråga. Regeringen uppger att den har valt att ge stöd till åtgärder som skall stärka och utveckla kvänska som ett Det är enligt den norska regeringen dock för tidigt att införa en egen skrivspråksstandard för kvänska i offentliga skolor. terkommitté har uppmanat att klargöra det kvänska språkets status. 3.3 Ratificeringen av Europarådskonventionerna undertecknade minoritetsspråkskonventionen som den kom till och var sedan det första land som ratificerade minoritetsspråkskonventionen 1993. ratificerades även ramkonventionen. Inget annat språk än samiska nämns i ratifikationsinstrumentet för minoritetsspråkskonventionen. har valt att ratificera minoritetsspråkskonventionen för samiska som ett språk och till stor del har frågan om vilka insatser som skall göras för språkets olika varieteter överlämnats till det norska . har senare angett att samiska ges skydd enligt del II och del III i minoritetsspråkskonventionen samt att kvänska/finska, och ges skydd enligt del II. Åtgärder mot diskriminering m.m. Olika insatser har vidtagits mot den diskriminering som de nationella minoriteterna i är utsatta för. Regeringen har tagit fram en handlingsplan mot rasism och diskriminering. Ett centrum för att bekämpa etnisk diskriminering har inrättats, bl.a. till stöd för familjer som tillhör de resande och romerna. Rapporter om etnisk diskriminering har tagits fram och arbete med att ta fram en lag mot etnisk diskriminering har bedrivits. fick den judiska minoriteten i för att säkra kulturen och framtiden för den judiska församlingen. Ersättningen var en historisk och moralisk ersättning för den ekonomiska likvideringen av den judiska minoriteten under . Medlen har bl.a. använts för att inrätta ett centrum för studier om förintelsen. Ett antal personer som tillhör romanifolket (de resande) har fått s.k. ex gra- tia-ersättningar för att de utsatts för orättvisor. Enligt praxis får en person med resandebakgrund i ersättning för att de har fått otillräcklig skolundervisning. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Användning av minoritetsspråk i kontakt med myndigheter I enlighet med syftet med minoritetsspråkskonventionen har i första hand riktat sitt stöd till samerna inom de områden där de traditionellt har levt och fortfarande lever. Vidare medger språkreglerna användning av samiska bl.a. vid kontakt med lokala och regionala myndigheter, inom hälsosektorn och den sociala sektorn, rättsväsendet, kyrkan och utbildningsväsendet. Enligt samelagen är samiska och norska likvärdiga språk. Inom förvaltningsområdet för samiska språk är samiska och norska likställda språk. Den som använder samiska i kontakterna med myndigheter inom detta område har rätt att få svar på samiska. Flera myndigheter har samisktalande personal. Bland annat polisen, , rättshjälpen och kriminalvården har möjlighet att ge service på samiska. Norska och polisen avsätter medel för utbildning i samiska inom förvaltningsområdet. i tar emot två till fyra samisktalande elever. Rättegångar med anknytning till det samiska förvaltningsområdet kan enligt samelagen hållas på samiska om en av parterna begär det. Dessutom kan handlingar inges på samiska. Frågan om den samiska befolkningens tillgång till rättsväsendet har behandlats i en proposition. Enligt propositionen skall särskilda ansvar för att skydda den samiska befolkningens intressen återspeglas i tillgången till rättssystemet. har därför beslutat om inrättandet av en domstol i för det samiska förvaltningsområdet. Dessutom har frågan om utvecklingen av rättsliga begrepp inom det samiska språket uppmärksammats. Enligt samelagen skall förordningar av särskilt intresse för hela eller delar av den samiska befolkningen översättas till samiska. Lagar har översatts inom ett flertal politikområdet, bl.a. skollagen, hemvärnslagen, förvaltningslagen, informationsfrihetslagen, kulturminneslagen, socialtjänstlagen och rennäringslagen. Användning av minoritetsspråk i politiska församlingar Sammanträden på och fylkesnivå hålls på norska och samiska i kommunerna Unjárga/Nesseby, Kárášjohka/Karasjok, Deatnu/och i Finnmarks fylke. Sammanträden i Guovdageaidnu/Kautokeino hålls huvudsakligen på samiska. Sammanträden i Gaivuodna/, Porsaŋ gu/ Porsanger och i Troms fylke hålls enbart på norska. sessioner är tvåspråkiga. Språkvård och stöd till användning av minoritetsspråk Den norska regeringen har uttalat att samiska skall vara levande språk. En aktiv och utvidgad användning av samiska språk är enligt regeringen ett mycket viktigt element i den fortsatta utvecklingen av samisk kultur. På samma sätt är det viktigt att samiska språk används i offentliga sammanhang. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM har KRD samiskspråkiga sidor på regeringens webb- Tanken är att detta skall vara den främsta kanalen för samisk- språkig information och samiskspråkiga dokument från regering och depar- Det norska har tagit fram en språkplan för sydsamiska. tinget har även föreslagit att samiska språkcentrum skall inrättas. tare för sydsamiska finns vid lokalkontor i . Lulesamiska och sydsamiska är språk som är särskilt utsatta. utvecklingen av dessa språk skall stärkas. Sydsamiska talas av få personer inom ett geografiskt stort område som omfattar fyra fylken och 70 kommuner. Sydsamerna i och har av tradition mycket kontakt med var- I finns två sydsamiska kulturinstitutioner: Saemin Sijte i Snåsa och Sijti Jarnge i Hattfjelldal. Regeringen har haft samråd med representanter för användare av och angående behovet av särskilt skydd och stöd för deras språk. Användare av framförde att de inte vill att några åtgärder vidtas till skydd för deras språk och de betonade att man inte ville ha någon inblandning från majoritetsbefolkningen när det gäller dessa frågor. framförde däremot att deras språk är hotat och att man är oroad för dess fram- En organisation för har erhållit ett inledande finansiellt stöd för att utveckla läromedel för . Den har inte inrättat några permanenta samarbetsorgan eller rådgivande organ där de nationella minoriteterna är representerade. myndigheterna fäster dock enligt regeringen stor vikt vid att upprätthålla kontakt och dialog med minoriteterna, varför de inbjuds till möten och konfe- renser om ämnen som berör dem. upprättades dessutom ett kontakt- forum mellan de nationella minoriteterna och norska myndigheter. tanter för de nationella minoriteternas organisationer och de mest centrala departementen deltar i forumet, som leds av statssekreteraren för nationella minoriteter.23 Minoriteternas organisationer erhåller finansiellt stöd för att kunna delta i samhällslivet. Bidragen till de nationella minoriteterna sköts av Kommunal- och regio- I bidragen ingår både grundbidrag till minoritetsorganisa- tioners drift och projektbidrag på sammanlagt (år Målet för statsbidraget är att ge stöd till verksamheter som bidrar till aktivt samhällsdeltagande, som säkrar allas lika möjligheter och som motver- Bidragen skall vidare bidra till att principerna i Europa- fick sex organisationer grundbidrag: Norske Kveners forbund, Romanifolkets , Stiftelsen , Landsorganisasjonen for 23 Skotvedt, e-brev, . 24 Statsbudgeten, kap. 526, post 70. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER Romanifolket, Stiftelsen /taterne och Skogfinske interesser i Norge.25 Projektbidragen kan bl.a. användas för att förmedla kunskap om nationella minoriteters situation, för att dokumentera diskriminering, för att stödja självhjälpsverksamhet och samarbete över nationsgränserna.26 Det finns regelbundna sändningar på samiska i norsk radio och TV. Norsk rikskringkasting (NRK) spelar en viktig roll när det gäller att skydda och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. producerade NRK Sámi Radio radiosändningar, varav regionalt. Sámi Radios digitala kanal sände . sände NRK samiska program i TV. började NRK med dagliga TV-sändningar på samiska, textade på norska. Inom ramen för det nordiska samarbetet har bl.a. den samiska Internettjänsten Sámi Web tagits fram. I tillståndsvillkoren för de kommersiella sändarna TV2 och radions P4 ställs krav på sändningar som riktar sig till både stora och små mottagargrupper, inklusive den samiska gruppen och andra minoriteter. sände TV2 ca 30 reportage och tre dokumentärer om samiska frågor. P4 sänder nyheter på samiska varje vardag. Perioden 19972001 hade ca 300 lokalradiostationer tillstånd att sända radio. Av dessa sände fyra enbart på samiska. Inom det sydsamiska området har NRK Sámi Radio ett lokalkontor i och sänder två program på sydsamiska . Den norska radions lokalkontor i sänder på kvänska/finska . finns ett särskilt presstöd för samiska tidningar, vilket uppgick till . fick tre tidningar stöd, varav två samiskspråkiga (Min Aigi och Assu) och en norskspråkig (Ságat). Den kvänska tidningen startades och får statligt stöd, vilket uppgick till . Ett antal åtgärder har vidtagits inom kulturområdet för att stödja minoriteterna och minoritetsspråken. Som exempel kan nämnas stöd från norska till projekt inom kulturarvsområdet, bl.a. till ett projekt för att samla in traditionellt kvänskt material. Ett centrum för det kvänska språket och kvänsk kultur, Kvæntunet, har inrättats i Porsanger, Finnmark, i syfte att bl.a. revitalisera det kvänska språket och synliggöra kvänsk kultur i det norska samhället. har fylkesbiblioteket i Öst-Finnmark fått statligt stöd för finsk biblioteksservice. De resande har fått statligt stöd för att ta fram en . kommer endast att vara tillgänglig för de resande själva. 26Rundskriv om tilskudd til nasjonale minoriteter. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM har även gett stöd till utgivningen av böcker om de resande. turdepartementet och ger stöd till bl.a. den årliga, romska musik- Glomdalmuseet i Elverum får medel för att bygga upp ett centrum för att dokumentera och presentera de resandes kultur. Gruetunmuseet i har fått visst finansiellt stöd från staten. Staten bidrar till finansieringen av det nationella samiska museet miske Samlinger i Kárášjohka/Karasjok samt till ett antal lokala samiska Det samiska specialbiblioteket i Karasjok är helstatligt Det norska har ansvar för att sam- manställa en samisk bibliografi. Det samiska arkivet är en privat stiftelse som får statsbidrag för att samla och tillgängliggöra material om samiskt språk och får den samiska teatern Beivvás Sámi Teáhter Stöd ges även till olika samiska festivaler. är ett antal stipendier knutna till samiska konstnärer. driver ett projekt kring det samiska språket på film. I detta ingår bl.a. textning av biofilmer till samiska, dubbning av barnfilmer till samiska, stöd till samis- ka filmprojekt och utgivande av en katalog över dessa filmer. Enligt lag skall sådana samiska och kvänska/finska ortnamn som används av den lokala befolkningen också användas på kartor, ortnamnsskyltar, i register Enligt norska regeringen har detta också skett. En ny namnlag har gjort det enklare för bl.a. personer som tillhör en nationell minoritet att ta tillbaka ett tidigare använt familjenamn. Ett arbete pågår kring användningen av sa- miska i olika dataregister. I detta ingår bl.a. datahanteringen av samiska bok- Norska myndigheter erkänner varje persons rätt att lära sig sitt minoritets- Myndigheterna har enligt regeringen emellertid ingen skyldighet att tillhandahålla sådan utbildning till alla personer som tillhör en nationell mino- finns ett särskilt statsbidrag till kommuner för extra utgifter i samband med tvåspråkig skolundervisning på norska och samiska. norska skollagen har alla elever inom det samiska området rätt till undervis- ning i och på samiska. Utanför det samiska området har alla elever rätt till undervisning i och på samiska om minst tio elever i en kommun begär det. Samiska elever utanför det samiska området har dock alltid rätt till samisk undervisning, oavsett antal. Alternativa former av sådan undervisning kan ges om undervisningen inte kan tillhandahållas av lärare vid skolan. I den norska skollagen regleras elevers rätt att i de två nordligaste länen Troms och Finnmark få undervisning på finska som andra språk under förut- sättning att detta efterfrågas av minst tre elever av kvänskt/finskt ursprung. Kursplanen för finska som andraspråk ingår i läroplanen för den tioåriga STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER obligatoriska skolan i . Kursplaner i finska har även utarbetats för gymnasieskolan. Ett särskilt bidragssystem har utarbetats för finsk undervisning i syfte att göra det möjligt för de lokala myndigheterna i och Finnmark att erbjuda undervisning i finska som andraspråk. Särskilda åtgärder har vidtagits vad gäller lärares fortbildning i finska och tillgång till läroböcker på finska. fick 720 elever i 14 kommuner i Finnmark och 219 elever i tio kommuner i Troms undervisning i finska som andra språk. Enligt skollagen skall kommunerna erbjuda modersmålsundervisning, tvåspråkig undervisning och särskilt anpassad undervisning på norska till elever med annat modersmål än norska och samiska till dess att eleverna har uppnått sådana kunskaper i norska att de kan följa normal undervisning i skolan. Den ger bidrag till förskolor med barn från språkliga och kulturella minoriteter. Syftet är att kommunala och privata förskolor skall tillhandahålla program för att utveckla tvåspråkigheten hos barnen. finns ett särskilt stödprogram för den samiska barnomsorgen. Syftet är att utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. Statsbidragen används till språkträning, översättning och inköp av undervisningsmaterial. Stödet administreras av . fanns det 49 samiska förskolor med sammanlagt 1 000 elever av samiskt ursprung. De samiska förskolorna finns i Finnmark, Troms, Nordland, Sydtröndelag, Hedmark och . Inom det sydsamiska området finns ett fåtal förskolor med språkmotivationsprogram. Det finns två sameskolor inom området, i Hattfjelldal och Snåsa. är ansvarig för att tillhandahålla utbildningsprogram i sydsamiska och sydsamisk kultur. Nesna högskola har bistått i att etablera ett forum för sydsamisk kultur och språk vid Mosjöens gymnasieskola. Det finns enbart ett fåtal läroböcker på sydsamiska. Särskilda projekt för elever med romsk bakgrund har genomförts i . Högre utbildning och forskning Utbildningar i de olika minoritetsspråken erbjuds vid följande universitet och högskolor: -Nordsamiska: Samiska högskolan i /Kautokeino, Universitet i , högskola -Sydsamiska: och Nordtröndelags högskola -Kvänska/finska: -Finska: , och Finnmarks högskola. Vid Samiska högskolan utbildas förutom i och på det nordsamiska språket även i journalistik, lärarutbildning, förskollärarutbildning, tvåspråkig undervisning, mångkulturell förståelse m.m. Dessutom ges bl.a. högskolekurser i samiskt hantverk och jojk. Vid finska institutionen vid universitet i STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM erbjuds ett fullständigt studieprogram i finska språket och finsk kultur. kan kvänska och kvänsk kultur ingå. Norska regeringen har uttalat att det finns behov av mer systematisk forsk- ning kring de nationella minoriteterna och deras situation. tetsgrupperna har framfört önskemål om att vara med och fastställa kriterier för forskningsprojekt som berör dem. Den största delen av forskningen kring kvänerna bedrivs av i och Finnmarks högskola. forskningsrådet har ett eget forskningsprogram för kvänerna med en årlig Forskningen är i första hand inriktad på kvänernas språk och historia. har även avsatt medel för forskning kring behandlingen av de resande. Regeringen har också angett att den avser att finansiera forskning kring frågan varför etnisk identitet tidi- gare behandlades som en sjukdom. Det har inte funnits någon samordnad minoritetsforskning kring judar, skogsfinnar och romer. Den norska regeringen har tagit fram en handlingsplan för hälsa och social service gentemot den samiska befolkningen. Ett av målen är att upprätta en informationstjänst på samiska för användare och personal som arbetar inom hälsovård och socialtjänst. skall ansvara för administrationen av Regeringen menar att det är svårt för samiska patien- ter och klienter att utöva sina rättigheter att använda samiska i kontakter med hälsovården och eftersom det råder brist på samisktalande Medicinska och etiska problem kan uppstå när tolkar eller släktingar används för att översätta. Åtgärder skall enligt regeringen vidtas för att öka tillgången till tolkar och förståelsen av samisk kultur. Ett flertal insatser har gjorts. Flera departement och myndigheter har tagit fram information på samiska om en lång rad frågor. 3.5 Utvärderingar m.m. av åtgärdernas resultat rådgivande kommitté pekar i sin senaste granskning på att har gjort en särskilt värdefull insats när det gäller samerna, bl.a. genom att stärka roll och genom att höja statusen på samiskan i medier och inom utbildningsområdet. Kommittén framför att det dock finns utrymme för förbättring vad gäller lagstiftning och praxis. har förbättrat skyddet av kvänerna, särskilt inom utbildningsområdet, även om problem kvarstår, t.ex. vad gäller bristen på lärare. Enligt kommittén är kvänernas ställning ännu inte tillfredsställande vad gäller t.ex. medier och det finns behov av att stärka deras språkliga rättigheter. Kommittén konstaterar vidare bl.a. att romerna och romanifolket fortsätter att diskrimineras. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM LÄNDER konstaterar att framsteg har gjorts och att har uppnått en berömvärd nivå på insatserna för nordsamiskan, vilket har en positiv inverkan även på andra samiska varieteter och samiskan i andra länder. Kommittén är bekymrad över situationen för lule-, syd- och östsamiskan och menar även att åtgärderna för kvänskan/finskan, och inte har varit tillräckliga. Bland de utvärderingar och utredningar som har gjorts kan bl.a. en rapport om samernas möjlighet att få tvåspråkig service nämnas som har tagits fram av forskningsinstitutet undersökte i vilken utsträckning som lokala myndigheter inom det samiska förvaltningsområdet kunde leva upp till samelagens krav. Av undersökningen framgår att det har blivit enklare att använda samiska i kontakter med lokala och regionala myndigheter, men resultaten är inte entydiga. I Guovdageaidnu/Kautokeino talar av administrationens tjänstemän samiska, medan andelen i Gaivuodna/är , varav enbart hälften kan skriva samiska. av personalen på myndigheterna inom förvaltningsområdet kan tillhandahålla skriftliga svar på samiska. En annan rapport28 visar att användandet av samiska i information från regionala och lokala myndigheter är tillfredsställande. Däremot används samiska i liten utsträckning i lokala och regionala publikationer, med undantag från Finnmarks fylke. 4.1 Minoriteter och minoritetsspråk i Det bor ca 290 000 finlandssvenskar i , vilket motsvarar av befolkningen. I den finländska grundlagen (17 § första stycket) slås fast att finska och svenska är nationalspråk. Mot denna bakgrund anses inte finlandssvenskarna utgöra en minoritet som sådan utan en de facto språklig minoritet. I lagen som reglerar autonomi stadgas att det officiella språket på är svenska. De flesta finlandssvenskar bor i södra och vid den sydöstra och samt på . Samerna är enda ursprungsfolk och är enligt grundlagen (17 § tredje stycket) garanterade rätten att upprätthålla och utveckla sitt eget språk och sin kultur. Därmed avses de traditionella formerna av försörjning som renskötsel, 27Skålnes & Gaski, 2000. 28NSI-rapport nr 1/2001. 29Avsnittet bygger i huvudsak på information från den finländska regeringens rapporter till . Övriga källor som förekommer är angivna i texten. STÖDET TILL NATIONELLA MINORITETER OCH LANDSDELS- ELLER MINORITETSSPRÅK I FEM fiske och jakt. Av landets ca 7 50030 samer är knappt 4 000 bosatta inom samernas s.k. hembygdsområde i norra . Samerna utgör ca en tredje- del av befolkningen i det samiska hembygdsområdet. Ungefär en tredjedel av samerna i har samiska som modersmål. Av de sammanlagt tio olika samiska språken som existerar talas i tre: nordsamiska, enaresamiska och skoltsamiska31. befolkning använder ca 1 700 nordsamiska, ca 400 skoltsamiska och ca 300 Romerna har funnits i . Romerna lever i alla delar av , men majoriteten bor i större städer i södra . Det finns ca 10 000 romer Ungefär 3 000 finska romer lever i . Den varietet av som talas av de finska romerna är kàlo. som talar är äldre och de behärskar också språket bäst. och yngre romer använder mest finska i sin dagliga kommunikation, men de Gammalryssarna är ättlingar till de ryssar som flyttade till under det sena och det tidiga . Antalet gammalryssar uppgår till färre än 5 000 personer. Därutöver har en stor grupp av ryska immigranter kommit till under . Det finns totalt ca 31 000 (2001) rysktalande i . Den judiska minoriteten består av ca 1 440 personer. Huvuddelen bor i Hel- singfors, Åbo och . Det saknas exakt information om när de för-