rfr · GS0WRFR1 · 2005-01-01 00:00:00 — -Övergripande mål för transportpolitiken -Mål för verksamhetsområden -Mål för verksamhetsgrenar. Övergripande mål för transportpolitiken har beslutat om målet för transportpolitiken och delmålen, vilka anger ambitionen inom transportpolitiken på lång sikt. Dessa mål fastställdes genom transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Vissa kompletteringar har därefter gjorts genom beslut (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till följande: Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. I målhierarkin ingår vidare etappmål, vilka anger lämpliga steg på väg mot de långsiktiga målen. Etappmålen beslutas av regeringen och har redovisats för , senast i proposition 2001/02:20. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att etappmål bör formuleras för samtliga sex transportpolitiska delmål för att underlätta en väl avvägd balans mellan de olika delmålen. Re- geringen anförde vidare att etappmålen bör vara mer övergripande än de etappmål som tidigare formulerats men att de i den utsträckning det är lämpligt skall vara tydligt kvantifierade och tidssatta. Utskottet har ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 2001/02:TU2). finns etappmål formulerade för alla delmål, med undantag av jämställdhetsmålet. Etappmålen för trafiksäkerhet och miljö är tidssatta och kvantifierade. Det anges således i absoluta tal vad som skall uppnås . Etappmålet om funktionshindrades tillgänglighet till transportsystemet är tidssatt. I övrigt är etappmålen formulerade på ett mer övergripande sätt. För de etappmål som inte är tidssatta och kvantifierade har regeringen angivit som sin bedömning att ett uppföljningssystem i form av mått och indikatorer bör utvecklas. Delmålen och etappmålen bryts i sin tur ned till mål för vart och ett av de olika verksamhetsområdena inom politikområdet. Politikområdet Transportpolitik omfattar verksamhetsområdena Väg, , Sjöfart, Luftfart, Interregional kollektiv persontrafik samt Forskning och analys. Målet för forskning och analys inom transport- och kommunikationsområdet är att producera det analysarbete och den forskning som behövs för att uppfylla de mål som regering och riksdag har lagt fast för transport- och kommunikationssektorns utveckling. Målet är vidare att producera relevant statistik. Målet skall enligt regeringen uppfyllas främst genom den verksamhet som bedrivs av de inom området ansvariga myndigheterna. För sin styrning av myndigheterna inom politikområdet beslutar regeringen i regleringsbrev om mål och återrapporteringskrav för de olika verksamhetsgrenarna. BILAGA A 2004/05:RFR1 Mål för politikområde 26 Forskningspolitik har beslutat att målet för politikområdet Forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1 och bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Verksamhetsområdet och utveckling har som mål att den statliga organisationen för forskningsfinansiering skall vara ett effektivt verktyg för att främja de forskningspolitiska målsättningarna, stärka det svenska systemet för forskning och utveckling samt öka forskningens bidrag till internationella konkurrenskraft och en hållbar samhällsutveckling. Statens insatser för forskning och utveckling Statliga forsknings- och utvecklingsmedel I absoluta tal utgjorde insatserna för forskning och utveckling (FoU) i drygt en procent av de samlade FoU-resurserna i världen. De ledande forskningsnationerna , , , och svarade tillsammans för av världens FoU-insatser. Andelen av den svenska bruttonationalprodukten (BNP) som investeras i FoU har länge legat kring , för att variera mellan och . OECD-genomsnittet är ca 2,5 %.237 Riksdag och regering fattar övergripande beslut om den statliga resursfördelningen. Universitet, högskolor och forskningsfinansierande myndigheter fördelar resurserna mellan olika forskningsområden, forskare och projekt. I följande tabell redovisas FoU-medel i statsbudgeten samt från forskningsstiftelserna 19992003 efter typ av mottagande enhet. TABELL 1: STATLIGA MEDEL TILL FORSKNING OCH UTVECKLING (2000 ÅRS PRISER, MNKR) Totala FoU-medel från staten Källa: (). Av de medel som avsätts för FoU-verksamhet i statsbudgeten går hälften till universitet och högskolor, till forskningsråd respektive sektorsforskningsorgan och till andra myndigheter. Anslag inom politikområde 36 Transportpolitik Politikområde Transportpolitik omfattar 15 anslag som för uppgår till totalt ca . bereder förutom anslagen till de fyra trafikverken, som även innefattar resurser för FoU, anslag 36:14 () som för uppgår till och anslag 36:15 () som för uppgår till . Anslag inom Politikområde 26 Forskningspolitik Politikområde Forskningspolitik omfattar två anslag inom utgiftsområde 9, nio anslag inom utgiftsområde 16, ett anslag inom utgiftsområde 17, två anslag inom utgiftsområde 20, två anslag inom utgiftsområde 23 och två anslag inom utgiftsområde 24. När det gäller utgiftsområde 24 bereder näringsutskottet anslag 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader och anslag 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Anslag 26:2 uppgår till . BILAGA A 2004/05:RFR1 Inom utgiftsområde 16, som bereds av utbildningsutskottet, finns ett stort antal anslag med forskningsanknytning. Omfattningen av medel för forskning och utveckling inom transportområdet Verket för innovationssystem () menar att det är svårt att exakt ange volymen av transportrelaterad forskning och utveckling. Enligt finns det indikationer på att den totala volymen sannolikt inte har minskat.238 I det följande redovisas några olika uppgifter om transportforskningens omfattning uttryckt i kronor. Enligt en kartläggning av svensk transportforskning som () gjorde på uppdrag av dåvarande Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) pågick ca 1 000 projekt inriktade på transportfrågor och uppskattningsvis satsades på dessa projekt. KFB svarade för ca 400 projekt och ca av de satsade resurserna. Transportmedelsindustrins forskningssatsning uppskattades till närmare 9 miljarder kronor.239 I slutbetänkande240 anges att för budgeterade KFB , och . Till detta bör läggas de av redovisade medlen för transportteknisk forskning, utveckling och demonstration (FUD), vilka omfattade ca . Övriga myndigheters eventuella finansiering av transportrelaterad FUD togs inte upp. Totalt investerades således ca 1997. I en rapport från anges att de sammanlagda transportforskningsre- surserna för uppgår till i storleksordningen /år.241 Enligt den kartläggning som redovisar i sin nationella strategi för transportrelaterad FUD investeras totalt av statliga medel i civil transportrelaterad FUD. Det finns tiotalet finansierande myndigheter, varav fyra stora.242 Programrådets för fordonsforskning (PFF) verksamhet finansieras av medel från olika myndigheter243 och från industrin. Industrins insats sett över alla kända satsningar inom PFF är ca 60 %.244 I ett delbetänkande från Godstransportdelegationen245 anges att går till total transportrelaterad FUD sett som ett genom- 238Nationell strategi för transportrelaterad FUD. Årsredovisning från Kommunikationsforskningsberedningen. 240Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1997:35). 241Förändrad finansiering av transportforskningen. 242Per år FUD-finansierar , PFF , , , och övriga . 243Vinnova , , och övriga . 244Nationell strategi för transportrelaterad FUD. 245Godstransporter i samverkan tekniska hinder, forskning och utbildning (SOU: 2003:39). snitt över den senaste femårsperioden. Beloppet omfattar bara trafikverkens, och Sikas insatser. beslutade om en förändrad myndighetsorganisation inom forskningsområdet (prop.1999/2000:71, bet. 1999/2000: NU17, rskr. 1999/2000:258; prop.1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). Riksdagsbeslutet innebar bl.a. att en ny , , inrättades för behovsstyrd forskning och utvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. övertog de ansvarsområden som tidigare handhades av bl.a. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) som avvecklades. Anslaget till KFB ingick i utgiftsområde 22 och bereddes av trafikutskottet. I samband med beslut om en ny organisation för forskningsfinansiering underströk trafikutskottet i ett yttrande (1999/2000:TU1y) till utbildningsutskottet betydelsen av de uppgifter inom transport- och kommunikationssektorn som KFB hade haft att svara för. Utskottet hänvisade i yttrandet till sitt betänkande 1997/98:TU10 där följande prioriterade forskningsområden angavs: -Kommunikationernas roll och betydelse i samhället -Processer och modeller för planering, styrning och uppföljning -Miljöanpassade transporter och drivmedel -Kollektiv persontrafik och offentligt betalda resor -Säkerhet i transporter -Logistik och samverkande godstransportlösningar -Infrastrukturens drift och underhåll. Utskottet framhöll att den transport- och kommunikationsforskning som KFB bedrivit kommer att vara av strategisk betydelse även . Utskottet fann det därför angeläget att KFB:s nuvarande arbetsuppgifter i huvudsak övertas av den nya som regeringen föreslog. har i sitt budgetbetänkande för (bet. 2003/04:TU1) samt i sitt betänkande om transportinfrastrukturen 20042015 (bet. 2003/04:TU10) understrukit att transportforskningen har en strategisk betydelse i arbetet med att uppnå de transportpolitiska målen. Enligt utskottets uppfattning måste därför de övergripande transportpolitiska målen och principerna återspeglas i inriktningen på transportforskningen. Det innebär att transportforskningen dels skall ta fram underlag för åtgärder som krävs för att BILAGA A 2004/05:RFR1 uppnå de av fastställda målen på transportområdet, dels skall skapa handlingsberedskap inför problem som inte kan förutses och bygga upp en kompetens och kunskapsbas . Utskottet konstaterade att överföringen av forskningsmedel från KFB inneburit en förskjutning mot en inriktning där innovationsperspektivet blivit allt viktigare som ansvaret för transportforskningen i högre grad delats upp på ett antal aktörer och därmed fragmenterats. Myndigheter och organ inom svensk transportforskning Det finns ett flertal myndigheter och lärosäten som på olika sätt bidrar till och medverkar till den forskning som bedrivs inom transportområdet. Förutom de fyra trafikverken , och har bl.a. Verket för innovationssystem () en viktig uppgift både vad gäller att finansiera och genomföra transportforskning. Inom transportpolitikens verksamhetsområde Forskning och analys ingår bl.a. () och (). VTI har till huvuduppgift att bedriva forskning och utveckling som avser infrastruktur, trafik och transporter. I institutets forsknings- och utvecklingsarbete skall det ingå analyser av transportsektorns effekter på miljön och energiförbrukningen. Institutet utför forsknings- och utvecklingsarbete mot ersättning åt myndigheter och andra uppdragsgivare.246 Målet med forskningen är att kontinuerligt förbättra kunskapen om transportsektorn med syfte att bidra till uppfyllande av de transportpolitiska delmålen.247 skall svara för övergripande analyser inom kommunikationssystemen och för analyser av effekter av åtgärder inom transportsystemen i syfte att uppnå det transportpolitiska målet.248 Myndighetens tre huvudsakliga ansvarsområden är att vara utredningsorgan åt regeringen, att utveckla prognos- och planeringsmetoder och att vara ansvarig myndighet för officiell statistik inom området. har inrättat ett vetenskapligt råd för att säkerställa en god kontakt med forskningen inom myndighetens verksamhetsområde. Myndigheten arbetar också tillsammans med andra myndigheter, högskolor och andra forskningsmiljöer. är en stor forskningsanvändare, som dock varken finansierar eller utför forskning själv. driver ett antal samordningsgrup- 246Förordning (1996:284) med instruktion för . 248Förordning (1995:810) med instruktion för (). per som disponerar FoU-resurser till vilka olika myndigheter bidrar, bl.a. de fyra trafikverken och . Verket för innovationssystem () En utförligare beskrivning av ges i avsnitt 3.4. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. skall bl.a. särskilt verka för att samhällsmotiverad tillämpad FUD inom vägtransportsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt att resultaten sprids.250 ansvar och befogenheter innebär att inom ramen för sitt sektorsansvar aktivt bör verka för att samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet sker i syfte att uppnå de trafik- och miljöpolitiska målen (prop. 1995/96:131). Enligt regleringsbrev för skall med beaktande av de förändringar som skett avseende den statliga FoU-finansieringen inom sitt verksamhetsområde stimulera forskning, teknisk utveckling och demonstrationsverksamhet. En del av detta arbete är att främja ett svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. har tagit på sig en mer central roll som beställare av forskning, utveckling och demonstration . Den forsknings- och utvecklingsverksamhet som stöder finansieras inom ramen för ordinarie anslag. Detta innebär att verket avgör hur mycket av de ordinarie anslagen som avsätts för denna verksamhet. verksamhetsvolym för forskning och utveckling var för år 2002.251 är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystem. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verket skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. skall särskilt verka för att bl.a. samhällsmotiverad tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet inom järnvägstransportsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt att resultatet av sådan 249Webbplatsen och Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering Ds 2003:21. 250Förordning (1997:652) med instruktion för . 251Webbplatsen och Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering Ds 2003:21. BILAGA A 2004/05:RFR1 forskning sprids.252 Totalt beviljade för ca till forskning och utveckling. Målet för FoU-verksamhet är att ta fram högkvalitativa och relevanta forsknings- och utvecklingsresultat som bidrar till utvecklingen av järnvägssektorn mot ökad konkurrenskraft och bidrar till de transportpolitiska målen. har inrättat ett sektorsråd för FUD inom järnvägsområdet.253 I och sektorsansvar ingår att finansiera den FUD som svarar mot respektive sektors behov. Sektorsforskningsansvaret innefattar såväl kortsom långsiktig kunskapsförsörjning. Tillgängliga medel för FUD bestäms i den årliga budgetprocessen. En viktig princip för och beslut om FUD är att de fattas som en integrerad del i verksamhetsplaneringen. En stor del av medlen fördelas genom en årlig bred utlysning.254 är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för den civila luftfarten.255 skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås.256 Verket har bl.a. i uppdrag att främja utvecklingen av den civila luftfarten.257 har ett ansvar för att utveckla och effektivisera verkets egen forsknings- och utvecklingsverksamhet. På grund av minskade intäkter har verket enligt i princip upphört med att finansiera FUD.258 är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för sjöfarten. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås.259 forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet gäller verkets specialområden som isbrytning, sjömätningsmetoder, positionsbestämning, kommunikation m.m. Detta är små nischområden, där verket försöker dra nytta av den generella teknikutvecklingen.260 har inget utpekat forsknings- och utvecklingsansvar men avsätter ca för forskning inom säkerhet och miljö.261 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) 252Förordning (1998:1392) med instruktion för . 253Webbplatsen och Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering Ds 2003:21. 254Förändrad finansiering av transportforskningen. 255För närvarande pågår en organisatorisk förändring av . 256Förordning (1988:78) med instruktion för . 258Förändrad finansiering av transportforskningen. 259Förordning (1995:589) med instruktion för . 261Förändrad finansiering av transportforskningen. Formas har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande.262 Formas bildades då det tidigare upphörde. Rådet hade tidigare gjort betydande ekonomiska satsningar inom infrastrukturområdet när det gällde fysisk infrastruktur och samhällsplaneringsfrågor. Formas fem prioriterade forskningsområden är miljöforskning, jordbruk, trädgårdsbruk, fiske- och rennäring, skog och skogsbruk, bebyggelse samt samhällsplanering.263 för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) FAS har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom arbetslivsområdet, socialvetenskap och folkhälsovetenskap.264 Gemensamt för forskningsråden är att satsningarna huvudsakligen väljs genom forskarstyrd prioritering. Merparten av rådens forskningsmedel delas ut i större årliga utlysningar. Formas, FAS och är enligt av störst intresse för transportområdet. Programrådet för fordonsforskning (PFF) PFF är ett samverkansforum för fordonsteknisk forskning där , Invest in , , och medverkar tillsammans med de fyra fordonstillverkarna samt Fordonskomponentgruppen. PFF hanterar fyra program. Mistra har ett par program med tydlig transportrelevans. Ett behandlar bullerproblematiken och ett handlar om bränsleceller. () finansierar i princip all forskning inom drivmedelsområdet. Dessutom står för en väsentlig del av finansieringen av FUD kring energiomvandlare i vägfordon, främst förbränningsmotorer. Några av de forskningsprogram som bedriver berör frågor av vikt för transportsektorn, exempelvis hälsoeffekter av luftföroreningar och program som fokuserar klimatfrågan. Specifik transportrelaterad FUD är i 262 Förordning (2000:1210) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 263Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering Ds 2003:21. 264Förordning (2000:1198) med instruktion för för arbetsliv och socialvetenskap. 265Förändrad finansiering av transportforskningen. BILAGA A 2004/05:RFR1 huvudsak begränsad till medverkan i emissionsforskningsprogrammet under PFF. är central förvaltningsmyndighet för bl.a. frågor som rör landtransporter av farligt gods, hantering av brandfarliga och explosiva varor samt olycks- och skadeförebyggande arbete i samband med kemiska och kärntekniska anläggningar. Transam är en samrådsgrupp för initiering och finansiering av FoU-aktiviteter inom transportområdet. Gruppen har bildats på initiativ av . Syftet är att samordna landets transportforskning. Transam består av , , , , , , , , , och . Även EU/ingår numera i Transam. Parterna i Transam har gemensamt kommit överens om att samordna sina program- och finansieringsarbeten inom transportsektorn.266 Kommunikationsforskningsberedningen (KFB)267 Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) inrättades 1993 och ersatte då den tidigare Transportforskningsberedningen (TFB) som inrättades 1984. KFB avvecklades /01 i samband med inrättandet av . Det övergripande målet för KFB var att initiera och stödja forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet som kan bidra till att nå de mål som regering och riksdag har lagt fast för kommunikationssektorns utveckling. KFB skulle enligt sin instruktion planera, initiera, stödja och samordna övergripande FUD inom trafiksäkerhet, transporter, trafik, post- och telekommunikation samt kommunikationernas betydelse för miljön och den regionala utvecklingen. I KFB:s ansvar ingick även att svara för information och dokumentation inom forskningsområdet. KFB skulle särskilt kartlägga forskningsbehoven och verka för att forskningsinsatserna samordnas. Den skulle även utarbeta program för forskning och utveckling, besluta om statligt stöd till FUD-projekt och utvärdera den forskning till vilken KFB fördelat medel. KFB skulle i samverkan med andra forskningsstödjande organ dels undersöka vilka forskningsuppgifter som är av gemensamt intresse, dels besluta om avgränsningen mellan KFB och övriga forskningsstödjande organ i fråga om sådana forskningsuppgifter. Vidare skulle KFB främja och ta initiativ till internationellt forskningssamarbete, främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid institut och högskolor, 266Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering Ds 2003:21. 267Verksamheten 1999, Årsredovisning från Kommunikationsforskningsberedningen. informera om forskningen och samordna dokumenteringen samt i övrigt främja spridningen av vetenskapliga metoder och resultat. De forskningsområden som KFB gav stöd till delades in i de fyra verksamhetsgrenarna strategisk kommunikationsforskning, telematik, transporter samt fordon och drivmedel. I regleringsbrevet för angavs att KFB:s del av effektmålet inom utgiftsområde 22, att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och lågsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet, är att lämna stöd till långsiktig kunskapsuppbyggande forskning för att bygga upp en för kommunikationssektorn gemensam kunskapsbas och säkerställa tillgången på väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare, stödja tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling som syftar till att skaffa fram underlag inför beslut inom kommunikationsområdet samt stödja övrig tillämpad FUD-verksamhet inom kommunikationsområdet där en sådan verksamhet bedöms vara av betydande samhällsintresse som det saknas någon annan naturlig huvudman för verksamheten. Enligt verksamhetsmålet skulle inom strategisk forskning de tre områdena långsiktig hållbarhet, kommunikationernas betydelse och roll i samhället samt processer och modeller för planering, styrning och uppföljning prioriteras.