urf · GSA5URF2 · 2005-01-01 00:00:00 — Se vidare avsnitt 4.1. 5 kap. Ålderspensionsfribrev Rätt till ålderspensionfribrev 1 § En ledamot som lämnar utan att rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension föreligger och som inte är berättigad till ålderspension enligt denna lag eller till ålderspension från har rätt till ålderspensionsfribrev. Om rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension upphör av någon annan anledning än rätt till ålderspension har ledamoten rätt till ålderspensionsfribrev. Den nu gällande egenlivräntan har ersatts av ålderspensionsfribrev för att anpassa ledamöternas pensionsvillkor till bestämmelserna i 03. Se vidare avsnitt 4.5. 2 § belopp är lika med den intjänade ålderspensionen enligt 3 kap. 6 § och 4 kap. 4 § denna lag. Beloppet räknas upp genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 Enligt bestämmelsen beräknas fribrevsbeloppet på samma sätt som ålderspensionen, dock med den begränsning som gäller för ledamöter som börjat . Fribrevsbeloppet värdesäkras med prisbasbeloppets förändringar. Se vidare avsnitt 4.5. Hur länge fribrevsbeloppet betalas 3 § Ålderspensionsfribrev betalas, om inte förtida eller uppskjutet uttag begärs enligt 4 eller 5 §, från och med den månad den avgångne ledamoten fyller och till och med utgången av den månad han eller hon avlider. Bestämmelsen talar om hur länge fribrevsbeloppet betalas. Se vidare avsnitt 4.5. Förtida uttag av fribrevsbeloppet 4 § En avgången ledamot har rätt till förtida uttag av fribrevsbeloppet tidigast från och med den månad den avgångne ledamoten fyller . Fribrevsbeloppet minskas då för varje påbörjad månad till den månad han eller hon fyller . Beloppet betalas till och med den månad den avgångne ledamoten avlider. skall enligt bestämmelsen kunna tas ut om en avgången ledamot så önskar. Fribrevsbeloppet minskas då med en fast procentsats för fram till 65-årsmånaden och är därefter varaktig. Se vidare avsnitt 4.5. Uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet. Fribrevsbeloppet ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Beloppet betalas till och med den månad den pensionerade ledamoten avlider. Av bestämmelsen framgår att en avgången ledamot kan begära att ålderspensionsfribrevet betalas ut . Fribrevsbeloppet ökas då med en fast procentsats för varje uppskjuten månad. Se vidare avsnitt 4.5. 1 § Rätt till sjukpension har en ledamot som lämnar sitt uppdrag och har hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelsen reglerar rätten till sjukpension och överensstämmer med nu gällande 5 kap. 1 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (prop. 2001/02:84, bet. SfU12, rskr. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Hur länge sjukpension betalas 2 § Sjukpension betalas ut till och med månaden före den månad den pensionsberättigade fyller eller, om den berättigade avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad den pensionsberättigade fyller betalas ålderspension. Vid beräkningen av ålderspension skall de år som sjukpension utbetalats anses som uppdragsår. Av bestämmelsen framgår hur länge sjukpension betalas. Eftersom tidsfaktorn för att beräkna sjukpension har tagits bort (jfr föreslagen 3 kap. 2 §), krävs ett förtydligande hur ålderspensionen beräknas när sjukpensionen sedan övergår i ålderspension. Se vidare avsnitt 5. Rätt till tillfällig sjukpension 3 § Rätt till tillfällig sjukpension har en ledamot vars förmåga att fullgöra sitt uppdrag i är nedsatt på grund av sjukdom om han eller hon har beviljats tidsbegränsad hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Tillfällig sjukpension betalas ut från och med den månad har fattat beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning eller, om beslutet gäller från en senare tidpunkt, från och med denna senare tidpunkt. Tillfällig sjukpension betalas ut så länge ledamoten uppbär sådan ersättning. Det införs en rätt till tillfällig sjukpension även för ledamöter i för att anpassa deras villkor till bestämmelserna i 03. Se vidare avsnitt 5. 4 § Sjukpension och tillfällig sjukpension utgörs av av den del av pensionsunderlaget enligt 3 kap. 4 § som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp samt av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar sjukpensionen och den tillfälliga sjukpensionen. Dessa beräknas inte längre med en tidsfaktor (jfr föreslagen 3 kap. 2 §). Se vidare avsnitt 5. 5 § Sjukpension och tillfällig sjukpension minskas med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring på det underlag för egenpensionsförmåner som uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. Har en ledamot fått sjukpension från skall sjukpension som lämnas enligt denna lag reduceras i motsvarande mån. Reducering skall endast göras när sjukpensionen från avser samma sjukperiod. Enligt bestämmelsen skall hänsyn tas till livränta när man fastställer sjukpensionens eller den tillfälliga sjukpensionens storlek. Enligt andra stycket inver- 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 kar även sjukpension som betalas från på pensionsbeloppet. Bestämmelsen motsvarar i sak nu gällande 5 kap. 6 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS1, bet. KU12, rskr. 1 § Efterlevandepension betalas efter den som 1.vid sin död var ledamot i , eller 2.vid sin död var berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. Bestämmelsen reglerar rätten till efterlevandepension och överensstämmer i huvudsak med nu gällande 7 kap. 1 §. Till vem efterlevandepension betalas 2 § Efterlevandepension betalas till efterlevande make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten vid dennes död. Med efterlevande make jämställs i detta kapitel registrerad partner. Med efterlevande make jämställs även den som, utan att vara gift eller registrerad partner, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller registrerad partner med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denne. Efterlevandepension betalas också till eget arvsberättigat barn till och med den månad barnet fyller . Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Av bestämmelsen framgår till vem efterlevandepensionen skall betalas. Hur länge efterlevandepension betalas 3 § Efterlevandepensionen till make enligt 2 § betalas från och med månaden efter dödsfallet, dock längst till utgången av den månad då den avlidne skulle ha fyllt . Detsamma gäller om ledamoten avgått med ålderspension. I bestämmelsen sägs hur länge efterlevandepension betalas till efterlevande make. Se vidare avsnitt 6. 4 § Om den efterlevande avlider, betalas pensionen till utgången av den månad då dödsfallet inträffade. Enligt bestämmelsen upphör efterlevandepensionen den månad den efterlevande avlider. Bestämmelsen motsvarar i stort sett nu gällande 7 kap. 4 §. Att rätten till efterlevandepension upphör när den efterlevande ingår nytt äktenskap har slopats. Se vidare avsnitt 6. 5 § Efterlevandepension till make enligt 2 § betalas med ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Till den del pensionsunderlaget enligt 3 kap. 4 § denna lag överstiger 7,5 inkomstbasbelopp betalas därutöver en efterlevandepension 1.med 45 procent av pensionsunderlaget upp till 20 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget , och 2.med 22,5 procent av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget . Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller beloppen arvsberättigat barn enligt 2 §. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar efterlevandepension till make. Den nu gällande kompletterande efterlevandepensionen har tagits bort. Se vidare avsnitt 6. 6 § Efterlevandepension till barn enligt 2 § betalas för 1.med 10 procent av pensionsunderlaget enligt 3 kap. 4 § denna lag upp till 7,5 inkomstbasbelopp, 2.med 25 procent av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.med 12,5 procent av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Av bestämmelsen framgår hur man beräknar efterlevandepension till barn. Se vidare avsnitt 6. 8 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd 1 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. Bestämmelsen är ny och redogör för syftet med inkomstgarantin. Se vidare avsnitt 7.2.1. 2 § Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1.har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller 2.har varit ledamot i och riksdagsledamot och som före 65års ålder lämnar efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i och . Bestämmelsen reglerar rätten till inkomstgaranti och motsvarar i huvudsak nu gällande 9 kap. 1 §. Se vidare avsnitt 7. 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 3 § Sjukfrånvaro, annan frånvaro eller ledighet som beviljats eller godkänts av eller dess talman begränsar inte rätten till inkomstgaranti. Enligt bestämmelsen begränsar inte viss beviljad ledighet eller sjukfrånvaro rätten till inkomstgaranti. Bestämmelsen överensstämmer med nu gällande 9 kap. 2 §. Hur länge inkomstgarantin betalas 4 § Inkomstgaranti betalas ut från och med den dag arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 5 § första stycket, 5 § andra stycket 1 och 2 och 16 §, till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i , upphör garantin så länge uppdraget varar. Om ledamoten tar plats i upphör garantin enligt denna lag. Av bestämmelsen framgår hur länge inkomstgaranti betalas. Bestämmelsen överensstämmer i stort med nu gällande 9 kap. 4 §. Om den som uppbär inkomstgaranti på nytt tar plats i , eller om den som har avgått från och uppbär inkomstgaranti tar plats i , förskjuts utbetalningen av inkomstgarantin så att denna inte betalas ut med arvode och andra förmåner. När ledamoten avgår från skall riksdagsförvaltningen ompröva garantins storlek med hänsyn till den sammanlagda ledamotstiden och arvodets storlek vid den senare avgången. Medför den nya beräkningen att inkomstgarantin försämras skall det tidigare beslutet kvarstå. T.ex. kan den som haft tilläggsarvoden ha ett tidigare garantibeslut som ger rätt till ett högre garantibelopp än ett senare beslut enligt de nya bestämmelserna, eftersom endast grundarvodet kan utgöra underlag för inkomstgarantin (se 9 §). 5 § För den som varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte uppnått , 2.i längst om ledamoten uppnått 40 men inte , 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon uppnått . Detsamma gäller den som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i och . Bestämmelsen talar om hur länge en garanti betalas. Kravet har ändrats till en sammanlagd tid för att förbättra villkoren för framför alla ersättarna. Se vidare avsnitt 7.2.3. I övrigt motsvaras bestämmelsen av nu gällande 9 kap. 3 § första stycket. (Jfr försl. 1998/99 RFK2 och RFK3, bet. KU1, rskr. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 6 § skall inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning och för tid därefter skall inkomstgarantin jämställas med pension. Enligt bestämmelsen är pensionsgrundande i det allmänna systemet. Bestämmelsen motsvarar nu gällande 9 kap. 3 § andra stycket. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1998/99:RFK2, bet. KU1, rskr. 7 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen förlänga den tid under vilken garantin gäller enligt 5 § första stycket och andra stycket 1 och 2 med högst . I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp. får vid särskilda skäl enligt bestämmelsen förlänga garantitiden. Bestämmelsen motsvaras av nu gällande 9 kap. 5 §. Med särskilda skäl kan avses att en ledamot efter garantitidens utgång har kommit i försörjningssvårigheter som har samband med frånvaron från arbetsmarknaden. Ett annat skäl kan vara sjukdom. Enligt tillämpningsföreskriften till nuvarande bestämmelse skall vid bedömningen hänsyn tas till garantitagarens förvärvs- och kapitalinkomster samt förmögenhetsförhållanden (försl. 1987/88:13, KU42, rskr. 8 § får bevilja inkomstgaranti till en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och har partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. får enligt bestämmelsen i vissa fall besluta om inkomstgaranti till en avgången ledamot som får partiell sjuk- eller aktivitetsersättning. Bestämmelsen överensstämmer med nu gällande 9 kap. 6 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (prop. 2001/02:84, bet. SfU12, rskr. 9 § Underlaget för beräkning av inkomstgaranti utgörs av det ledamotsarvode enligt 2 kap. 2 § denna lag som betalas vid avgångstillfället. Underlaget för att beräkna inkomstgaranti skall enligt förslaget endast utgöras av ledamotsarvodet vid avgångstillfället. Eventuella tilläggsarvoden från tiden i skall inte längre beaktas när underlaget fastställs. Se vidare avsnitt 7.2.2. 10 § Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgarantin med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i och : av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . Bestämmelsen anger hur stort garantibeloppet blir . Den ändring som gjorts i förhållande till nuvarande bestämmelse i 9 kap. 8 § är att förmånsnivåerna beräknas med inkomstbasbeloppet och inte som med det förhöjda prisbasbeloppet. (Jfr 7 § förordningen [2003:55] om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning.) Se vidare avsnitt 7.1.1. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1996/97:RFK2, bet. 1997/98:KU6, rskr. 11 § För den som varit ledamot i sammanlagt minst sex relateras den fastställda inkomstgarantin till det prisbasbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta. Bestämmelsen om värdesäkring av garantibeloppet har förts över från nu gällande 10 kap. 3 § till inkomstgarantikapitlet. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1996/97:RFK2, bet. 1997/98:KU6, rskr. 12 § Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring inkomstgarantin betalas. Enligt bestämmelsen tas hänsyn till sjuk- och aktivitetsersättning när garantin betalas. Bestämmelsen motsvarar nu gällande 9 kap. 9 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (prop. 2001/02:84, SfU12, rskr. 13 § Inkomstgarantin minskas också, på det sätt som framgår av 14 §, med följande inkomster: 1.inkomst som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2.sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3.delpension enligt kollektivavtal, 4.pension och livränta i andra fall än som avses i 12 §, 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än de som avses i 14. Inkomstgarantin skall dock inte minskas med sådan ersättning som betalas ut av när mandatet upphör. Av bestämmelsen framgår vilka inkomster som minskar storleken på garantin. Se vidare avsnitt 7.2.4. I andra stycket, som är nytt, görs ett undantag för den ersättning som betalas ut av i samband med att mandatet där upphör. Den ersättningen får enligt EG-rätten inte samordnas. EG-rätten tar över nationell rätt, vilket innebär att det i bestämmelsen måste göras ett undantag för denna ersättning så att den inte samordnas med inkomstgarantin. (Se vidare Bestämmelser för övergångsersättning till ledamöter om mandatet upphör.) 14 § Minskningen skall utgöra den procentandel, som anges för varje särskilt fall i 8 § av den sammanlagda inkomst enligt 10 § som överstiger ett prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelsen talar om i vilken omfattning minskningen av garantibeloppet skall göras och motsvaras av nu gällande bestämmelse i 9 kap. 11 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. 15 § Betalas inte inkomstgaranti under ett helt kalenderår, skall endast inkomster som hänför sig till den tid då inkomstgarantin betalas medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna skall minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om sådan jämkning. Bestämmelsens två första stycken överensstämmer med nu gällande 9 kap. 12 §. Här hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. Tredje stycket är nytt och innebär att när en avgången ledamot får andra avgångsförmåner med inkomstgaranti och även de skall samordnas med andra inkomster, kan SPV jämka inkomstgarantin. Se vidare avsnitt 7.2.5. 16 § får besluta att utbetalningen av inkomstgarantin skall minskas eller helt upphöra om en garantitagare 1.förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2.döms för brott som kan anses göra honom eller henne olämplig för ett uppdrag som riksdagsledamot, eller 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 3. handlar på ett sätt som strider mot syftet med garantin enligt 1 §. Enligt förslaget införs en rätt för riksdagsstyrelsen att i vissa fall jämka rätten till utbetalning av inkomstgaranti. Se vidare avsnitt 7.2.1. 17 § Ett efterlevandeskydd betalas till eget arvsberättigat barn som inte fyllt efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 5 § andra stycket 1 och 2. Bestämmelsen innehåller en rätt till efterlevandeskydd för barn i vissa fall och motsvaras av nu gällande 9 kap. 13 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. 18 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Vid särskilda skäl kan även en efterlevande make enligt bestämmelsen få efterlevandeskydd. Bestämmelsen motsvaras av nu gällande 9 kap. 14 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1987/88:13, KU42, rskr. Hur länge efterlevandeskydd betalas 19 § Efterlevandeskyddet gäller i högst och betalas till utgången av den månad då rätten till skyddet upphör eller den berättigade avlider. Bestämmelsen talar om hur länge efterlevandeskyddet betalas och överensstämmer med nu gällande 9 kap. 15 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. 20 § Efterlevandeskydd betalas med ett belopp motsvarande 0,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje barn. Av bestämmelsen framgår omfattningen av efterlevandeskyddet. Bestämmelsen motsvaras av nu gällande 9 kap. 16 §. framgår dock direkt av bestämmelsen att det är prisbasbeloppet som används vid beräkningen. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 1995/96:RFK5, bet. KU27, rskr. 21 § Den som vill ha efterlevandeskydd skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Efterlevandeskydd kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. För att få efterlevandeskydd krävs att man ansöker om det. Bestämmelsen överensstämmer med nu gällande 9 kap. 17 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS3, bet. 2002/03:KU14, rskr. 2004/05:URF2 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 22 § Den som vill att inkomstgaranti skall betalas ut skall skriftligen ansöka om det hos enligt 2 a § 2 lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen. Inkomstgaranti kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. Bestämmelsen motsvarar nu gällande 9 kap. 18 § med den ändringen att det nu direkt framgår att det SPV som sköter utbetalningen av inkomstgarantin. Se vidare avsnitt 8. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS3, bet. 2002/03:KU14, rskr. 23 § Den som ansökt om utbetalning skall skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna skall lämnas på heder och samvete. Om den som ansökt om utbetalning inte lämnar de uppgifter som begärts får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till . Bestämmelsen motsvarar i sak nu gällande 9 kap. 19 § med den ändringen att det nu direkt framgår att det är SPV som sköter handläggningen av inkomstgarantin sedan riksdagsförvaltningen beslutat om rätten till den. Se vidare avsnitt 8. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS3, bet. 2002/03:KU14, rskr. 24 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån skall på begäran av lämna de uppgifter för en namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna lag. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. Bestämmelsen motsvarar nu gällande 9 kap. 20 § med den ändringen att det nu direkt framgår att det är SPV som sköter handläggningen av inkomstgarantin. Se vidare avsnitt 8. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS3, bet. 2002/03:KU14, rskr. 25 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp skall garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Bestämmelsen, som reglerar vad som sker när det har betalats ut ett för högt garantibelopp, motsvarar nu gällande 9 kap. 21 §. I övrigt hänvisas till förarbetena (försl. 2001/02:RS3, bet. 2002/03:KU14, rskr. 26 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning framställts, skall garantitagaren betala ränta för tid därefter till dess betalning sker. Räntan skall bestämmas efter den räntesats som anges i 15 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2004/05:URF2 räntelagen (1975:635).