mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — För att kunna införa ett kommunalt vårdnadsbidrag anslår samt . Denna förändring återfinns inom utgiftsområde 25. införs en generell graviditetspeng som kan användas av gravida i slutet av graviditeten. Pengen skall kunna användas flexibelt men kan ej sparas till efter graviditeten. anser att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Vi menar att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas. Förändringen har vissa budgeteffekter . Vi välkomnar den beslutade höjningen av underhållsstödet som är särskilt viktigt för ensamstående föräldrar med låga inkomster. anslår medel så att vårdbidrag utgår för funktionshindrade barn till biståndsarbetare. föreslår därför att beslutar om ändring i 14 § lagen om bostadsbidrag som innebär att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget lämnas som ett särskilt bidrag med för ett barn, för två och för tre eller flera barn. För familjer med två eller fler barn innebär således förslag att bostadsbidragshöjningen i genomsnitt blir dubbelt så stor som den beslutat ska träda i kraft /2006. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kommer att minska. samlade familjepolitik framgår av avsnitt 9.3. Jämfört med regeringen utökas ramen för utgiftsområdet med och med samt . Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Bidrag till administration av grundbeloppet Inspektionen för arbetslöshets försäkringen Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökad självfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. En helt ny arbetsmarknadspolitik som sätter den enskilda människan i centrum och öppnar för mångfald och valfrihet efterlyses. Genom att släppa in fler aktörer på arbetsmarknadspolitikens område ökar mångfalden och valfriheten för arbetslösa. Med konkurrens ökar kvaliteten på arbetsmarknadsåtgärderna. Ungdomar är den grupp på arbetsmarknaden som drabbats hårdast av de senaste årens ökande arbetslöshet. föreslår att bemanningsföretag ska kunna konkurrera om förmedlingsuppdrag för ungdomar. Detta är en åtgärd som kan genomföras . föreslår en särskild satsning på dem som befinner sig i gränslandet mellan statens arbetsmarknadspolitik och kommunernas socialpolitik. Vi kallar reformen Bruk för alla och den riktar sig till mellan 10000 och 20000 personer som varit arbetslösa . AMS ska köpa platser i föreningar och kommuner. Vi avvisar regeringens satsning på så kallade plusjobb. Det är knappast troligt att det blir några plusjobb, många varnar i stället för att det kommer att leda till så kallade utträngningseffekter i kommunerna. Vi avvisar friårsprogrammet. Det är en dyr åtgärd som inte kan motiveras med det arbetsmarknadspolitiska läge som råder. Vi avvisar också bidraget till Stiftelsen . Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med och med 2008. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Utgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdena Arbetsliv och Jämställdhet. har fått ökade resurser och regeringen föreslår ytterligare ökningar. anser att det finns en rationaliseringspotential. bör ses över i grunden. Vissa delar av forskningen bör kunna bedrivas på högskolor och andra institut. vill avveckla anslaget Särskilda utbildningsinsatser som disponeras av . föreslår också att en särskild () inrättas. skall ha tillsynsansvar över hela diskrimineringslagstiftningen. Därmed kan de båda ombudsmännen, mot diskriminering på grund av sexuell läggning och , avvecklas. Vissa rationaliseringer är möjliga att göra inom medlingsinstitutet. Ramen för utgiftsområdet minskas med , 2007 och med 2008. Bidrag till vissa organisationer m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. vill ha ett studiestödssystem som präglas av helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. förslag innebär en satsning på såväl högskolestudenter och övriga vuxenstudenter för gymnasiestudier. Viktiga delar av detta är höjd studiehjälp för gymnasieelever och höjd åldersgräns i studiemedlet från 54 till . För att renodla studiefinansieringssystemet slopas de högre bidragsnivåerna i studiemedlet, rekryteringsbidrag och korttidsstudiestöd. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med , med med . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsende och barnomsorg Bidrag till personalförstärkningar i förskola Nationellt centrum för flexibelt lärande Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Ökat antal disputerade lärare (nytt anslag) Nej till regeringens högskolesatsning Nej till regeringens högskolesatsning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Gymnastik- och : Grundutbildning Högskolan på : Grundutbildning /(1/1 06: ): Grundutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Utvecklingsarbete inom område m.m. Forskning och forskarutbildning (nytt anslag) Kostnad för högskoleplatser som försäljs (nytt anslag) Särskilda utgifter för forskningsändamål Yrkeshögskola (nytt anslag) Ideella organisationer i skolor i socialt utsatta områden Skolan är en framtidsinvestering både för de enskilda medborgarna och för samhället i stort. Tyvärr visar flera nationella och internationella undersökningar att svensk skola tappar mark. Elevernas kunskapsnivå har försämrats i flera ämnen och bråk och stök på lektionerna förekommer i större omfattning i svenska skolor än i andra länder. Svensk skola behöver en nystart. Det kräver en utbildningspolitik som lägger stor vikt vid kärnverksamheten och som skapar en likvärdig utbildning över hela landet. För att garantera ett likvärdigt skolväsende över hela landet vill stärka den nationella skolinspektionen. Vi lägger därför 50miljoner kronor extra på för att det ska kunna stärka sin tillsyns- och kvalitetsgranskningsverksamhet. Däremot anser vi inte att en statlig myndighet ska ansvara för skolutveckling utan menar att den bäst genomförs av varje enskild skola samt på lärarhögskolorna. Därför föreslår vi att Myndigheten för skolutveckling läggs ner. Brist på läromedel såväl böcker som datorer är ett hinder för en välfungerande undervisning. Genom en läromedelssatsning på vill vi förbättra tillgången till moderna läromedel på alla skolor i hela landet såväl fristående som kommunala. Det motsvarar en satsning på per elev och år. Vi avsätter också medel för att åter göra Eke- och Hällsboskolorna till statliga specialskolor. Vi överför därför medel från till samt tillför utöver regeringen engångsvis 30miljoner kronor och därefter för verksamheten vid dessa skolor. Även högskolan har allvarliga kvalitetsproblem. har högskolor och universitet förlorat av anslagen utslaget per student. Det är framför allt studenterna som fått betala priset med färre undervisningstimmar och brist på disputerade lärare. Trots detta fortsätter den socialdemokratiska regeringen att satsa på kvantitet i stället för kvalitet. Det är inte rimligt. säger därför nej till regeringens föreslagna ökning av antalet högskoleplatser. I stället lägger vi på att förbättra kvaliteten i högskolan. Vår övertygelse är att samhällets behov inte tillgodoses genom ensidiga insatser på akademisk utbildning. Det behövs också kvalificerad yrkeskunskap genom eftergymnasial utbildning. vill därför införa en yrkeshögskola. Sammanlagt över treårsperioden tillför vi till denna reform. Enligt finns det cirka 270 myndigheter i . har fått femtio nya småmyndigheter. Staten skulle kunna spara och öka effektiviteten genom att sanera bland alla myndigheter. har därför föreslagit strategiska förbättringar i myndighetsstrukturen genom att ges fler uppgifter. För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena i , liksom i många andra länder, ska tillåtas sälja utbildningsplatser till utländska intressenter, såväl till stater och företag som till enskilda personer utanför EES-området. är ett kunskapsintensivt samhälle där forskningen får allt större betydelse för tillväxt och välfärd. anslår därför mer än regeringen till forskning. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med och med och . Utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter (En bok för alla 5 000 Kulturtidskrifter +6 000) Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Bidrag till regional arkivverksamhet Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till regionala museer Bidrag till vissa museer Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Kultur för barn och unga (nytt anslag) Kultur i äldrevården (nytt anslag) Vård av museernas samlingar (nytt anslag) Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. föreslår flera satsningar inom detta utgiftsområde, framför allt på kultur för barn och unga, regional kultur, museernas samlingar, fria grupper, kulturmiljövård, kulturella mötesplatser samt trossamfunden. Barn och unga är en prioriterad grupp i den kristdemokratiska politiken. Genom en kultursatsning för barn och unga på vill vi ge fler unga människor tillgång till kulturella upplevelser. Satsningen kompletteras med en reform för kultur i äldrevården på sammanlagt . lägger 2006 och 2007 för att vårda och tillgängliggöra museernas samlingar. Satsningen utgår från museernas behov och resurserna kan användas där de gör mest nytta oavsett om det handlar om att anställa mer personal, nya förvaringslokaler eller konserveringsinsatser. Som en följd av detta säger vi nej till regeringens satsning på att anställa 650 arbetslösa akademiker för att vårda museernas samlingar. En satsning på museernas samlingar ska syfta till att bevara vår gemensam kulturskatt inte till att lösa ett arbetsmarknadspolitiskt problem. vill införa fri entré på alla statliga och regionala museer för barn och ungdomar upp till . Därmed säger vi nej till regeringens satsning på fritt inträde på de statliga museerna. På så sätt kan vi nå ut med satsningen i hela landet och frigöra resurser för andra viktiga kulturpolitiska prioriteringar. Ett mål i vårt kulturpolitiska arbete är att kulturen ska finnas tillgänglig för alla överallt. är kulturen ofta koncentrerad till storstadsområdena och därför är det nödvändigt att staten stöder kulturen även i andra delar av landet. Därför gör vi en ekonomisk satsning på den regionala teatern, dansen och musiken med utöver regeringens förslag och 2008. Alltfler byggnader och kulturmiljöer har fallit inom ramen för ansvarsområde för kulturmiljövård och det finns därför stora behov av satsningar på området. föreslår därför en ökning på anslaget till kulturmiljövård med 2006 samt ytterligare sammanlagt . Dessutom gör vi satsningar på bland annat de fria grupperna med 2006 och därefter , allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokaler, trossamfunden, , amatörkulturen, kulturtidskrifter med mera. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens beräkning utökas med och för budgetåren 2007 och 2008. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd till bostadsföretag i kommuner med b-överskott (nytt anslag) Bidrag till studentbostäder (nytt anslag) Forum för äldres boende (nytt anslag) Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget. anser att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas och föreslår också att den bostadsbidragshöjning för flerbarnsfamiljer som ska träda i kraft /2006 i genomsnitt blir dubbelt så stor som den beslutat. Det innebär en ytterligare höjning av bostadsbidragen med för hushåll med två barn respektive för hushåll med tre eller fler barn. föreslår också att bostadsbidrag ska beräknas på hela räntekostnaden för bolån. räknas endast den del av räntekostnaderna som överstiger av skulden. Detta gör att tillför till anslagsposten. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation och neutraliteten mellan olika boendeformer förbättras. avvisar regeringens kortsiktiga och bidragsorienterade bostadspolitik. Det behövs helt andra och långsiktiga åtgärder för att komma tillrätta med bostadsbyggandets omfattande problem. Budgetmässigt handlar det framför allt om att sänka skattetrycket på bostadssektorn. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. föreslår att beviljandena av räntebidrag upphör och att räntebidragssystemet successivt avvecklas . Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidrag bör utgå för hyreslägenheter. Ägande och förvaltande av hyreshus är näringsverksamhet och ska därför inte beskattas utöver normal beskattning av näringsverksamhet, det vill säga när vinst uppstår. föreslår att fastighetsskatten avskaffas . har sagt nej till inrättandet av ett tidsbegränsat investeringsbidrag till nybyggnad av hyresbostäder . De bidrag som har beviljats bör betalas ut, men inga nya bidrag beviljas. Mot bakgrund av detta bör hela anslaget dras in. Tillräckliga medel för att hantera de beviljade bidrag som ännu inte utbetalats finns i det anslagssparande som byggts upp under anslaget. På skattesidan avvisar den investeringsstimulans i form av kreditering på skattekonto som infördes . På samma sätt som för ovanstående bidrag bör stimulans som beviljats betalas ut, men inga nya ansökningar beviljas. Utöver detta föreslår att ett nytt anslag för investeringsbidrag för byggande av studentbostäder inrättas. Anslaget föreslås uppgå till 20052007. Vidare föreslår att ett Forum för äldres boende inrättas för att frambringa förslag på konkreta åtgärder som förbättrar beredskapen för ökningen av antalet äldre som kräver ändamålsenliga bostäder. Anslaget föreslås uppgå till 20052007. föreslår vidare att anslagen 31:12 och 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag avvecklas och att det i stället inom utgiftsområde 18 inrättas ett nytt anslag, Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott. förordar ett stödsystem av motsvarande omfattning, men som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret, som är öppet för alla fastighetsägare i vissa kommuner och som administreras av . Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition kan minska med för , med för och med 2008. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Regionalpolitiken ska medverka till att en god grund för näringslivet i sysselsättningssvaga områden skapas i första hand genom generella stimulansåtgärder. Dessa insatser kan sedan kompletteras med riktade åtgärder. Att skapa förutsättningar för en livskraftig utveckling i hela landet för människor i alla åldrar med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken. har goda förutsättningar att öka sin andel av den internationella turismen. Därför satsar på turistfrämjande åtgärder. Det är dubbelt så mycket som den socialdemokratiska regeringen. Utgiftsområde 19 minskas med då vi föreslår att satsningen framför allt ska användas för att locka turister till den svenska lands- och glesbygden, och i samverkan med berörda kommuner och lokalt näringsliv. Svensk lands- och glesbygd har ett unikt turistutbud med stora tillväxtmöjligheter om det marknadsförs på ett mer kraftfullt sätt än . Ramen för utgiftsområdet minskas med 2006, 345miljoner kronor 2007 och 2008. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden Nytt anslag: Skogsmarkskalkning Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. anser att de medel som anslås för biologisk mångfald i skogen skall fördelas till olika typer av åtgärder. Arbetet bör bedrivas dels genom att staten köper in mark för att ta den ur produktion, dels genom frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal. Avsättning av nyckelbiotoper bör föregås av en grundlig inventering för att öka träffsäkerheten i de ekologiska bedömningarna. föreslår ett något långsammare genomförande av statliga markuppköp, effektivisering av administrationen och en högre andel frivilliga avsättningar som en avvägning görs mellan miljömålet och produktionsmålet. Kalkning av skogsmark bör ske i en högre takt än vad regeringen föreslår. vill fortsätta klimatinvesteringsprogrammet (Klimp), som bidrar till uppfyllelsen av nationella klimatmål. För att minska fordonstrafikens påverkan på miljön föreslår särskilda satsningar på forskning inom detta område. Vidare förordar en snabbare takt i saneringen av förorenade områden än vad regeringen föreslår. Ramen för utgiftsområde 20 föreslås därmed sammantaget minska med samt med och 860miljoner kronor . Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Statligt stöd för villaägare att byta bort direktverkande el (nytt anslag) Solcells- och vätgasenergiforskning (nytt anslag) Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. Stängningen av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyser beträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycket angelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett litet resultat och regeringen har därför tvingats dra ner på anslagen. anser att medlen i första hand skall satsas på energieffektivisering och att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. Vi anslår därför extra medel till forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. föreslår också ett nytt anslag för att stödja villaägare som vill byta bort sin direktverkande eluppvärmning mot valfritt vattenburet värmesystem. Sammantaget bör utgiftsramen för minska med , och med . : Banhållning och sektorsuppgifter : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Statligt stöd till sjöfartens infrastruktur Utgiftsområdet omfattar polititikområdena Transportpolitik respektive IT, elektronisk kommunikation och post. Regeringens transportpolitik har inneburit försenade infrastrukturprojekt och ett alltmer eftersatt vägunderhåll. Utvecklingen har fört allt längre bort ifrån de transportpolitiska målen. Trafiksäkerheten har inte förbättrats sedan 1998 beslutade om nollvisionen. För perioden 20042015 har beslutat om en planeringsram för byggande och underhåll av vägar och järnvägar som innebär ökade anslag jämfört med inledningen av . har ställt sig bakom den totala planeringsramen, men bedömer att en oproportionerligt stor del av dessa resurser kommer användas till stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. En större del av resurserna behöver satsas på vägarna. Med den föreslagna resursfördelningen kommer inte ens kunna börja minska den eftersläpning i vägunderhållet som uppgår till cirka 17miljarder kronor. föreslår därför en ökad satsning på det förfallande svenska vägnätet. För planeringsperioden 20042015 bör planeringsramen för insatser i vägnätet ökas med i förhållande till vad beslutat. För underhåll och investeringar i vägar avsätter mer i anslag än vad regeringen föreslagit. Därutöver föreslår att ett program läggs fast för investeringar med alternativ finansiering. Det skulle innebära att en rad angelägna väg- och järnvägsbyggen kan starta snabbare. I synnerhet bör de effektiviseringsvinster som finns i projekt som drivs i partnerskap mellan det offentliga och privata (PPP) utnyttjas. Planeringsramen för investeringar i järnvägsnätet bör enligt återställas till den nivå beslutade om i samband med infrastrukturproposition, vilket är lägre än vad beslutade om. Därför bör anslaget till Banhållning och sektorsuppgifter minska med och respektive med , jämfört med regeringens förslag, och anslaget till administration med . Investeringar i sjöfartens farleder är huvudsakligen avgiftsfinansierade. anser dock att statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka delar av kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. bedömer att bör avsättas för detta ändamål . Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökas med , och minskas med respektive . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Nytt anslag: Avbytartjänst Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik, samt delar av politikområdena Samepolitik, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. inriktning för jordbruket syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion eller produktion som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion. De anslagsförändringar som föreslås syftar till att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft i förhållande till omvärlden.