ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr387 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt kasino i . När regeringen tog beslut om de första etableringarna av internationella kasinon i fanns inte med på kartan, trots att en etablering i hade tydliga fördelar. väntas snart en utvärdering av den verksamhet som bedrivits i kasinot i och därefter skall regeringen fatta beslut om ytterligare etableringar. För att tydliggöra fördelarna med gäller samma förutsättningar som förut. Det handlar om ett upptagningsområde som i befolkningsmängd motsvarar . Lokaler står redan i stort sett klara för att ta emot en sådan verksamhet. I jämförelse med ter sig också Piteåkonceptet något annorlunda. Kasinot i skall ingå i en helhetssatsning på besöksnäring och turism. är ett känt varumärke. Detta skall stärkas med ett tillskott av det ett internationellt kasino kan bidra med. Det gör att konceptet inte helt och fullt liknar de koncept som regeringen fattat beslut om. I väntan på utvärdering av kasinot i kan man också se att en etablering i också får en betydligt snabbare start och utvärderingsfas än den etablering som är i gång. När lokalerna står klara spar man en massa tid, och i verksamheter som turism och besöksnäring är tid ett ekonomiskt viktigt begrepp. Det vore därför ett väl avvägt val av regeringen att också testa ett internationellt kasino i en helt annan miljö än den i . Därför anser vi att en fortsättning av etableringen av internationella kasinon i bör inberäkna som en given etableringsort.
mot · GT02Kr393 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att arrangera i . är en nation som vår storlek till trots lyckas väl inom många olika idrotter. Många har inspirerats och glatts åt våra framgångsrika idrottsstjärnors bragder på idrottsarenor världen över. Runtom i är barn och ungdomar många timmar på fotbollsplaner, i simhallar och på inomhusarenor. Många sena vardagskvällar och tidiga helgmorgnar är stora delar av upptaget med idrott i alla dess former. Generationer av ideellt arbetande idrottsledare ger ovärderliga kunskaper och erfarenheter åt många, många svenska barn och ungdomar. är bra på att arrangera stora mästerskap. Det har vi visat tidigare när vi fått chansen. Men det var länge sedan arrangerade det största av alla idrottsevenemang, . Att arrangera kräver mycket av värdnationen och framför allt av staden som skall stå som värd. OS-arrangemangen har blivit alltmer påkostade och berättigad kritik har framförts mot dessa överdrifter. Men att arrangera innebär inte bara en massa arbete och kostnader för arrangören. Det medför också oerhört mycket positivt. Staden får draghjälp som turist- och evenemangsstad. Värdskapet skapar kraftsamling och framtidstro. Rätt använt kan ett värdskap för ge en vitamininjektion och ökade tillväxtmöjligheter för en stad eller en hel region. Ett värdskap för borde vara naturligt för en idrottsälskande nation som . Det kan knappast finnas någon bättre stad än att ha ett i. Många goda skäl talar för att borde ansöka om . Det finns också en uppslutning över de partipolitiska gränserna för en ansökan. För att inte störa Åres kandidatur som arrangör av har man dock avvaktat med dessa planer. Sedan regeringen avstod från att stödja Åres kandidatur finns det inte längre någon sådan risk att ta hänsyn till. För att kunna arrangera ett är det nödvändigt att får stöd från regeringen. Mot bakgrund av ovanstående hemställer undertecknade att regeringen låter se över förutsättningarna för att stödja som arrangör av .
mot · GT02Kr394 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatser inom IT-området. Morgondagens demokrati kommer att bli annorlunda än dagens, inte minst till följd av informationsteknikens utveckling. IT ger nya möjligheter att stärka människors delaktighet och öka kontakter mellan medborgare och politiker. Några kommuner har använt IT för att informera och inhämta synpunkter i olika aktuella frågor, och detta kommer att öka. För att detta ska kunna fungera på ett demokratiskt sätt måste alla ha kunskap och möjlighet att använda sig av tekniken, särskilt om IT ska kunna användas även vid beslutsfattande. Därför är det viktigt att alla generationer har grundkunskaper inom IT, annars riskerar vissa, och då i synnerhet äldre, att ställas utanför. För att åstadkomma tillgänglighet för alla krävs omfattande utbildningsinsatser inom IT-området för att alla ska stå väl rustade för att kunna påverka den framtida demokratin. Detta är till stor del en fråga för folkbildningsförbunden, som bör stödjas i den inriktningen. Dessutom bör det även vara en del av vuxenutbildningen för att förebygga att en stor del av befolkningen hamnar utanför det informationstekniska samhället. På så sätt kan människor uppmuntras att lära sig använda den nya tekniken. Därför behövs initiativ i syfte att stödja en utveckling i denna riktning.
mot · GT02Kr395 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spelbolagens ansvar för forskning om spelberoende. Omsättningen på spelmarknaden ökar stadigt . Omsättningen på spel- och lotterimarknaden var 2004 . Målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Enligt budgetpropositionen bör överskottet från spel värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Vidare skrivs att statens ansvar bör vara att säkerställa att de oönskade effekterna av anordnandet av lotterier och spel i form av spelberoende blir så små som möjligt. har spelformerna ändrat profil. Alltfler spelformer är s.k. snabba spel och mera lättillgängliga, bl.a. via Internet. Detta medför en ökad risk för ökad förekomst av spelberoende. Forskning avseende spelberoende är sparsamt förekommande. Det innebär att det finns få utvärderade behandlingsmetoder vid spelberoende. De huvudsakliga aktörerna på den svenska spel- och lotterimarknaden är AB , AB Trav och Galopp (ATG) och folkrörelserna. AB som ägs av staten har en marknadsandel som utgör . Då staten har ett betydande ansvar för spelmarknaden är det angeläget att staten också bidrar till forskning för att motverka de negativa konsekvenser i form av spelberoende som kan uppstå i samband med spelverksamhet. Av det skälet bör regeringen överväga hur staten genom sitt ägande kan bidra till ökad forskning avseende spelberoende. Vidare bör regeringen överväga hur man kan öka finansieringen från övriga legala aktörer på spelmarknaden avseende forskning om spelberoende.
mot · GT02Kr401 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av bidragen till de politiska ungdomsförbunden. har det återigen varit debatt om de bidrag som de politiska ungdomsförbunden får. Det är återigen en koppling till att ungdomsförbunden ska redovisa antalet medlemmar och sedan får de bidrag utifrån redovisade antal medlemmar. Även antalet lokalavdelningar som kan redovisas hjälper till att få mer pengar. Ju fler medlemmar och lokalavdelningar ungdomsförbunden redovisar, ju högre bidrag får de. Problemet som uppmärksammats, vilket i sig inte är nytt eftersom det varit omdebatterat tidigare, är att en del ungdomsförbund tycks göra vad som helst för att få upp medlemsantalet. Oriktiga siffror har redovisats, och det tycks vara problem med intygen om äktheten. Någon samordning centralt tycks inte heller ske i alla ungdomsförbund. I några fall har det gått så långt som till polisanmälan och att ungdomsförbund fått betala tillbaka erhållna bidrag på grund av oriktiga uppgifter. Detta skadar, enligt mig, förtroendet för alla ungdomsförbund, även om inte alla är inblandade. Jag anser att det nu är dags att göra en ordentlig översyn av de statliga reglerna som gäller för bidrag till ungdomsförbund. Det kan inte fortsätta på det sätt som det gör . Frågan är då på vilket sätt reglerna ska förändras. Ett förslag är att bidragen till de politiska ungdomsförbunden dels ska bestå av ett grundbelopp lika för alla och dels vara baserade på antalet mandat respektive parti har i . Med ett sådant system, som redan praktiseras i flera kommuner i landet, minimeras riskerna för felaktigheter.
mot · GT02Kr402 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt erkännande av och stöd till . är en ideell organisation vars huvuduppgift är att vara ett informations- och dokumentationscentrum i invandrar- och flyktingfrågor. , som ligger i , grundades . Sedan starten har institutet byggt upp ett bibliotek, ett arkiv och ett museum om migration och rasism, tillgängliga för forskningen och allmänheten. Den kunskap och information som finns samlad vid Immigrantinstititutet används av många organisationer, statliga myndigheter och enskilda. Kunskapen bidrar till att öka förståelsen kring ständigt aktuella områden som invandring och rasism. Verksamheten är viktig och förtjänar ett statligt erkännande och stöd. Verksamheten som bedrivs är viktig för att stärka gemenskapen i samhället och minska rasismen. Dessutom handlar institutets uppdrag om en konkret insamling och dokumentation av uppgifter som bidrar till att utveckla kunskapen om flyktingar och invandrare. I det långa loppet påverkar det arbetet mer än senare års myndigheter som tillkommit för att skapa kortsiktig opinion.
mot · GT02Kr403 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en feministisk folkbildning. Avvecklingen av samhällets könsorättvisor måste påskyndas om ska behålla sin status som ett av världens mest jämställda länder. Både målet och medlen för att nå det jämställda samhället behöver förankras och förtydligas. Den feministiska analysen måste prägla allt förändringsarbete, och den befintliga kunskapen måste göras tillgänglig för fler. Förutom förbättringar inom det reguljära utbildningssystemet behövs ett bildningsarbete som är deltagarstyrt och där många aktiva kan mötas och inspireras att både se och vilja förändra könsorättvisorna i sin egen vardag. Staten bör ta initiativ till ett folkbildningsarbete som synliggör könsmaktsordningens uttryck och tydliggör motståndet mot förändring. Det behövs en bred feministisk folkbildning som omvandlar kunskap till verktyg för förändring. Regeringen bör genom ett kraftigt ökat anslag till folkbildningen och med direktiv om hur ska fördela medel på ett sätt som främjar integrering av genus, ta initiativ till en sådan folkbildningssatsning. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Kr407 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att inrätta ett samiskt kulturhus i huvudstad. I många av världens länder känner man stolthet för det egna landets ursprungsfolk. I har inrättats ett stort indianmuseum i där den indianska kulturen förr och beskrivs. Museet fungerar också som en mötesplats för kulturella aktiviteter och arrangemang. I andra länder är det inte ovanligt med kulturhus i huvudstaden för det egna landets ursprungsfolk. Detta har också ett stort intresse för såväl den egna befolkningen som för turismen. I finns många kulturhus, även för olika folkgrupper som till exempel romerna. Men det finns inget samiskt kulturhus. Den som är intresserad av den svenska ursprungsfolkets kultur får leta. Det gäller inte minst de hundratusentals turister som besöker huvudstad. Lite olyckligt skulle detta faktum kunna tolkas som att vi skäms för vårt ursprungsfolk som vi inte alltid har behandlat på bästa sätt. I stället är det viktigt att se vårt ursprungsfolk som en tillgång på olika sätt. Dess kultur kan berika vår kultur och den kan naturligtvis tillgodose ett stort intresse för de turister som besöker huvudstaden och som vill möta en levande och aktiv kultur. Ett samiskt kulturhus är naturligtvis viktigast som aktiv och kulturell mötesplats för de många med samiskt ursprung. Därför bör man utreda möjligheten att inrätta ett samiskt kulturhus i huvudstad
mot · GT02Kr9 · 2005-10-12 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . disponerar för verksamheten vid i . Arkivet är unikt i sitt slag och har till uppgift att samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra icke fiktiv film som upptagits på filmbas men inte är avsedd för biografvisning. Genom etablerandet av arkivet finns nu en nationell kulturinstitution som tar hand om kulturhistoriskt värdefull film som finns hos privatpersoner, föreningar och företag och som i hög grad berättar om 1900-talets . Som framhålls i proposition 2005/06:3 Focus på film en ny svensk filmpolitik befinner sig arkivet i i många avseenden ännu i en uppbyggnadsfas. Alltsedan starten samarbetar arkivet med länsmuseer över hela landet. Det skapar stora möjligheter att arkivet kan bli en positiv resurs för museerna i deras strävan att integrera den kulturhistoriskt värdefulla filmen i den regionala utställningsverksamheten. Samarbete har också etablerats med föreningar och företag samt med högskola och universitet, det senare i syfte att etablera rutiner och bedriva forskning på arkivets material. På har i blivit känt över hela landet. Antalet filmer som lämnats in till arkivet är mångdubbelt större än vad arkivet med nuvarande kapacitet löpande kan ta hand om. Det är därför angeläget att satsningen på arkivet fortsätter i syfte att rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen undan förstörelse och att göra den tillgänglig för forskning och för allmänhet. Det utvecklingsarbete, som omnämns i filmpropositionen, där filmer lagras digitalt i en databas för att bli tillgänglig on-line för forskning, bör ges hög prioritet. Detta utvecklingsarbete bör också ta sikte på att film skall kunna bli tillgängligt för allmänheten on-line. I propositionen som behandlar förra filmavtalet (2001/02:1 s. 67) anges att etableringen i har mycket stor betydelse ur såväl kulturpolitiskt som regionalpolitiskt perspektiv bl.a. genom att ett 20-tal nya arbetstillfällen kan skapas i regionen. I denna proposition som ligger framför oss (2005/06:3 s. 52) kan vi läsa att det framhålls att satsningen på uppbyggnaden av i inom ramen för den statliga filmpolitiken bör fortsätta i minst samma omfattning som . Detta känns utifrån beskrivningen ovan som en för låg prioritering för att klara utvecklingen av verksamheten. En sådan utbyggnadstakt bör ses som en lägsta nivå. Samma omfattning som tidigare kan uppfattas som om den nivå som finns är tillräcklig. Det angelägna i uppdraget att rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen som har bör därför även i fortsättningen tillföras resurser inom ramen för denna propositions budget så att regeringens tidigare ambition kan fortsätta att uppfyllas även under kommande filmavtalsperiod.
mot · GT02L294 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över så det inte är straffbart att låta ungdomar ingå i en styrelse utan godkännande av vårdnadshavare. Om ungdomar som inte är myndiga väljs till ett styrelseuppdrag inom någon organisation eller ideell verksamhet händer det ganska ofta att denna verksamhet har att hantera ekonomiska transaktioner. Dessutom har styrelsen oftast ett ekonomiskt ansvar så att verksamheten inte går med förlust. Enligt är det inte tillåtet att lägga detta ekonomiska ansvar på ungdomar som inte är myndiga utan att ha inhämtat vårdnadshavares godkännande, men detta är något som i praktiken inte görs. Eftersom det är viktigt att vi har ungdomar som är villiga att ta på sig olika förtroendeuppdrag menar vi att man bör se över så att det inte är olagligt att välja in en ung person till ett styrelseuppdrag utan att inhämta vårdnadshavares godkännande.
mot · GT02L295 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återgång till förmånsrätt för företagsinteckningar samt att de skall gälla med särskild förmånsrätt. beslutade att införa den nya förmånsrättslagen. Lagen skulle genomföras i två steg, för nya krediter och för äldre krediter från . Syftet med lagen var att skapa fler rekonstruktioner av företag och ge oprioriterade fordringsägare bättre utdelning i konkurser. Många framförde farhågor om att lagen skulle innebära en kraftig försämring för kreditgivning till främst småföretag, men riksdagsmajoriteten valde ändå att fatta beslut om att införa denna lag. Tyvärr har farhågorna besannats. Kreditgivningen har påverkats i betydande omfattning. Bankerna har ersatt vanliga rörelsekrediter med andra finansieringsformer som factoring och leasing. Dessa finansieringsformer är ofta betydligt dyrare än sedvanliga krediter, vilket gör företagen mer känsliga för svängningar i likviditet. Den systematiska översynen av bankernas kreditengagemang har även i många fall inneburit att företagaren, ägaren, fått ikläda sig nya åtaganden i form av borgen och pantsättning. Regeringens egen utredare , , har genomfört en första utvärdering av lagen, ITPS 1-012-2004/0283, och bekräftar de negativt effekterna. Problemen varierar över landet och i olika branscher. ITPS rekommenderar en omedelbar återgång till värde av företagsinteckningar i stället för de som den nya lagen innebär. Som exempel på negativa följder av den nya lagen kan nämnas vad som hänt i . Enligt uppgift har den nya lagstiftningen inneburit en minskning av företagskrediterna med ca . För att skaffa krediter har man i länet bildat en kreditgarantiförening, men denna kan endast tillföra några tiotal . En återgång till tidigare lagstiftning är således den enda möjligheten till förbättringar för . Förmånsrättslagen innebär ett systemskifte inom finansiering av företag, speciellt småföretag. Här finns sannolikt också en stor del av förklaringen till att företagen inte längre siktar på expansion och därmed nya arbetstillfällen. Många av de företagare som drabbats av att se både sina egna och företagets ekonomiska ramar minska torde knappast tänka på tillväxt utan i stället på hur de ska minska sina risker. Ett näringsliv, som består av småföretagare som varken får äga sina fakturor eller sina nyinvesteringar, kan knappast anses vara ett näringsliv med uthållighet. Det är därför nödvändigt med en återgång till den tidigare gällande förmånsrättslagstiftningen.
mot · GT02L298 · 2005-10-02 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag på lagändring som innebär att diskrimineringsförbudet även innefattar försäkringar. trädde lagen om Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (prop. 2004/05:147) i kraft. Där stärks skyddet mot könsdiskriminering så att det i princip kommer i nivå med skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Kön läggs till som skyddad diskrimineringsgrund i de diskrimineringsförbud som avser arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap m.m. i arbetstagar-, arbetsgivar- eller yrkesorganisationer, tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder, socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen. Förändringen är en följd av EG-rättens s.k. likabehandlingsdirektiv. I direktivet anges att diskrimineringsförbudet vad gäller tjänster och bostäder även ska innefatta försäkringar. I den lag som trätt i kraft utelämnas dock försäkringar med hänvisning till att flera remissinstanser uttryckt att frågan först ytterligare måste belysas. menar att det är mycket angeläget att lagen omfattar även försäkringar. Det finns många exempel på att kvinnor missgynnas av försäkringsbolagen. höjde ett flertal försäkringsbolag priset på sjukförsäkringar. Till exempel höjde för män och för kvinnor. Regeringen bör återkomma till med förslag om lagförändring som innebär att diskrimineringsförbudet även innefattar försäkringar. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02L299 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en enhetlig och enkel gemensam försäkran om föräldraskapet bör ersätta dagens utredningsförfarande och faderskapserkännande för nyblivna fäder till barn födda utom äktenskapet. Sedan urminnes tider har så kallad faderskapspresumtion gällt inom äktenskapet. Det betyder att om modern är gift vid barnets födelse ska mannen i äktenskapet ses som barnets far. Är föräldrarna däremot inte gifta är det socialnämndens skyldighet att genomföra en utredning. Denna kan vara förenklad ifall föräldrarna är sammanboende såväl vid konceptionen som vid födelsen. Detta förutsätter dock att det inte har framkommit omständigheter som kan sätta faderskapet i fråga. Har utredaren anledning att känna sig osäker måste en mer fullständig utredning göras. Inom äktenskapet är det bara om det kan anses utrett och bevisat att modern haft samlag med annan och samtliga omständigheter talar för att någon annan än maken är fadern, som faderskapspresumtionen ifrågasätts. Något krav på att det äkta paret ska sammanbo eller liknande finns inte. är det fler barn som föds utanför äktenskapet, än i det. var det av barnen som föddes utanför äktenskapet. Därav är det naturligt att det av lagen i alla andra avseenden är jämställt att vara ogifta föräldrar. Men inte då ett icke gift par får barn. Då får man i stället räkna med inträngande frågor om exempelvis andra sexpartner och krav på redogörelse för tid och plats för barnets tillblivelse. Detta kan upplevas som både byråkratiskt, kränkande och förnedrande av de båda nyblivna föräldrarna. har anfört att man anser att den nuvarande ordningen ger betryggande garantier för att det verkligen är den biologiske fadern och inte någon annan som fastställs som far till ett barn (2001/02:LU9 och 2003/04:LU11). Som var och en enkelt kan inse ger naturligtvis inte faderskapspresumtionen inom äktenskapet några som helst garantier för att det är den äkta maken som är biologisk fader. Inte heller i ett etablerat samboförhållande, eller över huvud taget vilket förhållande som helst, där båda parter är överens om att uppge mannen som fader, är detta någon betryggande garanti för biologiskt faderskap. Själva erkännandet i sig ger alltså inte tillräckligt betryggande garanti, utan det enda som ger verklig garanti för biologiskt faderskap är ett DNA-test. Att samtliga fäder skulle DNA-testas vore dock orimligt. Det är därför dags att införa nya rutiner, genom att införa liknande faderskapspresumtion som finns inom äktenskapet även för ogifta föräldrar. Föräldrarna skulle på ett enkelt sätt redan på sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med gemensamt kunna underteckna en försäkran med uppgivande om föräldraskap. Enbart i de fall osäkerhet råder bör ett utredningsförfarande ske.