ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02A353 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagens ansvar vid nedläggningar eller utflyttningar. Ekonomin blir alltmer globaliserad. Det kan också beskrivas som att kapitalet inte känner några gränser. På ett sätt gynnas vi alla av globalisering, friare handel och avskaffande av tullmurar och andra handelshinder. Det kan ge billigare varor och tjänster och ge fattiga länder bättre möjligheter till utveckling och välstånd. Men många löntagare erfar också nackdelarna av globaliseringen. Med gränslös handel och produktion riskeras löntagarnas villkor och trygghet. Det är enkelt att flytta produktion till ett land där löner och andra anställningsvillkor är betydligt lägre än i , vilket resulterar i nedläggningar och efterföljande arbetslöshet. Med en industriproduktion som alltmer använder låglöneländer som produktionsland för att maximera vinst riskeras inte bara löntagarnas jobb. är löntagarnas skäliga löner hotade. Decennier av ofta hård facklig kamp för rättvisa löner och villkor hotas att utarmas. i , i och i är exempel där löntagarna i förlorade mot låglöneländer på grund av företagens vinststrävan. Den traditionella svenska linjen hos både politiker och fackföreningsrörelsen har varit att acceptera förändringarna av villkoren för produktion och företagande. I stället för att hålla sig kvar i gamla branscher ska löntagarna genom bland annat utbildning få möjlighet att byta till nya arbeten. Men utflyttningen av företag till utlandet för även med sig andra problem. försöker på många sätt att profilera sig som ett välutbildat land där utveckling och forskning får en framträdande plats, även i företagssammanhang. Men om den industriella tillverkningen på ett företag flyttar utomlands finns en stor risk att även utvecklingsavdelningen följer efter. Undersökningar visar att företag ofta förlorar på att ha tillverkning och utveckling på olika ställen. På så sätt riskerar att även förlora den företags- och produktionsnisch vi till stor del profilerat oss på utvecklingen. Men kanske är situationen på väg att förändras i . Den fråga som då måste ställas är om det är för enkelt att lägga ned verksamhet i och flytta till ett annat land. Så är det utan tvivel om man jämför med till exempel och . Fackföreningsrörelsen i är skeptisk till att försvåra och göra det dyrare för företagen att lägga ned. Skälet är att det kan leda till att investeringarna minskar. Det är en viktig invändning mot att skärpa reglerna för företagens ansvar vid nedläggning. Kan företagen ta ett större ansvar för sina medarbetare om man överväger nedläggning eller flytt? Vi anser att det är nödvändigt att regeringen analyserar företagens ansvar i det här hänseendet och därefter föreslår eventuella åtgärder. Det är också nödvändigt att belysa och jämföra villkoren i olika länder, inte minst inom EU.
mot · GT02A361 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ledighet i samband med aktivitetsgarantin. Alla som deltar i aktivitetsgarantin har rätt till fyra veckors ledighet med bibehållen ersättning. Vi menar att den regeln bör ändras. Förhållanden på arbetsmarknaden bör så långt det är möjligt vara likartade. De personer som uppbär stöd genom aktivitetsgarantin ingår i arbetsmarknadspolitiska aktiviteter på heltid, till exempel utbildningar, projektarbeten och arbetspraktik. Detta gör att deras förhållanden är i stort sett jämförbara med de övriga som finns ute på arbetsmarknaden. Vi anser därför att det är diskriminerande att denna grupp inte har rätt till lika lång ledighet. De som har deltagit i aktivitetsgarantin bör ha rätt till fem veckors ledighet med bibehållen ersättning i enlighet med semesterlagen.
mot · GT02A362 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att värna det svenska kollektivavtalet. Det ska vara rättvisa och trygga arbetsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller både svenska löntagare och löntagare från andra länder som kommer hit och arbetar. På den svenska arbetsmarknaden är det svenska kollektivavtal mellan arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer som garanterar rättvisa och trygga arbetsvillkor och skapar ordning och reda. Vi ser nu hur kollektivavtalet hotas och ifrågasätts. Det beskrivs till exempel som om kollektivavtalet stänger ute löntagare från fattiga länder. Men den självklara principen måste vara att på svensk arbetsmarknad ska svenska avtal gälla också för löntagare från andra länder. Att företag ska konkurrera genom lönedumpning kan aldrig accepteras. Det blir extra olustigt när företagen och deras politiska vapendragare beskriver lönedumpningen som en solidaritetshandling med sämre ställda människor. I är det parterna på arbetsmarknaden som har huvudansvaret för löner och arbetsvillkor. Men det behövs också politiska åtgärder som stärker både löntagarnas och deras fackliga organisationers ställning. Vi vill i den här motionen peka på sex områden där det är angeläget att regeringen överväger att agera för att värna kollektivavtalet och ordning och reda på arbetsmarknaden. Gör huvudentreprenören ansvarig för att underleverantörerna betalar skatter och sociala avgifter. Inför en av uthyrningsföretagen. Kravet för registrering ska vara att företaget lever upp till en viss nivå när det gäller ekonomi och anställningsförhållanden. Auktorisation uppmuntrar till en god affärsmoral i branschen. Skärp kraven för att få F-skatt. Det ska ske en fördjupad kontroll av företagens seriositet vid beviljandet av F-skattsedel. Personer som uppges vara egenföretagare men i praktiken är löntagare ska anställas. Förstärk fackets rätt att övervaka arbetsvillkoren. Arbetsgivaren ska vara skyldig att lämna uppgifter så att den fackliga organisationen kan bevaka att arbetsgivarna följer och tillämpar gällande kollektivavtal. Ställ sociala krav vid offentlig upphandling. konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentliga myndigheter är en part innebär att samhället ska ställa sociala krav på sina leverantörer av varor och tjänster. Pengar får inte vara den enda grunden för beslut om offentliga inköp. bör ratificera denna konvention. Övergångsregler mot social dumpning. För att förhindra social dumpning bör vissa av de regler som gäller för de tio länder som blev medlemmar i bibehållas under en övergångstid inom väg- och sjötrafiken. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02A363 · 2005-10-04 00:00:00 — Dessa undersökningar, som oftast genomförs med viss regelbundenhet för att se förändringar , återredovisas till den enskilda arbetsplatsen. Det är ett stort resursslöseri att inte använda dessa data i det övergripande folkhälsoarbetet. Ett strukturerat arbetssätt att samla in avidentifierade uppgifter på bransch- och yrkesnivå skulle tillsammans med erfarenheterna från företagshälsovårdens preventiva och rehabiliterande verksamhet kontinuerligt ge signaler på ohälsoförändringen väsentligt mycket tidigare än effekterna syns i sjukskrivningsstatistiken. Dessa data skulle kunna vara en ständigt uppdaterad källa för forskningen, som de skulle initiera viktiga utvecklingsområden genom dessa tidiga signaler. Därför vore det önskvärt om ett nationellt hälsonät upprättades. I sjukvårdsmotion utvecklas tankarna om ett nationellt hälsonät. Regeringen bör göra en översyn om hur företagshälsovårdens statistik kan användas i ett nationellt hälsonät.
mot · GT02A370 · 2005-10-04 00:00:00 — Regeringen har sagt sig vilja avvakta resultatet av det arbete den påbörjat när det gäller sexualiseringen av det offentliga rummet och vill satsa på riktlinjer, självreglerande organ och påverkanskanaler utanför lagstiftningen. Problemet är bara att de som ligger bakom sexklubbarnas verksamhet inte är mottagliga för opinionsbildning eller för att medverka till självreglering. Anmälningarna till näringslivets etiska råd har mer än fördubblats . Men det är inte till någon nytta för rådet att behandla dem eftersom sexklubbarna, i motsats till de flesta seriösa företag, inte bryr sig om rådets uttalanden. Vi kristdemokrater anser att det gått för långt när kvinnor systematiskt kränks och förnedras i reklam och vi begär därför att regeringen ska tillsätta en utredning som får i uppgift att utarbeta förslag på förbud mot reklam som kränker människovärdet på det vis som exempelvis porrbilarna gör.
mot · GT02A372 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i regelverket angående flyttbidrag till arbetssökande. Ett problem i dagens samhälle är att arbetstillfällen och arbetssökande inte är jämnt fördelade i landet. I vissa delar finns det arbeten och i andra delar av landet ett överskott på arbetssökande. En förutsättning för att så många människor som möjligt ska kunna få ett arbete är att människor är beredda att flytta till orter där arbete finns. Arbetsförmedlingen har som en av sina uppgifter att förmå arbetssökande att söka arbete även på annan ort än hemorten. I det fall den arbetssökande finner ett lämpligt arbete så långt hemifrån att en flytt blir nödvändig finns det möjlighet att söka flyttbidrag. Dessa flyttbidrag gäller dock inte för alla utan endast för vissa grupper. Är du till exempel en ungdom förutsätts du inte ha något större möblemang som kostar att förflytta. Självklart borde flyttbidrag till en arbetssökande inte grundas på förutfattade meningar om olika grupper, utan vara relaterad till den faktiska livssituationen och de ekonomiska förutsättningar individen har. Med hänvisning till det ovan anförda anser jag att reglerna för flyttbidrag till arbetssökande bör ses över.
mot · GT02A373 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stödet till personligt biträde. Stöd till personligt biträde innebär ett ekonomiskt stöd till en arbetsgivare eller annan som har kostnader för ett personligt biträde åt en person med arbetshandikapp. Syftet är att kompensera den nedsättning i arbetsförmågan som finns hos funktionshindrade personer med arbetshandikapp och att stärka dessa personers möjligheter att få eller behålla ett arbete. är det ca 10000 personer i som har denna stödinsats. Det nuvarande taket för bidraget har varit oförändrat . Detta innebär att effekten av bidraget har urholkats med bland annat ökade lönekostnader. Beslutet om att höja lönebidraget är bra men den grupp som har arbetshandikapp på grund av funktionsnedsättning är extra utsatt. Vi måste öka funktionshindrades möjligheter att få jobb och skapa likvärdiga förutsättningar på arbetsmarknaden.
mot · GT02A375 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild uppföljning av effekterna av att tillsvidareanställda ges möjlighet att använda det s.k. friåret för att starta eget. För att klara framtidens tillväxt och sysselsättning måste alla idéer, all kreativitet och all kunskap hos människor tas till vara. Vi behöver fler företag och de skall finnas både på landsbygden och i storstaden. Småföretagen spelar en allt större roll för sysselsättningen. Det är därför viktigt att ge förutsättningar för fler att bli företagare. Utöver en god företagsidé, kunskap och motivation krävs stöd. Att från grunden starta ett företag kräver lång planering och mycket förarbete. Många människor med tillsvidareanställning vill gärna pröva på att förverkliga en dröm om att starta eget företag eller egen verksamhet. Dagens regler för stöd till start av näringsverksamhet har tidigare utestängt tillsvidareanställda från att ta del av denna möjlighet. Syftet med stöd till start av näringsverksamhet är i ordinarie regelverk att ge bidrag till försörjning under inledningsskedet av verksamheten. Stöd lämnas normalt . Genom systemet med friår skapades dock en möjlighet för tillsvidareanställda att med en om än mycket begränsad ersättning pröva sin företagsidé, medan en arbetslös vikarierar på hans eller hennes tjänst. Det finns goda skäl att följa upp erfarenheterna av friårsverksamheten i den del den innebär en möjlighet för redan anställda att använda friåret till att starta eget. Erfarenheterna bör sedan leda till överväganden om hur redan anställda bäst stimuleras att ta steget att starta eget inom verksamheter där de har goda affärsidéer. Skälet till det är att det är viktigt att vi jobbar med en långsiktig arbetsmarknadspolitik. En starkare fokusering av arbetsmarknadspolitiska insatser på stimulanser för enskilda som vill starta eget kan bidra till att kommuner och regioner får en stadig bas av nya kreativa och idérika företagare med en ambition att växa och skapa nya arbetstillfällen.
mot · GT02A377 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: Vi gör en generell effektivitetsbesparing på på under post 23.1. Eftersom vill satsa på en decentraliserad forskningsstruktur och anser det är viktigt att bygga upp livskraftiga forskningsmiljöer runtom i landet föreslår vi att läggs ned. En del av det forskningsarbete som görs på bör ligga på landets universitet och högskolor varför vi under anslaget 23:2 gör ett anslagssparande om med målet att institutet ska var nedlagt . Arbetsdomstolen läggs ned och dess resurser förs över till det allmänna domstolsväsendet och kompetensen på det arbetsrättsliga området flyttas över dit. 25 miljoner flyttas därför över till domstolsväsendet under utgiftsområde 4.
mot · GT02A379 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstagarens möjlighet att påverka arbetstidens förläggning. I dagens arbetsliv finns negativ stress, utmattningssymptom och annan ohälsa som beror på att vi har det svårt att få tiden att räcka till. Vi ska hinna med jobbet, våra barn och övrig familj. Vi ska hinna gå till tandläkaren, till frisören, handla, motionera m.m. Möjligheten att själv planera till viss del och påverka arbetstidens förläggning till viss del måste bli bättre. Många arbetstagare har den möjligheten , att ta ledigt och göra t.ex. ett tandläkarbesök eller besöka barnen i skolan, men många har inte den möjligheten . De måste i så fall ta ut en hel dag semester. Möjligheten att påverka sin arbetstid måste gälla alla arbetstagare. Det finns olika modeller att arbeta efter och det är naturligtvis arbetsmarknadens parter som ska förhandla fram hur det ska se ut, men lagstiftningen måste ge riktlinjer. En modell innebär att den femte semesterveckan får tas ut i timmar och på så sätt behöver man inte ta ut en hel dag semester för att exempelvis besöka tandläkaren. En annan innebär att man kan arbeta in ett visst antal timmar som man sedan kan använda till aktiviteter som måste göras . Forskningen visar att om en individ har möjlighet att påverka förläggningen av sin arbetstid ökar individens välbefinnande och i vissa fall ger det också positiva hälsoeffekter. Graden av kontroll påverkar hälsan.
mot · GT02A380 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställda löner. är världens mest jämställda land, sägs det, men ännu återstår mycket att göra ute på arbetsplatserna. Jämställdhetslagen fyller en viktig funktion, men efterlevs . Det måste ställas större krav på arbetsgivarna att åtgärda de könsbetingade löneskillnaderna. Därför bör lagen skärpas, så att paragraf 12 i lagen som reglerar att arbetsgivaren har på sig att åtgärda könsbetingade löneskillnader ändras till . Jämställdhetsplaner bör också göras på alla arbetsplatser, inte bara på dem som har mer än tio anställda. Ett nästan jämställt är inte tillräckligt, därför måste vi driva en hård kamp mot löneskillnader. En viktig förutsättning för jämställdhet mellan män och kvinnor är att en kvinna ska kunna försörja sig själv på sin lön. Tyvärr är det alltför många kvinnor som inte kan det . Låga löner och deltidsanställningar medverkar till detta. Det är ett märkligt tillstånd i att arbete med människor värderas så lågt. Människan är det finaste vi har! Därför måste det till en ordentlig förändring i lönepolitiken, och det klarar inte marknadens parter , för det räcker inte med lönehöjningar på . Pengar finns i samhället, och dessa måste omfördelas så att de som arbetar med människor ska känna att de värderas högt. De har kallats vår tids hjältar, vilket är med sanningen överensstämmande, och de måste också få bekräftelse på detta genom sina löner.
mot · GT02A382 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett initiativ till att återställa turordningsreglerna i LAS. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Detta beslut är nu en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts efter lagändringen visar att de nya reglerna bland annat drabbar föräldralediga och gravida. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar.
mot · GT02A385 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad rätt till heltid, med deltid som möjlighet. Deltidsfällan är ett stort problem för kvinnodominerade branscher. Deltidsarbete ger inte bara lägre inkomster. Det är dessutom tydligt att deltid har lägre status och därför ger lägre löner och sämre karriärutveckling. Deltidsanställda fastnar i större utsträckning i rutinarbeten och i sämre arbetsvillkor. Många tvingas mot sin vilja att arbeta deltid. är det av kvinnliga medlemmar som arbetar deltid och framför allt de yngre gör det ofrivilligt (LO, 2003). Detta kan jämföras med omfattningen av deltidsarbete bland manliga medlemmar som motsvarar . Av de deltidsarbetande är det främst medlemmar inom Hotell och Restaurang, Fastighets och Handels som uppger att de vill arbeta mer. Inom de kvinnodominerade branscherna används arbetstagarna som flexibilitetsreserv och det finns stora brister i inflytande över den egna arbetstiden. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av eventuella mertidstimmar. Mertidstimmarna dyker också ofta upp med kort varsel och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Deltidsarbete innebär oftare att inte heller får ta del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda, vilket i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. Utbredningen och systematiken i deltidsarbetet, men även av visstidsanställningarna, kan i grunden kopplas till att arbetskraften i de kvinnodominerade sektorerna ses som buffertarbetskraftsförsörjare, vilket har starkt samband med synen på kvinnor som huvudansvariga för det obetalda arbetet i hemmet. De anställningsvillkor som är norm i branschen tillämpas också på personer med utländsk bakgrund och ungdomar medan kärnarbetskraften kan sägas utgöras av vita män, vilka är de som i högst utsträckning är fast anställda på heltid. Rätt till heltid, med deltid som möjlighet, är en viktig jämställdhets- och jämlikhetsfråga. I lagen om anställningsskydd ska heltid vara för alla anställningar, deltid ska vara möjligt dispositivt, på den enskildes begäran eller andra synnerliga skäl, efter medgivande av central facklig organisation. Lagen får inte medge att arbetsgivare har rätt till undantag grundat på deras egna upplevda behov. I så fall blir rätten till heltid verkningslös. i (s)
mot · GT02A387 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att arbeta efter förmåga. Rätten till arbete är grunden för det svenska samhällssystemet, även om arbetslösheten varierar över tiden. har arbetsmarknaden genomgått stora förändringar. Kraven har ökat, organisationer har slimmats och ohälsan i arbetslivet har nått rekordnivåer. Allt för stor del av arbetskraften står utanför arbetsmarknaden som förtidspensionerade med sjukbidrag eller långtidssjukskrivna till följd av exempelvis en arbetsskada eller annat arbetshandikapp. Många av dem skulle både kunna och vilja jobba, få lön och betala skatt, om de bara fick möjlighet och tillräckligt stöd, men det finns inte plats för alla som inte har full arbetskapacitet. är beroende av fler som arbetar för att vi ska kunna trygga välfärden . Därför måste alla ges möjlighet att arbeta efter sin förmåga och på så sätt bidra till sin egen ekonomi och samhällsekonomin. Till detta krävs många åtgärder från aktiv rehabilitering till anställningsstöd, men också att arbetsmarknadens parter tar ett betydligt större ansvar för att skapa ett mänskligare arbetsliv. Också lönebidrag ska göra det möjligt för fler att delta i arbetslivet.
mot · GT02A390 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om plusjobb. Förslaget i budgetpropositionen om plusjobb är utomordentligt. Det förenar samhällets och vårt gemensamma behov av att få meningsfulla arbetsuppgifter utförda som långtidsarbetslösa får en möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet i meningsfulla arbeten till avtalsenliga villkor. Definitionen av långtidsarbetslösa är den gängse, personer som varit anmälda arbetslösa . I normalfallet är detta en adekvat och bra avgränsning men i flera kommuner med stor andel invandrare som haft och har det svårt att komma in på arbetsmarknaden ställs en stor grupp långtidsarbetslösa utanför möjligheten att få ett plusjobb då de på grund av bristande språkkunskaper eller andra skäl inte registreras som arbetssökande. Istället hänvisas dessa till, i vissa fall, omfattande kommunala arbetsmarknadsinsatser med praktik, utbildningar etc. Många av dessa skulle passa väldigt bra för plusjobb men med den strikta avgränsning som gjorts är detta inte möjligt. Därför anser jag att dåliga språkkunskaper inte skall vara ett hinder för den enskilde att skriva in sig på arbetsförmedlingen. Därmed skulle även den grupp som står allra längst från arbetsmarknaden kunna ta del av plusjobben.