mot · GT02K316 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av hur man kan göra de sakrala helgdagarna dispositiva. hade vi i 111 arbetsfria dagar enligt den svenska almanackan, och av dessa var och . Flera av de sakrala helgdagarna har omplacerats och sammanfaller numera med lör- och . var sju andra arbetsfria dagar knutna till speciella datum som inte sammanföll med andra arbetsfria dagar. De mest tydliga datumbestämda arbetsdagarna är av profan natur, , och nyårsdagen, och av förklarliga skäl bör de ha kvar sin placering. (Ambitionerna att göra EU-dagen, , till arbetsfri dag har inte tagits med i beräkningen.) Andra arbetsfria dagar med, numera, anknytning kan inträffa på vardagar, som med sin anknytning till som alltid infaller första söndagen efter fullmåne på eller närmast efter . himmelfärdsdag infaller den efter , dvs. infaller alltid , nämligen efter påsk. inföll alltid men är avskaffad till förmån för nationaldagen. De i tidigare almanackor angivna helgondagarna har numera sammanförts till och är förlagd till den lördag som infaller 31 oktober6 november. De flesta av våra märkesdagar har ett ursprung i solens fyra vändor eller stånd, mest kända är midvinter- och midsommarsolstånden men även vår-och höstdagjämning. Det mest anmärkningsvärda torde vara att dessa astronomiska företeelser alltid infaller över hela vår jord oavsett datumgräns och tidsförskjutningar. Detta har uppmärksammats redan av de mycket tidiga kulturer från vilka vår kultur har sitt ursprung. Olika ideologier har givit sin specifika orsak till firandet av dessa händelser. Därför kan det vara svårt att tydligt ange vilka arbetsfria dagar som är att hänföra till en viss religion. Det mest tydliga exemplet är att hämta från midvintersolståndet, dvs. då solen har fullbordat sin årscykel, årshjulet. I har vi bevarat det gamla ordet jul för denna företeelse medan kyrkan i andra länder lyckats införa begreppet . På samma sätt har vi i kvar begreppet midsommardag med man i våra nordiska grannländer lyckats införa dag med olika benämningar, eller Sankt Hans. Lussefirandet har fått en något apart förändring. Från att tidigare varit ett firande av solens återkomst genom ljusbäraren, , har den protestantiska återupplivat ett katolskt från förmodligen på grund av namnlikheten. firar vi men förmodligen på samma sätt som man tidigare firade ljusets återkomst. Att lussefirandet ligger exakt före torde bero på den almanackskorrigering som innebar borttagandet av för att anpassa den julianska kalendern till den Nya Ordningen, som den länge kallades i almanackorna, . Man kan konstatera att många religioner och ideologier har handlat på samma sätt, och därför är de flesta helgdagar placerade med anknytning till solstånden, vilket gör att många helgdagar sammanfaller även om skälen varierar. Någon större förändring är inte att vänta om man genomför motionens intentioner. Tydligaste skillnader kommer antagligen att uppstå med de kulturer som har utgått från de olika månfaser som har legat till grund för vissa kulturers tideräkning i . Beroende på hur man klassificerar de olika arbetsfria dagarna, profana eller sakrala, kan det handla om ett tiotal dagar som skulle kunna vara dispositiva om man beslutar att behålla de profana arbetsdagarna som det är . Frågan har alltså ingen större betydelse för antalet arbetade dagar men kan ha betydelse för viss helgersättning, och därför finns det skäl att låta utreda frågan för att få fram förslag till praktiska lösningar.