mot · GT02L290 · 2005-09-30 00:00:00 — Vi vill att konsumentvägledningen skall anstränga sig särskilt och finna arbetssätt som når ut med nödvändig kunskap just till sådana grupper. Och vi tror på effektiviteten av en konsumentvägledning som utformas inom dessa grupper, mobiliserar tidigare oanvända energier hos de berörda, skapar de nödvändiga nya organisationerna och ger impulser till starkare engagemang på lokal nivå. Om man inte är tillräckligt duktig på svenska har man svårt att som konsument få rätt. Alltför ofta krävs det att man kan argumentera för sig för att få rätt att byta felaktiga varor eller utnyttja en garanti. Än värre kan det vara om man behöver reklamera kommunala tjänster som hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg och inte kan orientera sig i den offentliga byråkratin. Även på konsumentområdet ger det alltså effekt med stärkt svenskundervisning och tydliga signaler om att det är viktigt att lära sig svenska. Vem företräder konsumenternas intressen? , , och är de myndigheter som närmast arbetar med konsumentfrågor. är den centrala myndigheten för konsumentfrågor. engagemang omfattar dels myndighetsutövning, dels annan konsumentstödjande verksamhet. har den dubbla rollen att dels vara marknadsvårdande och utöva marknadskontroll, dels företräda den ena parten (konsumenten) på marknaden i en opinionsbildande roll. myndighetsutövning bör separeras från de opinionsbildande uppgifterna. En bättre rollfördelning mellan myndighetsutövning och de marknadsvårdande uppgifterna å ena sidan och de opinionsbildande och ensidigt konsumentstödjande uppgifterna å andra sidan skulle främja marknadens funktionssätt. Det tillkännagivande om detta som gjorde har ännu inte lett till konkreta åtgärder. förutsätter att frågan uppmärksammas i den kommande propositionen om konsumentpolitisk strategi och avser annars att återkomma i ärendet. Stärk den ideella konsumentvägledningen Konsumentfrågorna handlar om den enskildes vardag och privatliv. Ändå har ämnet i i det närmaste monopoliserats av stat och kommun, medan det i många andra länder, där det inte finns så starka statliga verk, finns stora och starka civila konsumentorganisationer. Betydande belopp läggs i på statligt initierade konsumentskyddande åtgärder medan alltför blygsamma resurser föreslås till fristående konsumentorganisationer, som bygger på att konsumenterna själva vill bygga upp sitt inflytande och engagemang. har engagemanget bland konsumenter ökat. Detta har inte skett genom lagstiftning eller politiska insatser utan just genom att alltfler börjar inse att engagemanget varit otillräckligt. Fler och fler vill vara med och påverka genom opinionsbildning och deltagande. Bland konsumenter ökar intresset för mat- och hälsofrågorna för att man vill hålla sig frisk. Inte bara slutproduktens kvalitet är avgörande för vad man köper. Miljöintresset, som också har skapats av medvetna frivilligorganisationer, har väckt näringslivet, och konsumenterna har upptäckt att de själva kan välja en uthållig och hållbar utveckling genom sina val. De etiska frågorna håller nu på att komma i fokus. Alltfler konsumenter blir medvetna och tar ett ökat eget ansvar. Därför behövs ett organiserat, frivilligt engagemang av konsumenterna. vill se till så att det civila samhället ges större resurser för oberoende konsumentpolitiskt arbete, något som utvecklas närmare i vårt budgetalternativ.