mot · GT02MJ531 · 2005-10-05 00:00:00 — Även andra miljörelaterade utsläpp bör förstås påverka miljöskatten, exempelvis försurande, övergödande eller hälsofarliga utsläpp av olika slag. Dessa frågor bör utredas närmare både i det nationella och i det internationella perspektivet, så att vi får en bättre miljöstyrning. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den svenska industrins konkurrensvillkor Det är viktigt för den svenska industrins konkurrenskraft att energikostnaderna hålls på en rimlig nivå. anser att den energipolitik som vi presenterat på ett betydligt bättre sätt än regeringens nuvarande politik tar hänsyn till svensk industris behov av trygg och kostnadseffektiv elenergi. som man inte ska underskatta konflikten mellan de insatser som görs för att minska växthuseffekten och industrins kortsiktiga lönsamhetstänkande, bör man också inse att det land som tidigt gör en omställning mot mindre oljeberoende kan få konkurrensfördelar. En omställning gör industrin mindre känslig för plötsliga höjningar av oljepriset och den är också ofta pådrivande för nya tekniska innovationer, innovationer som i sig kan vara till fördel för industrin och skapa möjliga exportprodukter. Industrin påverkas nu av införandet av om utsläppsrätter. som det är viktigt att klimatmålen nås kortsiktigt till 2010 och långsiktigt till 2050 måste svensk industri självfallet få konkurrera på rättvisa villkor med utländska företag. En bostadspolitik som gynnar miljön Bostadssektorn har varit en sektor som minskat sina utsläpp av växthusgaser. Trots detta anser flera bedömare att bostadssektorn fortfarande har stora möjligheter att utan negativa konsekvenser minska sitt bidrag till växthuseffekten. Vi anser att bör ha som mål att bostadssektorn ska minska utsläppen till 2025 gentemot utsläppen och till 2050. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det bör framför allt inom uppvärmningssidan finnas goda möjligheter att skifta till biobränslen. bör ha som mål att ingen fjärrvärme produceras med fossila bränslen 2020. I vår motion En bra boendemiljö och bra boende för miljön presenterar vi ett antal konkreta åtgärder för att uppnå detta. Dessa inkluderar bl.a.: åtgärder för att underlätta energibesparande åtgärder i offentliga lokaler åtgärder för att påskynda energibesparande åtgärder och energikonvertering i privata fastigheter åtgärder för att underlätta en fortsatt utbyggnad av biobränslen för fjärrvärme åtgärder för att underlätta utbyggnad av småskalig fjärrvärme Om minskningen av fossila bränslen sätts i fokus är det viktigt att avgifts- och skattepolitiken på el och på olja matchas på ett sådant sätt att husägare vid utbytesinvesteringar inte väljer det oljeeldade alternativet. Trafiken den största utmaningen måste sikta på att långsiktigt lösa problemen med hållbara kommunikationssystem. har föreslagit att ska ta fram en strategi för en minimerad användning av fossila bränslen inom energi- och transportsektorerna. Energieffektivisering och effektivisering av transporter är naturligtvis en del av en sådan strategi men den kommer att behöva så mycket mer. Detta bör inkludera en ökning av spårbunden trafik framför allt i storstadsregionerna. Bilen är i praktiken det enda rimliga sättet att färdas på för människor på landsbygden. Det är därför viktigt att främja utvecklingen mot alternativa bilbränslen. Även här finns det anledning för att befinna sig i forskningsfronten, särskilt med tanke på landets långa tradition inom bilindustrin. vill därför att satsar på forskning inom denna sektor. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är viktigt att andelen biobränsle i drivmedelsanvändningen successivt ökar i enlighet med bl.a. EU:s biodrivmedelsdirektiv. Långsiktigt stabila villkor bör gälla för framtagande och försäljning av förnybara drivmedel. I energiskattedirektivets artikel 16 (2003/96/EG) regleras medlemsstaternas möjlighet att under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa skattebefrielse eller nedsatt skattesats för vissa skattepliktiga produkter av biologiskt ursprung, bl.a. när dessa används som motorbränsle. Nuläget i är att även alternativa bränslen belastas med både energiskatt och koldioxidskatt. Dock görs vissa tidsbegränsade undantag. Regeringen bör utveckla ett långsiktigt system där förnybara bränslen såsom biobränslen undantas från koldioxidskatt. Detta eftersom den koldioxid som dessa energikällor avger befinner sig i ett snabbt kretslopp. Det är också rimligt att ta bort energiskatterna för nya alternativa bränslen för att göra det möjligt att i ett uppbyggnadsskede konkurrera på marknaden. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att framställningen av drivmedlet måste ske på ett sådant sätt att den totala negativa miljöbelastningen minskar. Hälften av etanol och en fjärdedel av världens etanol produceras ur eten, som i sin tur produceras från råolja. Etanol bör ur miljösynpunkt framställas ur växande gröda. Därför bör ett system för miljöcertifiering av alternativa drivmedel införas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vidare behöver miljöklassning av drivmedel justeras eftersom inblandning av alternativa drivmedel ofta får en sämre miljöklassning på grund av tekniska parametrar inte på grund av miljöegenskaperna. Kokpunktsintervall, densitet och ångtryck styr exempelvis inte giftigheten på drivmedel och avgaser. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ett problem vid övergången till biobränslen är ofta att infrastrukturen avseende t.ex. pumpstationer inte är uppbyggd. Det har framförts förslag om att lagstiftningsvägen ta fram krav på att samtliga bensinstationer ska ha minst en pump med alternativt bränsle. vänder sig emot ett sådant förslag av tre skäl. För det första strider det mot grundläggande principer om näringsfrihet. För det andra skulle det kunna leda till ytterligare nedläggning av bensinstationer i glesbygden. För det tredje kan det snedvrida konkurrensen mellan de alternativa teknikerna genom att bensinstationerna då troligen väljer bränslen som är lätta att använda i befintlig utrustning vilket missgynnar t.ex. biogas. Regeringen bör istället undersöka hur lokala aktörer kan samverka kring utbyggnaden av infrastruktur för olika alternativa bränslen. Här bör man undersöka hur olika bidragssystem kan användas för att stödja en positiv utveckling. LBU-bidrag (landsbygdutveckling) skulle kunna användas för omstrukturering vad avser jordbrukets drivmedelsanvändning. Flygsektorn måste bära sina miljökostnader. Något lämpligt miljöskattesystem bör därför utformas, så att hänsyn tas till den verkan som flygets stora utsläpp har på klimatet. Forskningsrapporter pekar på att de negativa effekterna av viss bränsleförbrukning på hög höjd kan bli större än för det bränsle som förbränns på marknivå. Den idé om skatt på flygresor som regeringen presenterat i budgetpropositionen är rimlig, men det gäller att utformning görs så att beskattningen blir proportionell mot miljöskadan. vill vi understryka att t.ex. och är helt beroende av flyget som transportmedel, och att dessa regioner bör kompenseras på ett sådant sätt att dessa regioners utvecklingsmöjligheter inte äventyras. En skatt får inte heller leda till försämrad konkurrens mellan olika flygbolag. Slutligen bör man intensifiera forskningsinsatser kring andra alternativa energibärare, exempelvis vätgas. Jordbruket måste minska sin klimatpåverkan Jordbrukssektorn står för en tämligen stor andel av utsläpp av växthusgaser, detta dels genom utsläpp av koldioxid från maskiner, dels genom utsläpp av metangas. anser att jordbruket också måste minska sina utsläpp, ser vi stora möjligheter för jordbruket att bli leverantörer av biobränsle. Konkret vill vi bl.a. att ett av målen för de svenska landsbygdsutvecklingsprogrammen (LBU-programmen) ska vara att minska jordbrukets negativa klimatpåverkan. Vidare vill vi endast sänka jordbrukets dieselskatter om man också gör motprestationer genom att öka inblandningen av biobränslen, t.ex. RME (rapsmetylester). Regeringen bör också få i uppdrag att utreda vilka åtgärder som kan krävas för att minska jordbrukets klimatpåverkan, framför allt vad avser utsläpp av metan. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkat på i motion 2004/05:MJ368. Börja ta tag i de övriga växthusgaserna Fokus har framför allt varit på utsläppen av koldioxid men det finns flera andra gaser som också bidrar till växthuseffekten. Kyotoprotokollet nämner framför allt fem stycken, som beskrivs i tabellen nedan. Det är nu dags att också ta fram tydliga strategier för hur man ska minska utsläppen också av de övriga växthusgaserna. Det är en möjlighet att dessa också kommer att ingå i om utsläppsrätter. Regeringen bör presentera för vilka strategier man tänker sig för att minska dessa utsläpp. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkat på i motion 2004/05:MJ368. Klimatpåverkan relaterat till koldioxid (enligt FN:s klimatpanel 2001) Andel av utsläppen i uttryckt som koldioxidekvivalenter (officiella rapport till klimatkonventionen) HFC 134a (ett av fluorkolvätena) CF4 (en fluorkarbon) Förbered för ett ändrat klimat Det är uppenbart att även om världen kraftigt hade minskat sina koldioxidutsläpp så skulle man trots det inte ha kunnat undvika vissa klimateffekter. Då det dessutom tyvärr är så att ingen sådan kraftig minskning är på gång kan vi utgå från att dessa effekter med tiden blir allt tydligare. måste därför arbeta för att minska de negativa effekterna av ett nytt klimat. har gjort beräkningar på flera troliga scenarier och kortfattat pekar dessa på mer nederbörd under de kalla årstiderna samt i norr och mer torka i söder. De allvarligaste riskerna är med all sannolikhet översvämningar och därpå följande problem som erosion, ökad belastning på dammar och naturligtvis skador på fastigheter och infrastruktur. Man bör i t.ex. översiktsplaner ta hänsyn till de effekter som ett varmare klimat kan orsaka. vet vi att kommunerna i sin planering inte i tillräcklig grad tar hänsyn till den riskbild som finns vad avser t.ex. översvämningar, långt mindre en framtida riskbild. För att kunna göra detta behöver kommunerna tillgång till samlad information från statliga myndigheter såsom , , , , SGI () m.fl. anser att en myndighet, förslagsvis , får i uppgift att samordna detta arbete. Arbetet måste göras i nära samarbete med kommuner och landsting. Detta bör ges regeringen tillkänna. Många områden också inom energiproduktionen kan bli påverkade av klimatförändringarna. Vattenkraftens anläggningar kan påverkas av ökade kraftiga regn. ser vi problem med översvämningar vid snösmältningen. Det är viktigt att vattenkraftsproducenterna tar sitt ansvar för att minimera översvämningar genom att avleda vatten på rätt sätt vid kraftiga regn eller snösmältning. Det är också väsentligt att man studerar och planerar för hur villkoren kommer att förändras för vägar, järnvägar och husbyggande med ett ändrat klimat.