mot · GT02So314 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att inventera kunskapsläget om ätstörningar, bedöma hur vårdens omfattning, tillgänglighet och kvalitet ser ut för behandling av ätstörningar samt lämna förslag på hur framtida informationsinsatser kring kost, hälsa och motion riktad till unga människor skall se ut för att göra avsedd nytta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att NÄT, Nationellt i , skall upprättas som nationellt om ätstörningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell finansiering av Nationellt i , som garanterar en väl fungerande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av den informationsverksamhet som Nationellt i bedrivit. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i samarbete med skola och idrottsrörelse måste tillse att skolsköterskor, gymnastiklärare och idrottsledare ges möjlighet till adekvat utbildning kring ätstörningar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskningen om ätstörningar, deras orsaker och hur de bäst behandlas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den offentliga information som ges bör inriktas på hälsofrågor i stället för på ungdomars vikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antalet behandlingsplatser för personer med ätstörningar måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att väntetiderna för behandling av ätstörningar måste kortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att olika varianter av behandling måste tillåtas växa fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av samverkan mellan olika landsting och privata vårdgivare för att garantera platsantal och mångfald i vården. 1 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till UbU. Ätstörningar som anorexia, bulimi och hetsätning förstör, begränsar och förkortar livet för tusentals svenskar, resulterar i lidande och utanförskap. Ätstörningar är tillsammans med missbruksproblem ett av de psykiatriska problem som har den högsta överdödligheten. Ätstörningar leder till sjukskrivningar, förtidspensioner och massiva vårdbehov. Ätstörningar ger i sig allvarliga fysiska symptom som undernäring, benskörhet, lågt blodtryck, försvagning av muskulaturen och hormonella förändringar. Detta ger kroppsliga skador, i vissa fall bestående sådana. Vissa kvinnor svälter bokstavligen sig själva till döds. Andra blir infertila och får skador på kroppens organ. Depressioner hör till de psykiska effekterna, liksom en starkt förhöjd självmordsrisk, enligt anorexicentrumet i . Den sjukes sociala relationer störs och förstörs. Ett särskilt problem är att de som blir sjuka ofta får olika kombinationer av sjukdomar. Det blir en blandning av fysiska och psykiska sjukdomstillstånd, som både är svårbehandlade och ställer vårdens interna organisation på prov. Ansvaret bollas mellan olika mottagningar. Ätstörningar är ett folkhälsoproblem , särskilt om man ser till gruppen flickor . Problemet tenderar att växa, också bland pojkar. Trots allvaret är vården eftersatt, kunskapsläget bristfälligt och informationen underdimensionerad. Resultatet är förstörda liv och förtvivlade föräldrar, som ägnar åratal åt att finna vård åt sina döttrar. Eftersom platsantalet är så begränsat och all vård inte passar alla patienter är väntetiderna ofta mycket ja, rent av oacceptabelt långa. Detta är särskilt allvarligt eftersom chanserna att komma till rätta med ätstörningar är bäst i början, innan beteendet hinner sätta sig alltför djupt. 3Nationellt centrum för ätstörningar Trots vikten av att oroliga föräldrar ges tillgång till information om ätstörningar och får kännedom om den vård som kan sökas, så har regeringen låtit NÄT, Nationellt centrum för ätstörningar, gå i graven. Landstingen i och svarade för uppbyggnaden av NÄT, som fanns vid i läns landsting, under en treårig uppbyggnadsperiod. De båda landstingen har tvingats dra ned på anslaget och NÄT har tvingats upphöra med sin verksamhet. Regeringen har varit väl informerad om att detta skulle ske, men inte agerat. Delar av NÄT:s verksamhet har kunnat räddas genom att överföras till andra delar av , men poängen med en sammanhållen och sammanhängande verksamhet och den överblick detta gav har gått förlorad. Det allvarliga är att den utåtriktade informationsverksamheten avvecklats. NÄT:s utåtriktade arbete och hemsidan dit anhöriga och andra som ville förstå ätstörningsproblematiken kunde söka sig är nu borta. Den som besöker NÄT:s hemsida finner nu följande meddelande: Hemsidan upphör tillsvidare, men arbete pågår med att finna en lösning för dess fortsatta existens. Förhoppningsvis kan vi återöppna hemsidan i ny form och med ny huvudman. NÄT tackar för ett gott och givande samarbete med olika parter, samt önskar de anhöriga och drabbade vi haft kontakt med lycka till i fortsättningen. NÄT kunde tidigare besvara frågor från anhöriga och intresserade, via mejl och telefon. Forskningen om ätstörningar sker nu vid , läns landsting. Riksät för ätstörningsbehandling har förts över till , som samlar psykiatriska kvalitetsregister. Behovet av NÄT:s arbete är uppenbart, särskilt eftersom det saknas en myndighet med särskilt ansvar för detta sedan omorganiserades. har regeringen inte varit beredd att göra någonting alls för att säkra kunskapsuppbyggnaden på ätstörningsområdet. I två skriftliga frågesvar har ansvarigt statsråd, , slagit ifrån sig frågan. Regeringen betraktar ätstörning som en projektverksamhet, vilket knappast svarar mot behoven i samhället. När jag begärde besked om nationellt stöd till NÄT skrev i ett frågesvar till mig : Mot denna bakgrund förutsätter regeringen att landstingen i och i på ett effektivt sätt tar vara på erfarenheterna från projektet och därigenom bidrar till kunskapsutvecklingen inom området. I ett frågesvar skrev : Mot denna bakgrund förutsätter jag fortfarande, som jag nämnde i mitt tidigare svar, att landstingen i och i , de landsting som 2002 tog initiativ till NÄT, tar vara på erfarenheterna från projektet . Detta skrev , trots att han visste att NÄT skulle avvecklas om inte nya pengar tillfördes. Än är det möjligt att återställa NÄT:s verksamhet. Regeringen måste därför ge NÄT nationell status och en finansiering som garanterar en väl fungerande verksamhet. 4Hur ser livet ut för en tjej med ätstörning? skildrade livet för en ung tjej som är svårt sjuk. Bilden är fullständigt fruktansvärd! tar det upp till innan barnet får komma, vilket är helt oacceptabelt. Det borde inte finnas några väntetider alls när det gäller barn som far illa. kräks, skär sig och vill dö. har hennes föräldrar kämpat för att hon ska få vård. Men barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, anser att ätstörningsvården har ansvar för hennes behandling. Ätstörningsvården i sin tur menar att har så många andra problem att hon inte i första hand behöver vård för sin svåra bulimi. Det här är berättelsen om en familj som håller på att gå under. När är tio börjar hon banta. Hon äter ingenting , men när hungern blir för stark äter hon massor på en gång. För att inte gå upp i vikt tränar hon stenhårt. skiljs hennes föräldrar. När hon går i femman försöker hon kräkas upp mat , utan att lyckas. Men snart har hon lärt sig hur hon ska göra. Sommaren mellan sexan och sjuan börjar må sämre. Hon isolerar sig helt på sitt rum och vill inte gå ut eller träffa kompisar, trots att sommaren står i full blom utanför de neddragna persiennerna. Hon är ledsen och gråter nästan . När börjar i skolan igen slår lärarna larm om att hon är tyst och håglös. Hon får tid hos en psykolog på BUP i sin hemkommun dit hon går en gång . Men hon får inte något förtroende för psykologen, och hon känner sig inte förstådd. I stället mår hon allt sämre och är borta mer och mer från skolan. Men barnpsyk vill inte skriva något vårdintyg, som krävs för att någon ska bli tvångsvårdad, förrän är psykotisk eller försöker ta sitt liv. Polisen i sin tur kan inte hämta utan vårdintyg. Hur svårt det är att få ett sådant visas av följande kommentar: Hade hon velat ta livet av sig hade hon använt en kniv och inte ett rakblad. Citaten som lägesbeskrivning över familjens situation och vårdens förmåga att möta behovet talar för sig själva. 5Hur vanligt är det med ätstörningar? Frekvensen och förekomsten av ätstörningar går att mäta och illustrera på olika sätt. Osäkerheten är betydande eftersom långt ifrån alla som lider av ätstörningar får detta diagnostiserat. Förnekelse av problemen och ovilja att söka vård ligger i ätstörningens natur. Det är också fråga om en glidande skala där ätstörning inte bara är en diagnos och ett absolut begrepp. Vissa uppgifter säger att en till fyra kvinnor per 10000 lider av ätstörningar. Andra uppgifter, som från NÄT, Nationellt , talar om en procent av hela befolkningen. Enligt NÄT drabbar anorexia 0,20,av gruppen tjejer . Därutöver drabbar bulimi 1 till av gruppen. Därtill skall läggas det som kallas partiella syndrom, som anses vara tre till fyra gånger så vanligt som anorexia och bulimi, samt hetsätningsstörning, som anses vara dubbelt så vanligt förekommande som bulimi. När NÄT summerar är det således av gruppen som drabbas av ätstörningar i någon form. Det innebär att runt 86000 personer är drabbade av ätstörningar bara i denna grupp unga kvinnor. Härutöver skall läggas en del flickor som är samt kvinnor med ätstörningar som är . Här tillkommer också de pojkar och män som blir sjuka. Totalt räknar NÄT med att 130000 personer är drabbade av ätstörningar i . Värt att notera är att dubbelt så många tonårstjejer drabbas av ätstörningar som av fetma. NÄT menar att av de sjuka är kvinnor. Det finns uppgifter, som från 30/3 2004, om att ätstörningar nu går allt längre ned i åldrarna. Där nämns att det förekommer att nioåriga tjejer drabbas. Den bild man får när man närmar sig problematiken är att det ofta är intelligenta och viljestarka tjejer som drabbas. De har höga krav på sig själva. Detta stärks av en norsk undersökning där av kvinnliga läkarstudenter och av kvinnliga ingenjörsstudenter uppgavs ha ätstörningar i någon form. Enligt en undersökning från jämfördes drygt 200 kvinnor i åldern , som sökt vård för ätstörningar, med 750 slumpvis utvalda kvinnor. De som blivit sjuka kommer i högre utsträckning från familjer med hög yrkesmässig status, och från bostadsområden med god status. De har dock själva en lägre social status, sett till yrke och bostadsområde. De är oftare från skilsmässobakgrund, eller har växt upp utan den ena föräldern och lever oftare också själva ensamma. Ätstörningen verkar delvis handla om möjligheten att utöva kontroll över sig och sitt liv. De skönhetsideal som speglas i det offentliga rummet anses också spela roll för en förskjutning i kroppsuppfattningen hos dem som drabbas av ätstörningar. Ofta verkar sjukdomen börja med en inledande bantningskur, som sedan går för långt och egentligen aldrig tar slut. Intrycket är också att självkänslan kan vara låg hos dem som drabbas. Man upplever höga krav utifrån, som man inte känner sig kunna leva upp till. Vidare anförs att ätstörning kan vara ett rop på hjälp av den sjuke. Enligt en undersökning i kan mödrar med ett stört förhållningssätt till mat överföra detta till sina döttrar. Överdrivet kontrollerande mammor var liksom röriga matvanor riskfaktorer i undersökningen. 7Hur fungerar vården? Parallellt med denna ökning har antalet vårdplatser på barnkliniker, barnpsykiatriska kliniker, vuxenpsykiatriska kliniker och medicinkliniker mer än halverats. Det menade , barnläkare och verksamhetschef för för ätstörningar i i . 2003 stod 400 personer i kö för en vårdplats bara i . Enligt 20/10 2003 fanns barn bland de väntande, liksom personer med en kroppsvikt på under . Totalt hade bara ett 15-tal heltidsplatser att tillgå. Fler platser fanns men de såldes till patienter från andra länder eftersom inte ansåg sig ha råd att betala för dem. Anorexia verkar vara en mycket svårbehandlad sjukdom, ätstörningar i allmänhet lite mindre svårbehandlade. NÄT ger följande siffror för utfallet av vårdinsatser efter fem till . Hälften har inte längre någon ätstörning. Var femte behandlad patient har blivit bättre. Men, var fjärde patient är alltjämt sjuk och var tjugonde patient har avlidit. Dessa senare siffror bara understryker situationens allvar. Den sammanlagda vårdkostnaden för ätstörningar beräknas till ca i . Då skall man minnas att vården är gravt underdimensionerad i detta avseende samt att sena insatser rimligen är betydligt mycket dyrare än tidiga. 8Förbättra insatserna mot ätstörningar Nedan följer ett antal förslag inspirerade av NÄT: Sluta fokusera på ungdomars vikt och inrikta informationen på hälsofrågor i stället. predikas ökad rörelse och minskat kaloriintag som om alla unga behövde detta. Många gör det, men det finns ett stort antal unga som inte behöver höra detta, nämligen alla de som redan tränar eller är alltför fokuserade vid sin vikt. Det är dessutom de unga som minst behöver höra om viktminskningar som är mest benägna att ta till sig budskapet. Debatten och informationen om kost och vikt måste i betydligt högre grad individanpassas! Forskningen om ätstörningar, dess orsaker och hur de bäst behandlas måste öka. Alltför lite är känt om processerna bakom problemen och hur en negativ spiral kan brytas. Antalet behandlingsplatser för personer med ätstörningar måste öka. Väntetiderna måste kortas. Det gäller också att olika varianter av behandling tillåts växa fram. En del patienter kan dra nytta av att med hjälp av dator praktiskt öva hur och hur mycket man skall äta. För andra kan olika former av terapi vara nyttig samt olika blandningar av insatser. Samverkan mellan olika landsting och privata vårdgivare, som anorexicentrumet i och Eat i , och , bör öka för att garantera platsantal och mångfald i vården. , barnläkare och verksamhetschef för för ätstörningar i sa i : Basen bör utgöras av små, lokala behandlingsenheter med pedagogisk behandlingsinriktning. Där kan man få rådgivning och hjälp med att hantera ätande, socialt liv, utbildning och arbete nära sin hemmiljö. Dessa enheter skall också samverka med skolhälsovård, ungdomsmottagningar, vårdcentraler och psykiatri. Vården skall vara av god kvalitet och lätt tillgänglig. Det sa statsrådet i ett skriftligt frågesvar . Men så är det ju inte ! Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att inventera kunskapsläget om ätstörningar, bedöma hur vårdens omfattning, tillgänglighet och kvalitet ser ut för behandling av ätstörningar samt lämna förslag på hur framtida informationsinsatser kring kost, hälsa och motion riktade till unga människor skall se ut för att göra avsedd nytta. Det var frågan senast var aktuell. 1993 respektive 1998 kom och med rapporterna Ett liv av vikt och Ett liv av vikt . Regeringen bör i samarbete med skola och idrottsrörelse tillse att skolsköterskor, gymnastiklärare och idrottsledare ges möjlighet till adekvat utbildning kring ätstörningar, så att dessa kan upptäckas och bemötas . NÄT med dess informationsverksamhet måste återupprättas och ges såväl ett nationellt uppdrag som nationell finansiering.