mot · GT02T500 · 2005-10-03 00:00:00 — Regeringen bör därför ge Datainspektionen i uppdrag att aktualisera denna fråga med kommuner och landsting, berörda myndigheter och andra lämpliga parter samt överväga en förtydligad lagstiftning om så är påkallat. Användningen av Internet är ojämn. Enligt SCB () användes Internet av av ungdomar i åldern , men bara av i åldern . Det är uppenbart att här finns en klyfta som är besvärande. Internet och datorer behövs för kreativa fortsatta samhällsgärningar i mogen ålder, men det behövs också för samhällsservicen. 24-timmarsmyndigheten ska nu vidareutvecklas och göras allt mer lättillgänglig. Alla myndigheter ska föra ut sin service över nätet. Äldre som inte har tillgång till Internet riskerar här att hamna vid sidan av liksom att i brist på tillgång till moderna kommunikationskanaler hindras från att ta aktiv del i samhällsdebatten. Den demokratiska dialogen ska omfatta alla. Det är i det sammanhanget viktigt att beakta IT-tillgänglighet vid all planering av äldreboende i olika former. Den som av åldersskäl drabbas av funktionsnedsättning ska inte drabbas av sämre tillgång till information och service. Kontakt med myndigheter, serviceutbud och vårdinrättningar bör tvärtom underlättas genom fungerande tillgång till informationsteknikens möjligheter. Ideella rörelser som främjar utbildning och kunskapsspridning om Internet gör en viktig samhällsinsats. Här finns till exempel SeniorNet , som bland annat i samarbete med folkbiblioteken ordnar många sammankomster för förkovran rörande IT. Ett motto är att Äldre lär Äldre, och många av SeniorNets medlemmar, i de 50 klubbar som finns landet runt, utför viktiga gärningar med att sprida sitt kunnande till mindre erfarna seniorer. Sådan gärning är mycket viktig för de äldre. Ideella rörelser som denna lider ofta av resursbrist. De passar ofta inte in i de befintliga stöden till ideella organisationer, då medlemmarna kan vara geografiskt spridda, eller verksamheten är svår att inordna under någon hatt studieförbund, ungdomsrörelser, social verksamhet eller idrott. Samhället bör stödja sådan utbildning genom riktade insatser till fromma för landets allt fler äldre. Olika former av stöd kan organiseras. Dessa insatser kan mycket väl vara tydligt lönsamma för riket som helhet, i och med de meningsfulla gärningar som därmed blir möjliga. Det är angeläget att IT-tekniken görs tillgänglig för människor med olika slag av funktionshinder. IT kan på en rad sätt underlätta och fungera som hjälpmedel för funktionshindrade i deras kontakter med myndigheter, serviceutbud och vårdinrättningar. Det är likaså viktigt att utformningen av olika IT-lösningar underlättar för funktionshindrade att använda IT. Lagring av information om besökare som potentiellt kan användas på ett integritetskränkande sätt är ett exempel på en fråga som rönt stor uppmärksamhet och diskuterats utifrån ett orimligt teknikorienterat och kortsiktigt perspektiv. är ett steg på vägen, men når inte fram till målet om teknikneutralitet. Vi menar att den tekniska utvecklingen steg för steg ökar möjligheterna att blicka in i medborgarnas privatliv, vilket innebär ett växande hot mot den enskildes integritet. Vi anser därför att det föreligger ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utformning. Regeringen bör lägga fram förslag om skyddet för den personliga integriteten och tillsätta en utredning rörande en generell teknikoberoende integritetslagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. 9IT, högskola och forskning Knappast någonstans kan svängningarna i IT-konjunkturen avläsas så tydligt som inom högskoleutbildningen. sökte 22000 studenter till högskolornas IT-utbildningar. Systemvetare var framtidens sysselsättning. När IT-bubblan sprack flydde studenterna till andra framtidsinriktningar. När IT-branschen nu på nytt tagit fart är bristen på systemvetare mycket stor. Till högskoleutbildningarna kom bara 4800 ansökningar in. Enligt Verket för högskoleservice var antalet förstahandssökande till landets knappt 100 IT-utbildningar fler än antalet studieplatser på endast en femtedel av dem. hade antalet sökande ökat och antalet förstahandssökande . Den informationsinriktade utbildning som genomförs i högskolor och universitet bör inventeras. Offentligt stödd forskning och utveckling på området bör kartläggas och en utveckling är nödvändig. Skapa utvecklingsmiljöer mellan det offentliga och näringslivet, där framsteg för såväl offentlig sektor som nytta för näringslivet kan ske. Integration av tjänster mellan myndigheter och företag kan vara ett lyft för båda parter. Väl fungerande forskningsmiljöer och en forskning på internationell framkant är helt avgörande för möjligheter att fortsatt hävda sin roll som ledande IT-nation. 10IT och vården för ökad patientsäkerhet Dålig tillgänglighet med långa väntetider i vården, felanvändning av läkemedel, mycket administration och svårt att få rätt vård i rätt tid på rätt plats är en verklighetsbild många patienter har av den svenska hälso- och sjukvården . Dessa brister beror delvis på att en gemensam nationell IT-infrastruktur för vård och omsorg saknas. Den svenska sjukvården är ett av de områden i samhället som har mest att vinna på ett utvidgat användande av IT. Den patientgrupp som kan ha störst nytta av IT:s utveckling inom vården är de som är äldst och sjukast. Många av dessa människor har diagnoser och genomgår behandlingar som de själva endast har en vag uppfattning om. Faktum är att de ofta är helt beroende av att de läkare de möter har fullgod information om deras sjukdomshistoria, vare sig det rör sig om ett besök på vårdcentralen eller en akuttransport till sjukhuset. Sjukvårdens dokumentation över patienten, det vill säga patientjournal och övriga dokument som har intresse för patientens vård, ska kunna tekniskt klara att på ett säkert sätt för patientens personliga integritet förmedla information mellan olika vårdgivare och till patientens samlade vårddokumentation. Patienten ska med vissa undantag alltid och även i elektronisk form ha tillgång till uppgifterna. En allt större grupp patienter, oftast de som är lite yngre, tar aktiv del i sin behandling och informerar sig inte bara genom doktorn utan även via böcker och Internet. I ett folkhälsoperspektiv och kanske i ännu högre grad i ett demokratiskt perspektiv finns all anledning att uppmuntra ett sådant ökat hälsomedvetande, och dessa människor kan och bör ges möjlighet att få tillgång till sina journaler via nätet. Regeringens förslag om en läkemedelsförteckning Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet (2004/05:70) kan säkert bidra till att stärka patientsäkerheten men är ändå att betrakta som en övergångslösning, detta i väntan på att patientens läkemedel blir en del av patientens samlade vårddokumentation. Det är därtill mycket viktigt med ett utvecklat elektroniskt stöd för förskrivarna. Den nya tekniken är också sårbar. Det finns många tekniska problem som ger upphov till stora samhällsekonomiska besvär och kostnader. Generellt finns ingen anledning att staten ska lägga sig i frågan om säkerhet annat än för de intressen som är genuint allmänna. Om medborgare och företag drabbas av virus eller andra skador som det är deras eget ansvar att skydda sig från är av ringa intresse för staten som lagstiftare. Dock använder staten sig i hög grad av samma standardteknik och programvaror som medborgare och företag. Statens handlande är därför inte utan betydelse för att minska samhällets sårbarhet generellt. Genom teknikupphandling och tydligt kravställande kan statliga myndigheter möjliggöra att nya tekniska lösningar på olika säkerhetsfrågor blir allmänt tillgängliga. Det är också av vikt att staten har en tydlig policy för IT-säkerhetsfrågor så att myndigheter, institutioner och andra statliga aktörer kan handla medvetet och insiktsfullt. Vad här har sagts om statens roll som föregångare i frågor om IT-säkerhet genom en tydlig säkerhetspolicy bör ge regeringen till känna. 11.1IT-säkerhet och skydd mot informationsoperationer Som en följd av beslut med anledning av Ett informationssamhälle för alla tillskapades () för det övergripande ansvaret för skydd av samhället mot fredstida hot och risker. () har haft till uppgift att kontrollera IT-säkerheten hos vissa statliga företag och myndigheter med särskilt känslig information i säkerhets- eller försvarspolitiskt hänseende. FRA har varnat för att säkerheten hos dessa i flera fall är undermålig. Varningen understryker behovet av att frågan om IT-säkerhet och skydd mot informationsoperationer eller så kallat cyberbrott ges ökad uppmärksamhet. () har haft i uppgift att svara för IT-incidenthanteringen i samhället. (Sitic) är i drift vid PTS . Sitic har fått ökade möjligheter att sekretessbelägga rapporter som bedöms känsliga, vilket ska öka effektiviteten i och tilliten till dess arbete. Utvecklingen inom IT-säkerhetsområdet går snabbt och det är angeläget att verksamheten och dess förutsättningar utvärderas, så att högsta möjliga effektivitet i skyddet säkerställs. I samband med hantering hävdade liberalerna vikten av ett väl fungerande samarbete mellan den blivande incidenthanteringsfunktionen och motsvarande privata, då näringslivet ofta är måltavla för denna typ av intrång. Den centrala funktionen för bearbetning av statistik för incidenter skulle ha kunnat läggas hos till exempel Näringslivets Säkerhetsdelegation för att tillgodose näringslivets legitima krav på sekretess. En alltför myndighetsorienterad organisation riskerar att uppfattas inte kunna ge tillräckliga garantier om sekretess för att näringslivet ska kunna delta fullt ut. Vid en utvärdering av incidenthanteringen bör även denna frågeställning på nytt beaktas. Den just avslutade lämnar i sitt sista delbetänkande Säker information förslag till informationssäkerhetspolitik och i slutbetänkandet Informationssäkerhetspolitik organisatoriska konsekvenser en rad förslag till en förbättrad informationssäkerhet i samhället. Det är hög tid att ta itu med dessa frågor, varför det är viktigt att regeringen inte låter beredningen av förslagen dras i sedvanlig långbänk. 11.2Spam, mejlbombning med mera En särskild roll i säkerhetssammanhang har spridningen av vanliga meddelanden som i sig inte innehåller virus eller liknande, men som genom samordning mellan flera avsändare eller till sin blotta mängd utgör ett volymproblem för distributörer eller för den slutliga mottagaren. Spam kallas det när användaren får ta emot oönskad reklam. Mejlbombning är samordnade attacker mot mottagare i syfte att fylla deras distributionsmedier med en ohanterlig mängd meddelanden. Båda företeelserna utgör växande problem för allmänhet, företag och myndigheter. Här finns behov av mer verksam lagstiftning. Det är angeläget att tillsammans inom EU söka påverka andra länder inte minst varifrån mycket av denna verksamhet kommer till en effektivare reglering av dessa företeelser. Det finns en utbredd oro kring riskerna med strålning från masterna som krävs i det nya mobiltelefonisystemet och även från telefonerna själva. Från myndighetshåll har oron i stort sett negligerats och det enda offentliga budskapet har varit att det inte finns någon fara att oroa sig över. , , hävdar att telefonerna är ofarliga eftersom de ligger under de rekommendationsnivåer som industrin själv varit med och tagit fram, vilket knappast är ägnat att lugna människor. När det offentliga budskapet konfronteras med mediala rapporter om forskningsrön som tyder på att det finns faror, resulterar det i en risk för ökad misstro mot myndigheternas trovärdighet. En rad rapporter om att radiostrålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har kommit tätt . Men resultaten är omtvistade och det finns lika många forskningsrapporter som tyder på att telefonerna är ofarliga. Ingen kan med vetenskapliga metoder avgöra om mobiltelefonin är farlig eller ofarlig. Det talar för att tillämpa försiktighetsprincipen också i detta avseende. Blotta mängden av varningar och forskningsrapporter som tyder på negativa biologiska effekter bör leda till eftertanke. liberalerna välkomnar ytterligare forskning på området. Vi har helt enkelt för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas hälsorisker . liberalerna har ingen uppfattning om hur stor faran är. Det är en vetenskaplig fråga. Men vi menar att människors oro måste tas på allvar. Därför bör en förnyad kartläggning göras över gjorda forskningsinsatser, liksom en bedömning och sammanställning av resultaten. Det är viktigt att de slutsatser som kan dras och de förslag till beslut som utformas bygger på en så säker vetenskaplig grund som möjligt. Tekniska investeringar, såsom bland annat infrastruktur, bredband och mängden datorer i samhället, börjar bli tillräckligt många för att tekniken ska kunna användas effektivt. Även om den tekniska utvecklingen ej går att förutse, så kommer den utrustning som finns att kunna användas framöver. är det att fokusera på innehåll, tjänster, användbarhet samt hur kvalitet och tillgång till information ska hanteras. Dagens utmaningar för att uppnå morgondagens system är att skapa interaktivitet mellan olika områden. Vi har stora informationsmängder på Internet, i databaser hos myndigheter bibliotek med mera information som kan behöva vidareutvecklas och förädlas som underlag för morgondagens tjänster. Möjlighet att kunna granska kritiskt, att kunna sovra och att vidareförmedla informationen är nödvändigt. Därför är arbetet med standarder, enhetlighet i terminologi, intelligens och struktur i systemen av högsta vikt. Med det arbetet kommer informationssökandet att underlättas och därmed kunna utnyttjas effektivare. Det är angeläget att rätten till IT som verktyg ska vara på lika villkor för alla. Tillgängligheten ska på olika sätt vara möjlig att anpassa, både tekniskt och funktionsmässigt, så att det underlättas även för grupper som har svårt med tillgänglighet. Det är glädjande att rapporter visar att det numer är relativt jämställt mellan kvinnor och män, medan det är angeläget att ta fasta på de orsaker som ligger bakom att ålders- och ursprungsfaktorerna visar en betydande skillnad. Vi kan inte acceptera att grupper i samhället ställs utanför de möjligheter som informationstekniken bjuder.