mot · GT02Bo336 · 2005-10-05 00:00:00 — 2En bostadspolitik för eget ägande3 3Bostadspolitik, familjebildning och barnafödande4 4Större valfrihet i boendet5 5Rätten till enskilt ägande måste återupprättas5 6Fler bör ges praktiska möjligheter att äga sin bostad6 8Åtgärder för att underlätta bostadsägande7 9Fler bostäder med äganderätt eller insatser14 beslutar om inrättande av ett regelverk för bosparande för personer i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelsen i 1a§ bostadsbidragsförordningen (1993: 739) skall avskaffas, så att hela räntekostnaden för bostadslån betraktas som boendekostnad vid beräkning av bostadsbidrag. begär att regeringen skall återkomma till med förslag till lagstiftning för inrättande av statliga kreditgarantier för förvärv av bostad för personer . begär att regeringen återkommer till med förslag till lagstiftning om skattebefrielse för uthyrning av del av bostad som ej överstiger av bostadsytan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett finansieringssystem för bostadsbyggande som inte missgynnar byggande av bostäder med äganderätt eller insatser. 1 Yrkande 4 hänvisat till SkU. 3En bostadspolitik för eget ägande Kristdemokratisk bostadspolitik innebär att främja trygga familjer och uppväxtvillkor genom bra bostäder och närmiljöer. Ett krav på bostadspolitiken måste vara att ungdomar inte ska förhindras att bilda familj och skaffa barn på grund av att det inte finns möjlighet till goda boendemiljöer och tillräckligt stora bostadsytor. ser situationen helt annorlunda ut. Enligt en undersökning från presenterad har andelen 2427-åringar som bor kvar hos sina föräldrar ökat betydligt bara . Unga som flyttar hemifrån bor dessutom trängre än de gjorde tidigare. De bostadspolitiska åtgärder som sätts in av Socialdemokraterna förmår inte vända utvecklingen. Än värre är att regeringen inte ens har någon ambition att underlätta för unga människor att ta steget över till en bostad de själva äger och som de långsiktigt kan planera sin livssituation utifrån. Den mycket nära koppling som svensk socialdemokrati gjort mellan bostadspolitik och satsningar på hyresbostäder är anmärkningsvärd ur ett internationellt perspektiv. De statliga egnahemslån, som 19051948 utgick till mindre bemedlade familjer för att stödja deras bostadsköp, saknar helt efterföljd. anser att det, vid sidan av stöd till hyresboende, finns mycket goda skäl att med särskilda åtgärder också underlätta för hushåll med lägre inkomster att äga sin bostad. Det grundläggande motivet är att eget ägande i allmänhet leder till billigare fastighetsförvaltning och därigenom billigare boende. I många delar av landet är det dyrare att bo i en hyreslägenhet än att bo i en egen bostad. För många skulle ett eget ägande inte bara bli billigare genom den egna arbetsinsatsen utan också mer ändamålsenligt med förbättrade möjligheter till familjebildning genom en ökad bostadsyta. Eget ägande stärker också de boendes känsla av självständighet och ansvarstagande. Den löpande ekonomiska situationen hindrar dock i många fall unga och hushåll med låga inkomster att flytta till ett långsiktigt billigare boende. Den utmaning som bostadspolitiken måste ta sig an är att minska den betydande tröskeleffekt som kravet på egen kontantinsats innebär. Familjers, i synnerhet ungas, svårigheter att bygga upp en egen insats behöver bemötas med åtgärder som dels gör det enklare att spara pengar till en insats, dels minskar kraven på en alltför omfattande egen insats. föreslår följande åtgärder: Bosparande med rätt till skatteavdrag införs för personer Bostadsbidrag beräknas på hela räntekostnaden för bolån Statliga kreditgarantier införs för bolåntagare under 34 år Bostadsbidraget för flerbarnsfamiljer höjs Skattebefriad uthyrning av del av privatbostad införs Neutrala och långsiktiga bostadsfinansieringssystem införs Omvandlingar till bostadsrätt förenklas För att genomföra dessa förslag avsätts resurser i budgetalternativ enligt nedanstående tabell. satsning på förenklat bostadsägande Miljoner kronor Bostadsbidrag för hela lånekostnaden Till detta kommer förslag att fastighetsskatten på privatbostäder ska avskaffas och ersättas av en fastighetsavgift om maximalt för småhus och för lägenhet. Dessutom satsar på förstärkningen av bostadsbidragen för flerbarnsfamiljer. 4Bostadspolitik, familjebildning och barnafödande har ämnet barnafödande och boende figurerat regelbundet i medier. I en undersökning anger var tredje kvinna att bostadssituationen är en stor eller en mycket stor orsak till att de inte skaffat barn. Enligt en Sifoundersökning , genomförd på uppdrag av Vår Bostad, anser 250000 svenskar att de skulle skaffa barn om de hade en större bostad. Liknande resultat visades i en undersökning , genomförd av och beställd av TCO, där av kvinnorna och av männen säger att bostadssituationen har stor eller mycket stor betydelse för om de väljer att skaffa barn eller inte. Kulturgeografen vid har pekat på det samband som historiskt sett finns mellan förändringar i bostadspolitiken och förändringar i barnafödandet. Perioder med högt barnafödande har sammanfallit med egnahemslån, hyresstegringslagen och hyresregleringen. Enligt har de stigande relativa bostadskostnaderna i haft en negativ effekt på barnafödandet. sammanföll en dramatisk nedgång i barnafödande med lågkonjunktur, hög arbetslöshet och en drastisk höjning av boendekostnaderna i . LO pekar i sitt bostadspolitiska program på att utvecklingen på bostadsmarknaden i expansiva regioner gör att yngre hushåll med relativt normala inkomster har svårt att få råd med egnahem. Detta skapar motsättningar mellan olika generationer, där den äldre generationen tjänar pengar på stigande småhuspriser medan de yngre tvärtom måste betala alltmer för att kunna skaffa sig en motsvarande bostad. Trots kopplingen mellan bostadsutbudet och människors individuella beslut att föda barn, finns än så länge begränsad forskning kring sambanden mellan bostadspolitik, boende och barnafödande. Men än allvarligare är avsaknaden av politisk debatt kring dessa frågor, i synnerhet som alla prognoser pekar på att en allt mindre andel människor i produktiv ålder kommer att få försörja en ökande andel pensionärer. Även om det svenska bostadsbyggandet sakta ökar, ligger det på en mycket låg nivå, historiskt och internationellt sett. Över 150 av landets kommuner uppvisar bostadsbrist. 5Större valfrihet i boendet För att bemöta mångfalden bland familjer krävs en mångfald av bostäder och boendeformer. Därför behöver valfrihet bli ett ledord för bostadspolitiken, på ett sätt som helt saknas. Lika lite som regeringen ska avgöra vilka former av barnomsorg familjer bör välja, ska staten detaljreglera vilken typ av bostäder som ska byggas för att tillgodose de behov som finns. Särskilt gäller det om man, som Socialdemokraterna, väljer att satsa alla resurser på en typ av bostäder som är långt ifrån idealisk för växande barnfamiljer, nämligen de minsta hyresrätterna. Gott om bostäder till en rimlig kostnad anses resultera i ökat barnafödande. Men det handlar också om en tillräckligt stor bostad och en bostad som erbjuder långsiktighet och trygghet. För många innebär ägandet av sin bostad just detta att trygghet finns för att skaffa (fler) barn. Ägandet av ett småhus är inte en bättre boendeform. Bostadsrätten har sina kvaliteter genom kombinationen av delaktighet och frihet, medan hyresrätten har ett stort värde genom att den kan förvärvas utan kapitalinsats och erbjuder en hög sevicenivå. Mångfalden är bra och viktig att utveckla. Bostadspolitikens problem är dock att alternativ och valfrihet inte har någon prioritet. Socialdemokraterna har drivit en målmedveten kampanj mot bostadsrätten som boendeform. Det hårdnande regelverk som successivt försvårat ombildningar av hyresrätter vilar på en misstro mot bostadsrätten och mot sammanblandningen av boende och ägande. Människors olika livsstilar och familjers skiftande önskemål kräver mångfald och valfrihet. De boende måste ges större möjligheter att påverka sin boendemiljö och sina boendekostnader genom medansvar och inflytande. 6Rätten till enskilt ägande måste återupprättas politik har inte sitt syfte i att slå vakt om den rådande fördelningen av ägandet, utan strävar efter att fler ska kunna komma i åtnjutande av egendom i någon form i detta sammanhang en bostad. Från industrialismens intåg i har koncentrationen av ägandet förändrats, från jordägare, över industrialister för att till slut hamna hos staten. Oavsett vem som kontrollerar ägandet, är ägarkoncentration ett problem i sig. De egendomslösa kommer alltid att hamna i beroendeställning till dem som har egendom. Att staten har övertagit stora delar av ägaransvaret för mark och näringsliv i innebär inte att ägandet har avskaffats, det har bara avpersonifierats och gjort människor beroende av politikers välvilja i stället för att ge människor en möjlighet att lita till sin egen förmåga. För att människan ska kunna förverkliga sig själv behöver ägandet vara personligt. En liten bit land, ett företag, en egen bostad osv. ger människan den trygghet och värdighet hon behöver för att kunna stå självständig gentemot både staten och kapitalet. Den trygghet och frihet som en egen inkomst ger och som förstärks genom möjligheten till eget ägande är omöjlig för många svenskar att uppnå. För många går hushållsekonomin ihop först när man får bidrag. Människor sitter fast i en negativ spiral av höga skatter, höga hyror och bidragsberoende. Det socialdemokratiska arbetarepartiet har under sina nära nog 65 regeringsår skapat ett nytt proletariat en samhällsklass utan egendom och med en starkt begränsad personlig frihet. De människor som skulle få ökad trygghet och välfärd hålls med Socialdemokraternas politik i stället kvar i egendomslöshetens fälla genom att de bl.a. förvägras rätten att själva överta ägandet av sin bostad. Det som skulle bli de mångas ägande har blivit ingens ägande. Eget ägande uppmuntrar också ett gott förvaltarskap. Människan, vilket bevisats genom kommunismens misslyckande, är mer angelägen att ta hand om det som är hennes eget. Där inget tydligt ägande finns saknas också ofta ansvarstagande. 7Fler bör ges praktiska möjligheter att äga sin bostad Som ett led i arbetet med att stärka unga familjers valfrihet och möjlighet att efterfråga en bostad som passar deras livsplaner, bör hinder för ägande av bostäder undanröjas. Det finns också, vid sidan av valfrihetsargumentet och rätten till enskilt ägande, flera andra skäl, både ur familjernas och samhällets perspektiv, till varför det bör underlättas för hushåll med lägre inkomster att äga sin bostad. Åtgärder som överbryggar tröskeleffekten kan bidra till minskade boendekostnader, genom ett större mått av eget arbete och ansvarstagande, en ökad självständighet, bättre möjligheter att bygga upp kapitaltillgångar, vilket bidrar till minskade förmögenhetsskillnader och klyftor i samhället, en minskad belastning på den offentliga ekonomin, genom att det blir billigare för stat och kommun att hjälpa låginkomsthushåll som bor i en ägd bostad jämfört med att hjälpa hushåll som hyr, en korrigering av finansierings- och kreditprövningssystemets bristande långsiktighet där banker och andra låneinstitut inte tar risker som ur ett samhälleligt perspektiv borde tas, en mer effektiv hyresbostadsmarknad, genom att pressen ökar på hyresvärdarna att vara effektiva och lyhörda för de boendes önskemål när fler får praktiska möjligheter att efterfråga annat än hyresbostäder. Runtom i världen finns goda exempel på hur bostadsägande underlättas för hushåll med låga inkomster. I finns ett ekonomiskt stöd för hushåll med låga inkomster om det är familjens första husköp. I regelsystemet kan ingå villkor om återbetalning. I förekommer utnyttjande av en mycket hög belåningsgrad som kopplas till att hushållet bosparat i olika former, gått kurser eller tecknat försäkringar. Bland annat för att minska transaktionskostnaderna för låginkomsttagare har ingen stämpelskatt på fastigheter med ett pris . Olika former av mortgage insurance, låneförsäkring, förekommer både i och . Försäkringen går ut på att betala lånekostnaderna då hushållet tillfälligt drabbas av arbetslöshet, olyckor eller sjukdom. I många länder finns subventionerade lån till bostadsbyggande, dvs. lån med lägre ränta som ges till hushåll med låga inkomster i samband med husköp. har t.ex. ett sådant system där kommunerna administrerar förmånliga lån från den s.k. Husbanken. I medges också skatteavdrag för ungdomar som bosparar. 9Åtgärder för att underlätta bostadsägande De verktyg som internationellt utnyttjas för att underlätta ägande är inriktade mot olika skeden av bostadsköpet och bostadsägandet. Vissa åtgärder är inriktade på perioden innan hushållet köper en bostad, t.ex. stöd till bosparande. Andra åtgärder kan riktas mot tidpunkten när fastighetsköpet genomförs, t.ex. garantier som minskar behovet av egen insats. En viktig del är insatser inriktade , gällande t.ex. fastighetsbeskattningen. Flera studier pekar på att möjligheten att få ihop den kontantinsats som krävs för ett fastighetsköp är den viktigaste faktorn att påverka med politiska styrmedel. Därför är förslag i första hand inriktade mot åtgärder som dels gör det enklare att spara ihop pengar till en insats, dels kan minska kraven på en omfattande egen insats. Det behövs också förändringar riktade mot innehavstiden i form av avskaffad fastighetsskatt och förändringar i bostadsbidragets regler för beräkning av boendekostnad. 9.1Bosparande för ungdomar med rätt till skatteavdrag För att underlätta för hushåll att få ihop till kontantinsatsen används i många länder olika former av subventionerat bosparande. En vanlig konstruktion är att den som sparar på en viss typ av konto får dra av motsvarande belopp på skatten eller slipper skatt på räntan. En viktig aspekt hos ett nytt svenskt bosparande är att de sparade pengarnas omfattning undantas från beräkning av den bidragsgrundande inkomsten i olika bidragssystem. De nuvarande svenska stöden till hushåll vars bostadssituation man vill förbättra har bidragit till att skapa fattigdomsfällor. För att få socialbidrag ska man inte ha några kontanta tillgångar. Den som lyckats spara ihop exempelvis halva kontantinsatsen till ett eget boende och sedan blir beroende av hjälp nekas denna så länge något av tillgången finns kvar. För att råda bot mot detta hinder att ta steget över i långsiktigt billigare boende, bör tillgångar i bosparande inte räknas in i beräkningsunderlaget för bostadsbidrag och försörjningsstöd. 9.1.1Norskt bosparande bör vara förebilden Införandet av ett system för bosparande med sådan inriktning kräver en rad gränsdragningar. Ska det begränsas till personer som inte äger sin bostad och som har en inkomst under en viss gräns? Hur, när och till vad ska de sparade pengarna tillåtas användas? För att få vägledning i dessa frågor har valt att vända blicken mot ett av våra närmaste grannländer. I tillämpas ett system med bosparande för ungdomar (Boligsparing for ungdom, BSU). Till och med det år man fyller kan man upprätta ett BSU-konto med avdrag på skatten av det belopp som är insatt på kontot. Sparbeloppet kan användas till att köpa bostad eller till att avbetala skuld på egen bostad som är anskaffad efter att sparkontraktet blivit upprättat. ökade det årliga och totala maximala beloppet och det samlade sparbeloppet till , vilket ger det maximala skattereduktionsbeloppet . Gifta och sambo kan ha var sitt konto och därmed få en samlad skattereduktion på . Bankerna har skyldighet att erbjuda första prioritets pantlån till 4 gånger det innestående beloppet på kontot. Ett par som är gifta eller sambo kan därmed enligt reglerna få låna (samt ett tillägg 4 gånger intjänat räntebelopp) på goda villkor. Följs inte villkoren genom att BSU-kontot används till andra ändamål än anskaffande av hus, blir man straffad i form av ett skattetillägg. Tillägget motsvarar det skatteavdrag BSU-kontot har gett. Vidare mister man rätten till att sätta in ytterligare pengar på BSU-kontot. antog 2003 ett förslag om att ändra reglerna för BSU, så att avdrag också kan göras för sparande på konton i annat EES-land, vilket har verkan fr.o.m. . Under det norska bosparandets tredje år, 1993, använde 77000 personer möjligheten till skatteavdrag for BSU. Därefter har andelen sparande successivt ökat för att ligga kring 200000 personer, vilket motsvarar av hela befolkningen i åldersgruppen 2033. Det genomsnittliga årliga sparandet har legat relativt stabilt på och skatteavdraget därmed kring . Nedan redovisas utvecklingen för BSU . Skatteavdrag för BSU. Antal personer med skatteavdrag, genomsnittligt och totalt skatteavdrag 20002003 Antal personer med skatteavdrag från BSU Genomsnittligt skatteavdrag för BSU, norska kr Totalt skatteavdrag, norska kr 9.1.2Regler för ett svenskt bosparande med rätt till skatteavdrag för personer föreslår att ett system för bosparande motsvarande det norska införs i , men med ekonomiska villkor som motsvarar det svenska pensionssparandet. Maximal årlig insättning: ett halvt basbelopp, Maximalt sparande: tre basbelopp, Rätten till avdrag för bosparande ska alltså i huvudsak jämställas med det som gäller för pensionssparande i . Bestämmelserna i 59 kap. inkomstskattelagen gällande avdragsgrundande inkomster för pensionssparande bör gälla också för bosparande. Ränta eller annan avkastning på sparandet ska vara skattepliktig. Bestämmelserna rörande sparformer i 2 kap. lagen om individuellt pensionssparande bör överföras på det nya bosparandet. Bosparande ska få ske i en eller flera av sparformerna 1. inlåning, 2. andelar i investeringsfond och 3. andra fondpapper. Konton för bosparande ska således kunna inrättas i de befintliga institut som tillhandahåller sparformer för pensionssparande, eller motsvarande nya sådana. Placering av det sparade kapitalet ska alltså kunna ske i fonder på motsvarande sätt som vid pensionssparande. Liksom i det norska systemet ska det krävas att behållningen på bosparkonto används för att köpa en bostad som kommer att ägas av bospararen själv eller dennes make/maka eller sambo. Behållning på bosparkonto ska kunna användas för köp av bostäder med såväl äganderätt, bostadsrätt som kooperativ hyresrätt. En förutsättning är att bostaden förvärvas efter det att bosparande inletts. Bosparande kan därmed inte användas för att betala av lån på redan förvärvad bostad. Vad händer vid brott mot reglerna? Påföljden vid brott mot bestämmelserna för bosparandet bör enligt motsvara de som finns och fungerar väl i det norska bosparandet för unga. Följs inte villkoren, genom att bosparkontot används till andra ändamål än anskaffande av bostad enligt uppställda regler, blir man straffad i form av ett skattetillägg. Tillägget motsvarar det skatteavdrag som bosparandet har gett. Vidare mister man rätten till att sätta in ytterligare pengar på bosparkontot. Bosparande ska inte reducera bostadsbidrag och försörjningsstöd De svenska stöden till hushåll vars bostadssituation de syftar till att förbättra har bidragit till att skapa fattigdomsfällor. För att få socialbidrag ska man inte ha några kontanta tillgångar. Den som lyckats spara ihop exempelvis halva kontantinsatsen till ett eget boende och sedan blir beroende av hjälp nekas denna så länge något av tillgången finns kvar. Det är väsentligt att bosparande inte räknas in i beräkningsunderlaget för bidrag. Behållning på bosparkonto ska därför vara befriad från förmögenhetsskatt och därmed, enligt bestämmelserna i bostadsbidragslagen, inte påverka beräkning av bostadsbidrag. Behållning på bosparkonto ska inte påverka rätten till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. Hur mycket kommer att sparas? Hur stor omfattningen av sparandet blir när systemet införs i är svårt att uppskatta. När systemet infördes i var antalet sparare , 1993, uppe i 77000 personer (vilket motsvarade av befolkningen i åldersgruppen ). Det genomsnittliga sparandet per person har dock inte förändrats så mycket. antar att en motsvarande andel svenskar i åldersgruppen, 156500 personer, skulle bospara med det nya systemet, dvs. kan en successiv ökning av antalet sparare förväntas ske. räknar med att ca 107000 personer skulle bospara , ca 133000 personer och ca 160000 personer . antar vidare att svenska ungdomar likt norrmännen i snitt kommer att spara av maxbeloppet, vilket är . Vad blir den statsfinansiella effekten? Med ett genomsnittligt sparande på uppgår det genomsnittliga skatteavdraget på till . Med antaganden om utvecklingen av antalet sparande blir den totala effekten av reformen enligt nedanstående tabell. Skatteavdrag för bosparande. Antal personer med skatteavdrag, genomsnittligt och totalt skatteavdrag 20062008 Antal personer med skatteavdrag från bosparande Genomsnittligt skatteavdrag, kronor 9.2Bostadsbidrag ska beräknas på hela räntekostnaden för bolån Den svenska debatten om neutralitet mellan upplåtelseformer inom bostadssektorn har nästan uteslutande handlat om de regelsystem som rör skatter och finansiering. Ur ett låginkomstperspektiv kan det vara minst lika viktigt att regelsystem rörande olika former av ekonomiskt stöd är neutrala. Ett hushåll som förutser att det kan komma att behöva stöd ska inte behöva avstå från en viss upplåtelseform bara för att det räknar med att möjligheterna att få stöd är mindre i denna upplåtelseform. Eftersom reglerna för bostadsbidrag är betydligt mer förmånliga för hyresgäster än för de som äger sin bostad, är det även ur ett neutralitetsperspektiv motiverat med förändringar i bidragssystemen som underlättar för hushåll med låga inkomster att äga sin bostad. Hela räntekostnaden för ägande av bostadsrätt/småhus ska enligt räknas med vid beräkningen av boendekostnad vid prövning av bostadsbidrag. räknas endast den del av räntekostnaderna som överstiger av skulden. För den bostadsägare som har bolåneränta på får alltså ingen del av lånekostnaden räknas med i den situation då bostadsbidrag skulle behövas för att klara hushållsekonomin. Denna 3-procentsregel infördes . ifrågasätter fortfarande regeringens grundläggande motiv till denna regel, men framför allt har inflationstakten förändrat sig på ett sådant sätt att regeln inte längre motsvarar regeringens ursprungliga motiv. 9.2.1Socialdemokraternas motiv är felaktiga I proposition 1995/96:186 motiverade den socialdemokratiska regeringen 3-procentsregeln med att det inte är rimligt att bostadsbidrag lämnas för den del av räntan som utgör en kompensation för inflationen, eftersom detta innebär att bostadbidragen subventionerar en förmögehetsuppbyggnad. ser tvärtemot att bostadspolitiken bör syfta till att också personer som är i behov av bostadsbidrag ska ges ett stöd att långsiktigt bygga upp förmögenheter i form av sina bostäder. 9.2.2Socialdemokraternas argument är föråldrade Skälen som Socialdemokraterna angav för inrättandet av 3-procentsregeln föreligger inte längre, utan i linje med intentionen i propositionen ska den revideras nedåt eller helt avskaffas. I proposition 1995/96:186 anförs: Regeringen anser att är en lämplig nivå för reduceringen. Denna procentsats bör därför gälla tills vidare. Procentsatsen bör kunna ändras med anledning av förändringar i inflationstakten. Sådana justeringar bör dock inte göras fortlöpande utan endast vid avsevärda förändringar. En sådan avsevärd förändring av inflationstakten har inträffat och föreslår att tillkännager för regeringen att nedanstående bestämmelse i bostadsbidragsförordningen (1993:739) ska tas bort: 1 a § Om det i kostnaderna för en bostad ingår ränta för upplånat kapital, skall vid beräkning av bostadsbidrag bortses från så stor del av räntan som motsvarar av den skuld på vilken räntan, före avdrag för eventuellt räntebidrag, beräknats. har beräknat den statsfinansiella kostnaden av ett borttagande av 3-procentsregeln till .