mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — En annan förklaring till varför så många invandrade personer står utanför vår arbetsmarknad är diskrimineringen. Det behövs en radikal förändring som öppnar vägen för en inkluderande utvecklingspolitik baserad på egenmakt i stället för omhändertagande och arbete i stället för bidrag. Våra förslag om en bättre och mer integrerad arbetsmarknad är en del av vår generella politik för att skapa ett arbetsammare, företagsammare, friare och tryggare . Förslag för en mer integrerad arbetsmarknad Bekämpa diskrimineringen på arbetsmarknaden genom att bl.a. avidentifiera jobbansökningar och bestraffa diskriminering hårdare än . Inför en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa och nytillträdande på arbetsmarknaden. Jobb- och utvecklingsgarantin ska kombinera arbetssökande aktiviteter och kompletterande utbildning med en aktiv sysselsättning i olika samhällsnyttiga arbetsuppgifter. Den som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin får en särskild dagersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp och slipper fastna i socialbidragsfällan. Det mål om sysselsättning som regeringen satt upp räcker inte så länge det finns stora områden där sysselsättningen är mycket lägre. liberalerna vill införa ett sysselsättningsmål som går ut på att av alla i arbetsför ålder ska ha ett arbete i varje grannskapsområde och valdistrikt. Områden där färre än 60%arbetar och som visar andra tecken på utanförskap ska förklaras som prioriterade sociala krisområden. liberalerna arbetar för att frigöra riskkapital som gör det möjligt för personer som befinner sig i en situation av utsatthet eller lever i utsatta miljöer präglade av utanförskap att förverkliga kreativa projekt, som skapar arbetstillfällen och framtidstro. Skolan har en central roll i kampen mot utanförskapet. Skolor i utsatta områden borde vara de bästa skolorna. Förbättrade möjligheter att fritt välja skola, extra satsningar på skolor i sociala krisområden och uppbyggnad av s.k. magnetskolor kan locka människor att bosätta sig och bo kvar i utsatta områden. Tydliga krav, mål och utvärderingar behövs också för att skapa en skola där alla kan lyckas. arbetsmarknad är unik. Vi har en av de allra högsta siffrorna för kvinnligt förvärvsarbetande. arbetar i offentlig sektor och av dessa är kvinnor. Många svenska kvinnor gör med andra ord fortfarande vad kvinnor gjort . De tar hand om barn, gamla och sjuka till undermålig ersättning. Deras yrkesval må vara självvalda men valen är gjorda utifrån de normer och förväntningar som de samhälleliga strukturerna och könsrollerna har givit oss. Dessa strukturer har också påverkat synen på arbetstillfällena inom offentlig sektor. Kvinnor förväntas vara löntagare och inte företagare eller chefer och därför har möjligheterna till egen verksamhet inom offentlig sektor hållits ytterst begränsade. Kvinnor förväntas ha en man som försörjer dem och därför har lönerna kunnat hållas på låga nivåer. Skillnaderna mellan kvinnor och män blir större när man tar hänsyn till att manligt dominerade yrken ofta har betydligt fler utvecklingsmöjligheter. För en Metallmedlem finns ofta både horisontella och vertikala karriärförändringar att göra medan en undersköterska med Kommunalmedlemskap alltid är en undersköterska och karriärstegen är ytterst få. Den offentliga sektorn har den dokumenterat sämsta arbetsmiljön. Kvinnor anställda i offentlig sektor är överrepresenterade bland de långtidssjuka, och många anställda inom offentlig sektor upplever att de har minimalt inflytande, med följd att den offentliga sektorn har högst andel sjukskrivna. Förslag för en mer jämställd arbetsmarknad Bryt upp monopolen inom kommuner och landsting. Genom konkurrens mellan arbetsgivarna kan lönerna inom vissa kvinnodominerade yrken höjas. Genom att öppna de offentligt finansierade välfärdstjänsterna för konkurrens och privat företagande får fler kvinnor möjlighet att förverkliga egna idéer och visioner. Arbetsgivarnas medfinansiering av sjukförsäkringen måste tas bort. Kvinnor är den grupp som löper störst risk att bli långtidssjukskrivna. Så länge medfinansieringen finns kvar kommer kvinnor i den åldern att få det ännu svårare att hålla kvar sin plats på arbetsmarknaden. tar många kvinnor det övergripande ansvaret för barn och hem och därmed drabbas kvinnor också hårdast av fasta arbetstider. vill förändra arbetstidslagen för att öka de anställdas möjligheter att påverka sin arbetstid. Vi vill också införa en skattereduktion för hushållstjänster så att fler kvinnor ska slippa pressas sönder mellan förvärvsarbete och hemarbete. föreslår att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Den sammantagna effekten på det finansiella sparandet bedöms uppgå till 2006. 9Nya och växande företag är vägen till fler jobb! var länge ett företagsamt land. Tyvärr har så inte varit fallet under . Ökningen av företag är tyvärr bara luft. På grund av skatteskäl och andra redovisningstekniska skäl har vissa människor valt att starta fler företag. Antalet företagare har däremot blivit färre. fanns det 405 000 företagare i , vilket var 12 000 färre än 1994. Bara privat arbete kan betala offentlig välfärd Våra förslag i föregående avsnitt syftar till att hjälpa flera hundratusen fler personer att gå från passivitet, sjukdom och påtvingad sysslolöshet till den reguljära arbetsmarknaden. Det måste skapas lika många nya arbeten. Och de nya arbetstillfällena måste skapas inom den privata sektorn. Bara den privata sektorn kan vara en hållbar skattebas för den offentliga. Lika lite som det går att lyfta sig i håret är det möjligt att betala framtidens pensioner enbart med skatter betalade av människor i offentlig anställning. Om en sjukskriven eller arbetslös person kommer i arbete innebär det en betydande vinst för samhällsekonomin och ett bidrag till finansieringen av den offentliga välfärden. För varje sjukskriven eller arbetslös som kommer i privat sysselsättning så förbättras de offentliga finanserna med . har det lägsta nyföretagandet i . Vi är också på väg att få den äldsta kåren företagare i . Var tredje företagare kommer att pensioneras och med dem riskerar en stor del av småföretagen att också pensioneras bort. Regeringens egen myndighet räknar med att det behöver startas minst 10 000 fler företag för att få en rimlig återväxt av småföretagande och för att kompensera för de arbetstillfällen som stadigt försvinner från de större industriföretagen. Förutsättningar för fler nya företag är nyckeln till en god utveckling överallt i landet. De regioner i landet där det finns många småföretag och där många nya företag fortfarande startas är samma regioner där både arbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspensioner är de lägsta i landet. Om vi kan ta vara på våra goda förutsättningar kommer att bli ett land som åter sjuder av nyföretagande och där nya och bärkraftiga jobb ersätter de arbeten som flyttat. Fler måste vilja starta och driva företag Svenska folket tycker om småföretag men få vill själva bli företagare. av alla svenskar i arbetsför ålder i är engagerade i ett nytt eller ett relativt nytt företag. I är motsvarande andel och i . När jämförde attityderna till eget företagande i de olika medlemsländerna hamnade långt ned. av de tillfrågade skulle hellre vilja vara företagare än anställda och hade aldrig ens kommit på tanken att bli företagare. Människors grundattityder och livsval formas . Eget företagande borde kunna vara ett lika intressant och naturligt framtidsval som en anställning för nya generationer. Därför tycker att kunskaper om entreprenörskap och eget företagande måste integreras i skolutbildningen och att elever tidigt ska få möjlighet att prova på eget företagande. För att göra det mer attraktivt att starta företag om man är arbetslös eller deltidsanställd, ska ett avdrag för näringsinkomster skapas som motsvarar jobbavdraget. föreslår att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för näringsinkomster. Avdraget utformas på samma sätt som jobbavdraget för arbetsinkomster. Kostnaden för näringsinkomstreformen beräknas uppgå till 2006 och till för det andra steget. föreslår att rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar. Rätten till avdrag för resor och dubbelt boende begränsas till att gälla bara den kommunala beskattningen. höjs reseavdraget till per mil. Avdraget för förmån av personaldator avskaffas. Skatten på rulltobak höjs till per kilo. Skattereduktionerna för a-kasseavgift och avgift till fackförening slopas. Sammantaget bedöms dessa skatteförändringar stärka den offentliga sektorns finanser med 2006. 9.1Vår politik för fler företag och fler jobb För att skapa ett bättre företagarklimat krävs en rad åtgärder. Enstaka satsningar på tidsbegränsade anställningssubventioner har liten effekt. Företagen måste veta att spelreglerna långsiktigt förbättras, om trenden ska vändas och fler våga anställa. Bankerydsöverenskommelsen är ett jobbpaket , , enades i om ett offensivt paket för nya jobb och nya företag. I överenskommelsen ryms åtgärder som gör det mer lönsamt att anställa, som förbättrar företagens riskkapitalförsörjning och som minskar företagens administrativa kostnader för regelkrångel och byråkrati. Åtgärderna kostar i ett första steg , som är finansierade med olika åtgärder som presenterades med förslagen. Avskaffa arbetsgivarnas medfinansiering av sjuklönen Ett av de viktigaste förslagen för att förbättra villkoren för jobb och företagande är att avskaffa den medfinansiering om av sjukpenningen som arbetsgivare ålagts . Detta drabbar företagen, särskilt de mindre, som drar sig för att anställa då detta kan medföra stora risker. Det drabbar de personer som har, eller kan antas ha, större risk att bli sjuka. föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Minska byråkratin och regelkrånglet Svenska företagare drunknar under en oöverskådlig massa av regler och bestämmelser. Det finns sammanlagt mer än 20 000 sidor med företagsregler. Statskontorets undersökning visar att 75 olika myndigheter begär in uppgifter från företagarna på 1 150 olika blanketter. De administrativa kostnaderna i ett mindre företag kan kosta per anställd och år. Denna regelbörda måste minska. Genom kartläggning av de administrativa kostnaderna och en identifiering av lagar som sällan eller aldrig används, ska regelverket minskas till 2010. Redovisningsreglerna för enskilda näringsidkare ska förenklas. Momsredovisningsreglerna ska också göras enklare. Rättvisa skatter på både företag och företagare beskattas eget företagande i hårdare än något annat. Det regelverk som omger fåmansbolagen är krångligt och innebär att det egna ägandet diskrimineras. Skatterna måste göras om, så att det lönar sig att arbeta och driva företag. bör i praktiken undantas från fåmansbolagsbeskattningen. Ägarna kommer därmed att kunna investera i sina företag utan att behöva betala högre skatt jämfört med om kapitalet hade satsats i ett annat företag. Rättvis beskattning av fåmansbolagen Alliansen föreslår att det krångliga regelverket (3:12) för fåmansbolagen ändras så att det inte missgynnar eget företagande. Regeringen kommer att föreslå vissa förändringar i beskattningen av fåmansbolag. Av lagrådsremissen framgår att dessa förändringar kommer att bli otillräckliga. Vi avser att gå längre och återkommer med den exakta utformningen i anslutning till regeringens proposition. Alliansen anslår, utöver regeringens förslag, 0,9 miljarder . Förmögenhetsskatten drabbar många företagare, och innebär en stor belastning när det gäller möjligheten att skaffa privat riskkapital liksom för möjligheten för en ägare att behålla kontrollen i ett framgångsriktigt företag. Kapital som skulle kunna satsas på företagande i flyttas utomlands. Förmögenhetsskatten ska därför avskaffas under nästa mandatperiod. föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. halveras skattesatsen från 1,till 0,. Skattebortfallet beräknas uppgå till 2006. Kapital inom ett småföretag, som kan utgöras av såväl periodiserade vinstmedel som olika former av kapitaltillskott för att möjliggöra expansion, beskattas i regel hårdare än i större företag eftersom mindre företag har sämre möjligheter till förlustavdrag. Detta hämmar tillväxten. Små företag som kunde växa av egen kraft, görs beroende av kapital från t.ex. banker eller andra externa finansiärer. Därför bör beskattningen av företags kapitalreserver göras om. föreslår att den räntebeläggning som införts för periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta även andra obeskattade reserver. Ett fribelopp på införs. Detta fribelopp ska omfatta alla obeskattade reserver inklusive periodiseringsfonder, vilket kommer att medföra en lättnad jämfört med gällande regler på ca . För större företag leder förslaget till ökade statliga skatteintäkter på . Sammantaget leder förslaget till en förstärkning av det finansiella sparandet på ca 2006. Mer riskkapital till småföretag En småföretagare som säljer sitt företag måste betala skatt på de vinster han eller hon gjort i företaget. En så hög skatt avhåller många från att sälja ett företag som har potential att växa. Och i stället för att en entreprenör kan gå vidare till ett nytt företagande, stannar han eller hon kanske kvar i samma företag trots att nya idéer skulle kunna förverkligas. föreslår att kapitalförsörjningen förbättras genom införande av en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Den statsfinansiella kostnaden beräknas till 2006. Som ordet riskkapital utvisar handlar det om en investering som kan gå om intet, om företaget misslyckas. Därmed kommer sparande i olika former av riskkapitalfonder eller investeringar i nystartade företag m.m. alltid att ha en större risk än andra former av riskfritt sparande. För att i någon mån kompensera effekten av detta, kan ett särskilt avdrag för riskkapital dessutom bli aktuellt. föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Utformningen av riskkapitalavdraget kommer att redovisas . För ändamålet avsätts en ram om . ändrade i förmånsrättslagen. En av de viktigaste förändringarna var att begränsa bankernas förmånsrätt vid konkurser från till av fordringarna. Tanken med förändringen var bl.a. att den skulle göra det lättare att rekonstruera företag efter konkurser. Tyvärr har förändringen, som befarade, försämrat möjligheterna för många små företag att få krediter. I en utvärdering från regeringens egen myndighet framgår att förändringen av förmånsrätten har haft en klart negativ inverkan på bankers vilja att ge krediter till mindre företag. föreslår att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande till från . Förslaget beräknas öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2006. Det är de små och, med svenska mått mätt, medelstora företagen som anställer mest. Småföretag står för vart tredje arbetstillfälle i privat sektor. Åtgärder som syftar till att förmå en företagare att vilja anställa, bör riktas mot de företag där åtgärden har störst nytta. Det stora steget för en företagare är att gå från inga anställda till en anställd. Många kommer aldrig att ta det steget, endera därför att deras affärsidé t.ex. är att sälja sin egen kompetens eller att verksamheten av andra skäl inte lämpar sig för några anställda. Dessa utgör en stor del av de omkring 450 000 företag utan anställda som finns i . I finns det omkring 53 000 företag med mellan 5 och 50 anställda. I dessa företag skapades ungefär 102 000 nya arbeten, brutto. (Små och stora företag, Företagarna 2005.) Det är i dessa företag åtgärder för ökad anställning förmodligen kan ge störst utdelning. Det kan dels röra sig om åtgärder som ökar konkurrenskraften och minskar lönekostnaderna, vilket kan innebära att arbetstillfällen som annars hade försvunnit blir kvar. Det kan dels vara åtgärder som ökar företagens möjligheter att anställa och bidrar till att nya arbetstillfällen skapas. Allianspartierna är överens om att underlätta anställning i nya och växande företag genom sänkta arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifterna sänks i ett första steg med . Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar föreslår att arbetsgivare i näringslivet som nyanställer, för varje nyanställd, endast betalar pensionsavgift och slipper övriga arbetsgivaravgifter, . År två nedsätts arbetsgivaravgiften med tre fjärdedelar, år tre med hälften och år fyra med en fjärdedel. För att säkerställa att företag inte avskedar arbetskraft för att därefter nyanställa ska nedsättningen endast utgå till arbetsgivare som ökat det totala antalet anställda. Kostnaden beräknas uppgå till 2006. När reformen fått fullt genomslag beräknas årskostnaden uppgå till . Många företagare nämner arbetsrättens regler som ett av de områden som bidrar mest till att öka det administrativa krånglet och därmed försvåra anställningar. Dagens Nyheters ledarredaktion beskrev problemet på ett ytterst pregnant sätt när man skrev att den som anställer någon tar på sig en starkare förpliktelse än den som gifter sig. Det finns risker man får leva med, allt företagande handlar till viss del om att ta risker, men det finns också onödiga risker som enbart skapas av krångliga regler. Till dem hör bl.a. arbetsgivarnas medfinansiering av sjuklönen som tidigare nämnts. liberalerna vill göra det enklare att anställa men också enklare att säga upp personal som inte behövs. Genom att arbetsmarknaden blir mer dynamisk, skapas fler arbeten. Det gör att det blir enklare att hitta nya jobb, också för dem som förlorar sitt. I kombination med olika förbättrade arbetsmarknadspolitiska förslag som presenterats ovan, menar vi att nettoeffekten av den ökade rörligheten kommer att bli positiv för alla. Stora delar av dagens arbetsrättsregler infördes . har arbetsmarknaden en annan struktur än . Då dominerades den av färre men större arbetsgivare och det var betydligt vanligare med fasta anställningar och livslånga anställningstider. är lagen om anställningsskydd (LAS) både svåröverblickbar och fruktad bland småföretagare och även vissa större företag. Detta har delvis sin förklaring i arbetsmarknadens ändrade struktur, delvis i arbetsrättens växande komplexitet. är arbetsmarknaden mer specialiserad och individualiserad, och sällan kan en person göra någon annans jobb utan omfattade introduktion. Det finns långt fler små arbetsgivare än , och runt en halv miljon arbetstagare har olika former av tillfälliga anställningar. står även i fortsättningen bakom grundprincipen i LAS att det är anställningstid som ska avgöra turordningen vid uppsägningar på grund av arbetsbrist. Vi inser dock att LAS därmed ofta skapar en nackdel för nya, oetablerade, grupper på arbetsmarknaden. Detta är ett skäl att reformera, men inte att avskaffa lagen. Vi vill därför utöka möjligheten till att undanta två personer från turordningsreglerna till att gälla samtliga företag och inte bara små dito. Det är viktigt att tillämpningen av undantagsregeln kan prövas rättsligt så att den inte missbrukas, vilket har visats i rättsfall. Vi vill även stärka skyddet i LAS för föräldralediga. Lagen om anställningsskydd ger ett extra skydd till alla som är . Den får tillgodoräkna sig sin anställningstid dubbelt upp till när turordningslistor sätts upp. Reglerna kom till för att skydda äldre anställda men de innebär att medelålders och äldre har svårare att få arbete eftersom de snart skulle få fördel i turordningen framför yngre kolleger som arbetat längre på just denna arbetsplats. vill därför att denna regel tas bort. Enklare med tidsbegränsade anställningar Vi menar att nuvarande lista över olika typer av tidsbegränsade anställningsformer utom provanställning bör ersättas av en enkel föreskrift om att det är tillåtet att anställa tidsbegränsat högst 20 personer hos samma arbetsgivare upp , och . Provanställning ska vara möjlig . Vikarieanställningar ska även fortsättningsvis vara möjliga. Ingen lag mot deltidsjobb Regeringen har vid ett flertal tillfällen aviserat att företag ska tvingas anpassa sig till lagfästa krav att antingen avskeda eller göra heltidsanställningar. Lagstiftning om rätt till heltid läggs fram sade statsministern i regeringsdeklarationen (). Att anställa är en frivillig handling. Inget företag kan tvingas att anställa någon. Eftersom ett företag, eller offentlig inrättning, inte har behov av mer än ett visst antal arbetstimmar leder förslaget till att några deltidsanställda sannolikt kommer att avskedas på grund av arbetsbrist. vill ha en ny arbetstidslag. Den nya lagen ska utformas så att den uppmuntrar till arbetstidsflexibilitet och ska utformas så att arbetstiden bör läggas upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren. En sådan arbetstidslag ska bl.a. ge den enskilde större möjlighet att ta ut ledighet i timmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill kan sedan använda timbanken till att korta sin arbetstid , eller välja att ta ut den inarbetade ledigheten i form av pengar. Inför krav på proportionalitet vid stridsåtgärder Arbetsmarknadens parter måste ha rätt att tillgripa stridsåtgärder som en sista utväg vid konflikt. Problem uppstår dock för samhället när stridsåtgärder missbrukas. vill införa ett krav på proportionalitet så att en stridsåtgärd inte är orimligt stor i förhållande till vad konflikten gäller. 9.3Lättare för kunskap att möta entreprenörsanda är ett land som lägger en stor andel av BNP på forskning och utveckling (FoU). Inom EU är det bara som i relation till BNP har en liknande satsning. Men en mycket stor del av forskningen finns hos två företag och och de tio största företagen står tillsammans för omkring hälften av företagssektorns totala FoU-utgifter. Om dessa väljer att flytta FoU-verksamhet utomlands kommer en stor andel kvalificerade arbeten att försvinna . Länder och regioner med de största kompetensbaserna och de mest kreativa kunskapsmiljöerna ligger i bräschen för all utveckling. Utvecklingskraft beror på hur väl folk och nationer förmår att stimulera och tillvarata den enskildes lärande och kunnande. Ett kunskapssamhälle fordrar specifika villkor för att vara långsiktigt hållbart, flexibelt och nyskapande. Men den svenska paradoxen är att FoU inte ger resultat i samma mån i som i andra jämförbara länder. Andelen högteknologiska produkter i exporten ligger för del lägre än i EU-länderna i genomsnitt. Inte minst i förhållande till är skillnaden tydlig. har en något lägre FoU-andel i ekonomin än men en högre exportandel av högteknologiska produkter. Det krävs åtgärder för att ska få en större nytta av de innovationer och den forskning som bedrivs här. Det innebär dels varaktiga förbättringar av det allmänna företagarklimatet, särskilt vad gäller tillgången på riskkapital, också att det blir lättare att starta innovationsdrivna företag och teknikutvecklingsföretag.