ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ju441 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av resurser till polisen i . Under och minskade antalet poliser. Orsakerna till minskning är flera, bl.a. att antalet nya poliser i antal inte kunnat kompensera dem som slutat. har ett visst tillskott skett, dock inte tillräckligt för att möta behovet. Detta förhållande gäller även , som har ett fortsatt underskott på poliser för att motsvara behoven bland en kraftigt ökande befolkning. har 420 poliser, men sett till befolkningsmängden borde antalet vara betydligt fler, ca 485. Grunden till obalansen är en snedfördelning i medelsanvisningen till polisen i , som bygger på föråldrade beräkningsnycklar, då den halländska befolkningen var betydligt mindre. är det befolkningsmässigt sjunde största länet i riket. Till detta kommer en mycket stor tillströmning av turister . Denna snedfördelning av resurser till polisen i måste rättas till och nya fördelningsberäkningar bygga på aktuellt befolkningsunderlag.
mot · GT02Ju443 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra ett generellt förbud för lärare att ha sexuellt umgänge med sina underåriga elever i åldern . 1984 avskaffade en förhållandevis knapp majoritet av (186 röster mot 133) det generella straffbudet för lärare att ha sexuellt umgänge med sina s.k. underåriga elever, dvs. elever i åldern . avskaffades också det allmänna förbudet mot att sexuellt utnyttja underårigs beroendeställning. Därigenom har det till och med blivit tillåtet för en lärare att sexuellt utnyttja elevens beroendeställning, så länge inte utnyttjandet bedöms som grovt. Bevisbördan att visa att utnyttjandet verkligen var grovt vilar på eleven, varför outtalade hot och antydningar inte alls kan föras i bevis, och även direkta hot endast med svårighet kan bevisas. Tunga remissinstanser som t.ex. Riksåklagaren, , Hovrätten för västra , , , , och Föreningen motsatte sig avskaffandet av förbudet mot sexuellt umgänge mellan lärare och elev, bland annat därför att ett sådant sexuellt förhållande är helt oförenligt med lärarens uppgift att vara opartisk i sin betygsättning och bedömning av eleverna och i sitt förhållande till dem. Man kan befara att starka spänningar och konflikter uppstår i klassrummet. I de allra flesta fall kan man utgå från att ett sådant sexuellt utnyttjande av en 1516-årig elev, även om det rent juridiskt inte skulle bedömas som grovt, dvs. med t.ex. uttryckliga hot, aldrig någonsin skulle accepteras av föräldrarna om det kom till deras kännedom. Här är alltså även föräldrarätten berövad lagliga redskap att skydda sitt barn. Att lagen tillåter lärare att ha sådana sexuella förbindelser strider mot den svenska bestämmelser om föräldrars rätt och plikt att fostra sina barn samt mot artikel 2 i första tilläggsprotokoll, som är inkorporerad i svensk lagstiftning, att vid utövandet av den verksamhet staten kan påta sig i fråga om uppfostran och undervisning respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Det är orimligt att som lagstiftande organ sänder ut olika signaler, vilket blir följden när man på olika sätt motverkar sexuellt utnyttjande av barn och ungdomar även när utnyttjandet försiggår i utlandet men låter det vara tillåtet med sexuellt umgänge mellan lärare och underåriga elever. Skånberg (kd)
mot · GT02Ju453 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över vittnesskyddet vid brottmål. Att vittnen tar tillbaka sina vittnesuppgifter förefaller vara ett stort och möjligen växande problem. Den gemensamma förklaringen tycks vara hot. Hot mot vittnen och målsägare kan inte och ska inte accepteras av en rättstat som . Därför är det viktigt att regeringen ser över lagstiftningen och/eller vad man i övrigt kan göra för att öka säkerheten och förebygga hot och våld mot vittnen vid brottmål. Självfallet måste det vidtas andra åtgärder i kommunerna, förebyggande och med inriktning på barn och ungdom. Men det är också viktigt att lagstiftningen inte innehåller moment som kan bli kontraproduktiva eller saknar något avgörande moment. Troligen finns det erfarenheter på många håll i landet och ett samlat grepp borde kunna leda till en konstruktiv vägledning.
mot · GT02Ju455 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa att de judiska institutionerna och den judiska livsstilen skyddas i . Hotbilden mot de judiska församlingarna i liksom i övriga har fått till följd att församlingarna fått budgetera en allt större del av sina ekonomiska resurser för säkerhetsarrangemang. Detta gäller såväl för tekniska installationer och underhåll av dessa som personalkostnader för att trygga församlingarnas säkerhet. Säkerhetsarrangemangen har gällt både för församlingarnas medlemmar och för judiska institutioner. har de judiska församlingarna i , , och erhållit statsmedel för dessa ändamål, dock endast för tekniska installationer. Säkerhetskostnaderna för de olika judiska församlingarna i , och uppgår för till . i går av medlemsavgiften till säkerhetskostnader. Detta innebär att många för församlingen angelägna aktiviteter måste läggas åt sidan. har hotbilden mot den judiska befolkningen i ökat drastiskt, med hot mot och misshandel av enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . Hotet kommer främst från grupper med anknytning till konflikten i men även från nazistiska grupperingar. Judarna i är en av fem godkända nationella minoriteter i , vilket innebär att man enligt konvention om nationella minoriteter måste säkerställa att de judiska institutionerna får möjlighet att verka i trygghet. Detsamma gäller för den judiska gruppen; de måste kunna leva ett judiskt liv i vårt land utan rädsla. Det borde därför vara en självklarhet att staten bär den större delen av dessa säkerhetskostnader då det är statens uppgift att garantera säkerheten för sina medborgare. Det borde också vara statens uppgift att säkerställa att judiska institutioner, begravningsplatser m.m. skyddas mot skadegörelse. PA (parlamentariker) hade ett antal uppmärksammade konferenser där man belyste den alarmerande hotbilden för den judiska befolkningen som den ökande antisemitismen innebär i . Alla medlemsnationerna (55 stycken) uppmanades att i alla avseenden minska och förhindra den ökande antisemitismen. Det är inte rimligt att den judiska delen av vår befolkning ensam skall bära denna kostnad som den ökande antisemitismen innebär vad det gäller våld och hot. En liknande motion behandlades under förra /2005. Med den ökande hotbild som riktas mot vår judiska befolkning är det av största vikt att motionen får en positiv behandling under detta .
mot · GT02Ju456 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt ändra nuvarande ordningslag (1993:1617) för att möjliggöra för kommuner att införa ett förbud i sina lokala ordningsföreskrifter för s.k. kamphundar att vistas på offentlig plats. Det har inträffat ett antal otäcka tillbud när kamphundar har anfallit små barn. Dessa hundar har en extremt stor kamplust, blir lät retade, biter och kan med svårighet förmås avbryta ett angrepp. Kamphundarna har blivit ett allvarligt ordnings- och säkerhetsproblem i delar av , och även i andra städer och samhällen. Försök har gjorts att i lokala ordningsföreskrifter införa förbud mot kamphundar, men detta har underkänts då en sådan föreskrift ansetts strida mot 3 kap. 12 § ordningslagen. beslöt om förbud mot folkilskna hundar i stadens centrum. Ett beslut som senare upphävde. Det har därför inte bedömts möjligt för en kommun att reglera denna fråga i lokal ordningsföreskrift. Detta är ett allvarligt trygghetsproblem som skyndsamt måste åtgärdas. Det är också en fråga om subsidiaritetsprincipen, dvs. rätt makt på rätt plats. Det måste anses vara mest ändamålsenligt och av stor vikt att kommunerna själva får bedöma i vilken omfattning och på vilka offentliga platser som s.k. kamphundar ska få vistas. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att kartlägga och utreda de problem som finns med hundar i samhället samt föreslå åtgärder för att avhjälpa de problem som uppstår på grund av bristande ägaransvar, särskilt vad gäller farliga hundar (dir.2002:18). Utredningen, , avlämnade betänkandet Hund i rätta händer om hundägarens ansvar (SOU 2003:46) . Utredningen anförde att farliga hundar inte är ett enhetligt problem utan kan ha vitt skilda orsaker i olika fall. Utredningen konstaterar att det ställs högre krav på hundägares kontroll över sin hundar . Utredaren menar att aggressiva hundar i omgivningen i första hand är ett ägarproblem. Dessa aggressiva hundar finns framför allt i socialt utsatta områden i storstadsregionerna med ägare som inte tillfullo klarar av att vara hundägare och som använder sina hundar som ett vapen. Därför är det av största vikt att kommunen kan minska denna oro som kamphundar för med sig till ett område genom att kommunen ges möjlighet att helt förbjuda vissa hundraser i särskilda områden. Denna åtgärd är nödvändig för att skapa trygga och säkra uppväxtmiljöer för våra barn och trivsel och säkerhet för medborgarna. Det är därför av största vikt att skyndsamt ändrar nuvarande ordningslag (1993:1617) för att möjliggöra för kommuner att införa ett förbud i sina lokala ordningsföreskrifter för s.k. kamphundar att vistas på offentlig plats. En liknande motion behandlades under förra i betänkandet JuU19 där justitieutskottet föreslog avslag. Motionens förslag är brådskande och därför behövs ett positivt handläggande från under detta .
mot · GT02Ju457 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka polisens befogenheter vid kravaller. Det har gått i . Vi som är göteborgare bevittnade med sorg och förfäran vad som då hände i vår stad. förvandlades till en barrikaderad stad med hundratals containrar utplacerade för att om möjligt hålla borta vandalerna och därmed förhindra ytterligare skadegörelse. Göteborgare flydde de centrala delarna av staden medan poliserna utkämpade en heroisk kamp emot ligister och marodörer. som stad fick uppleva några av sina värsta dygn. Ordningsstörningar och våld av det slag som förekom vid mötet i utgör ett angrepp mot vår demokrati, inte minst mot demonstrationsfriheten. Med facit i hand är det alltid lättare att säga vad som skulle kunna ha gjorts för att förhindra det inträffade. I det här fallet torde få ha trott att det som inträffade verkligen skulle hända. Regeringen tillsatte en kommitté för att göra en kartläggning och analys av händelserna i samband med . Kommittén fick namnet och de överlämnade sitt betänkande (SOU 2002:122) till regeringen . Kommittén förespråkar en mängd förändringar för att polisen skall vara bättre att hantera bl.a. allvarliga ordningsstörningar. Det är av stor vikt att dessa förändringar sker. En sådan viktig förändring är att polisens utrustning måste förbättras. Poliserna måste få tillgång till bl.a. skyddade fordon för att kunna upplösa våldsamma folkmassor med så liten risk för skador som möjligt för både poliser och demonstranter. Det är anmärkningsvärt att polisen inte har möjlighet att omhänderta deltagare i upplopp längre än . En ändring i polislagen (1984:387) bestämmelserna 13 § ,14 § och 16§ behöver komma till stånd. Polisen har en viktig uppgift att upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samband med demonstrationer. Hur svår den uppgiften kan vara framgick vid . Det måste därför vidtas åtgärder för att öka polisens möjlighet att förebygga och ingripa effektivt och säkert mot den typ av kriminella handlingar som begicks på i samband med . Det har också tydligt visat sig att polisens planering, förberedelser och organisation inför större evenemang måste stärkas. Med utgångspunkt i händelserna i måste regeringen nu skyndsamt föreslå åtgärder som förbättrar polisens möjligheter att genom ytterligare maktmedel förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar utan att demonstrationsfriheten äventyras. Det krävs förutom en översyn av polislagens bestämmelser om tillfälliga omhändertaganden också en översyn av andra regler som syftar till att upprätthålla ordningen och förebygga brott. En likalydande motion har behandlats i justitieutskottets betänkande 2003/04:JuU15. Tyvärr hänvisar utskottet enbart till rekommendationer som inte innebär några förändringar i motionens riktning. Det är därför av största vikt att åter behandlar motionen eftersom det ökande våldet i samhället och polisernas hårda arbetssituation kräver påtagliga förändringar i polisens befogenheter och då speciellt vid kravaller.
mot · GT02Ju464 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheterna att införa jourdomstol för brott som begås av ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisaspiranter under sin utbildning bör handlägga förundersökningar av s.k. vardagsbrottlighet som begås av ungdomar. Dagens handläggningstider för brott är långa, speciellt för vardagsbrottslighet som begåtts av ungdomar. Både vittnen och åtalade har svårt att rekapitulera exakt händelseförlopp i rätten vad gäller händelser som inträffade för upp till . Detta är varken bra för rättssäkerheten eller den åklagade. Vittnen som skall peka ut en misstänkt ungdom kanhända tvekar på grund av att den misstänkte 1820-åringen har både vuxit på längden och utvecklats i övrigt sedan brottet begicks. En ungdom som utför ett brott har en lång väntan på domstolsförhandling och kan inte gå vidare i sitt liv. Rättssäkerheten blir också urholkad genom de långa väntetiderna som i många fall också leder till att åklagaren avskriver ärendet. är överbelastade med utredningar och har inte de resurser som erfordras för att få fram snabba förundersökningar. Ett förslag är att i polisutbildningen lägger polisaspirantplaceringen runt om i landet , med fokus på att enbart handlägga och utföra förundersökning av enklare ungdomsbrott. Detta skulle få till följd att handläggningstiderna skulle minska avsevärt och ungdomar som utfört s.k. vardagsbrottslighet och blivit ertappade, dömdes omgående och fick sitt rättmätiga straff. kan detta vara ett sätt att få ungdomar som döms snabbare att inse vilken fel väg de är inne på och få den att ändra inriktning bort från den kriminella banan.
mot · GT02Ju468 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen organiseras så att poliser blir mer synliga på gator och torg. Ett samhälle växer och utvecklas när det finns arbete och trygghet för medborgarna. En viktig del i ett tryggt samhälle är hur medborgarna känner sig på de offentliga platserna. Tyvärr så har våldet, klottret och nedskräpningen ökat i våra offentliga rum vilket för med sig otrygghet och sämre livskvalitet. Efter terroristattacken i bedömde , och att det var viktigt att fler poliser syntes på gatorna i efteråt. För tryggheten och lugnet tror vi att det är bra med en ökad närvaro av poliser på gatorna, sa en företrädare för polisen . Det är viktigt att vid alla tillfällen öka polisernas synlighet på våra gator och torg. Det skulle minska våldet och verka förebyggande mot den materiella skadegörelsen. Det behövs en mera långgående delegering till poliserna på fältet så att de kan synas mera ute. I har man prövat på att ha synliga poliser på den stora paradgatan . Det är mycket uppskattat av göteborgarna och skapar en positiv känsla av trygghet. Tyvärr är det dock bara och endast två poliser har denna uppgift. Det är min absoluta övertygelse att mera synliga poliser behövs och en omorganisering för att göra detta möjligt.
mot · GT02Ju469 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara straffbart att rymma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mobiltelefoner skall vara förbjudna på alla anstalter. har ett antal uppmärksammade rymningar skett. Det verkar som om rymningarna accelererar alltmer och det skapar en otäck atmosfär av otrygghet. Poliserna måste prioritera sökandet efter rymlingar och med de minskade resurser de har så kommer allt annat polisiärt arbete på efterkälken. Det finns mycket att göra för att komma till rätta med rymningsproblematiken. Skapa en kriminalvård värd namnet! Kriminalvården får inte vara enbart en plats där man förvarar farliga personer, dessa personer måste få den vård och den utbildning de kan behöva för ett liv utanför murarna. På detta måste satsas resurser. Det är också grundläggande att kriminalvården sätter in åtgärder som gör det svårare att planera och genomföra en fritagning. Mobiltelefoner ska inte finnas på anstalter. Detta ska ske omgående. Vidare ska kriminalvården utnyttja sin möjlighet att utöva inpasseringskontroll av alla som passerar porten. Det är viktigt inte bara för att mobiltelefoner och vapen inte ska finna sin väg in på fängelserna, utan kanske ännu mer för att hindra att narkotika förs in. Kriminalvårdsyrket måste uppvärderas och bättre kontroll av dem som arbetar inom kriminalvården införas. Sedan det misstänkts att anställda inom kriminalvården varit delaktiga i förberedelserna till åtminstone en fritagning är det tydligt att behovet av bättre kontroll av de som ska få anställning inom kriminalvården har vuxit. När en rymning genomförts är det viktigt att samhället och myndigheten reagerar. Den som rymt ska därför sättas under disciplinära åtgärder som kan verka avskräckande från att försöka rymma igen. Det skall därför vara straffbart att rymma. Rymningar ska vara olagliga eftersom det skulle vara en tydlig signal mot både samhälle och intagna att det inte är acceptabelt att rymma. Rymningar kostar stora belopp för polisen, pengar som borde användas på annat håll. En liknande motion behandlades under förra i där justieutskottet förslog avslag på motionen. Det är av största vikt att motionen bifalls under detta .
mot · GT02Ju470 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en brottsofferombudsman som bevakar brottsoffrens rättigheter. De kriminella övergreppen blir allt vanligare och därmed ökar även antalet brottsoffer. Det finns en stor enighet om att stödet till brottsoffrens måste bli bättre och en diskussion förs om hur detta kan ske. är brottsoffren så svårt sargade både fysiskt och psykiskt av det som de utsatts för att de inte klarar att ta alla de kontakter som skulle behövas med olika myndigheter. Många brottsoffer har också negativa erfarenheter av möten med rättssamhällets representanter och dessa möten tenderar att förlänga det psykiska lidandet. Brottsoffrens behov av skydd och stöd har varit föremål för en mängd utredningar och förslag. Många förslag har också lett till att samhällets skydd och stöd till brottsoffren förbättrats avsevärt. Som följd av regeringens proposition 2000/01:79 har bl.a. skyldigheter ökat. Det finns ett stort antal lokala brottsofferjourer (totalt 108 stycken) i . Den första brottsofferjouren startade i . Dessa jourer gör ett bra arbete. De ger medmänskligt stöd, rådgivning, ger hjälp och upplysning inför rättegång samt hjälper att göra en försäkringsanmälan. Deras främsta uppgift är att ta till vara brottsoffrets önskemål och intressen. Att utsättas för brott är en traumatisk upplevelse. Enligt boken och deras reaktioner (kriscentrum 2000, ) kan följande emotionella tillstånd inträffa: svårigheter med koncentration samt att tänka klart svårighet med att förstå och tolka information blandade känslor av gråt, vrede och även allmän upprymdhet behov av närhet och omtanke. Ovanstående utgör enbart exempel på några av reaktionerna som återfinns hos brottsoffer. Reaktionerna är naturliga och inte onormala. Varje individ är unik med en egen psykologisk bakgrund. Hos vissa individer återfinns enbart några av de här ovan angivna exemplen medan hos andra kan en mångfald reaktioner uppträda. Det finns dock många exempel på situationer där brottsoffer inte får den hjälp de har rätt till. har brottsoffer rätt till rådgivning från polismyndigheten och försäkringsbolaget. ska ge stöd med hänvisning till socialtjänstlagens 6 §, den s.k. biståndsparagrafen och 8 a §, hjälp till brottsoffer. På vissa platser finns också tillgång till en lokal brottsofferjour. Mot ersättning kan brottsoffer även vända sig till en advokat. Vad som saknas är någon som skulle se till helheten och bevaka brottsoffrens rättigheter. En brottsofferombudsman med denna funktion bör därför inrättas. Jag anser att brottsoffer är en mycket utsatt grupp och behöver en speciell ombudsman som för deras talan. vill jag påpeka att det arbete som pågår med en översyn av de olika ombudsmännen till en gemensam myndighet är mycket bra. Där kommer en brottsofferombudsman att behöva finnas med.
mot · GT02Ju473 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en polishögskola i . Genom kraftfulla satsningar har polisens resurser ökat markant och omfattande satsningar på brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete har varit en effekt av detta. har fått två nya utbildningsorter, och , och antalet poliser ökar . Trots den ökade satsningen på polisutbildning råder fortfarande brist på poliser och behovet väntas öka då många poliser kommer att uppnå pensionsålder. Inte minst gäller detta i mindre kommuner och på landsbygden. Det polisiära arbetet innebär också administrativt arbete som tar mycket tid i anspråk, ett arbete som förr gjordes av civilanställd personal. I och med stora uppsägningar av civilanställd personal behövs ännu fler poliser för att kompensera de civilanställdas arbete. Vi anser att det finns ytterligare behov av en polishögskola och att den bör placeras i . En polisutbildning förlagd till ligger geografiskt sett väl till för att täcka rekryteringsbehovet av poliser i västra , med som storstad och som andra stad samt många mindre kommuner med omfattande landsbygd. Enbart i bor det 1,5 miljoner invånare. har stor erfarenhet av samverkan med arbetsgivare i utbildningsplanering och genomförande samt integrering av teoretisk och praktisk utbildning. Högskolan är stark inom ett stort antal kompetensområden som är av intresse för en polisutbildning, t.ex. sociologi och psykologi. Särskilt intressant är biblioteks- och informationsvetenskap eftersom framtida polisiär verksamhet i allt större utsträckning kommer att handla om informationssökning och informationshantering. Samverkan med juridiska institutionen vid vid säkerställer den juridiska utbildningen. Något som har stor betydelse för placeringen av en polisutbildning vid är dennas förmåga att kunna rekrytera studenter med bakgrund från studieovana miljöer och från invandrargrupper samt Högskolans engagemang i mångfaldsfrågor och stöd till skolor i invandrartäta områden. hade också mycket goda förutsättningar för att få polisutbildningen när en bedömning av lärosäten gjordes . Förutsättningar som bedömdes som likvärdiga med där den senast inrättade polisutbildningen lokaliserades. Samverkan och enighet är viktigt vid etablering av en polisutbildning. Etablering av en polisskola i har vunnit stort stöd hos i , , , kommun, SP samt . Som synes finns det en mycket stor uppslutning bakom ett förslag att etablera en fjärde polishögskola i .