mot · GT02U311 · 2005-10-04 00:00:00 — Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Om västvärlden krävde av att avveckla sina kärnvapen skulle man sannolikt stå starkare i sin argumentation när man kräver av att man skall avstå från att bygga upp en egen kärnvapenarsenal. 11Kampen för mänskliga rättigheter De mänskliga rättigheterna omfattar enligt artikel 3 i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter rätten till liv, frihet och personlig säkerhet. De mänskliga rättigheterna innefattar även demokratiska fri- och rättigheter som tanke-, åsikts-, organisationsfrihet och religionsfrihet. Det är uppenbart att det i en rad avseenden i alla länder begås brott mot de mänskliga rättigheterna även i . har förbundit sig att bekämpa varje inskränkning och kämpar för varje utvidgning av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska rättigheterna. Brott mot mänskliga rättigheter förekommer i varierande utsträckning i olika länder i världen. Det rimliga är att uppmärksamheten när det gäller brott mot mänskliga rättigheter och demokratiska fri- och rättigheter bör riktas mot de länder och de områden där de är som grövst och mest omfattande. Aktuella exempel på detta är kriget och mördandet som inleddes i , avrättningarna av regimkritiker i , de omfattande brotten mot mänskliga rättigheter i , de dagliga attentaten i och dödandet av tusentals civila irakier efter det officiella krigsslutet, den omfattande tillämpningen av dödsstraffet i och och mördandet av tusentals fackföreningsmedlemmar, oppositionella och civila i . När det gäller narkotikabekämpning och kampen mot brott mot mänskliga rättigheter i hänvisas till motion 2004/05:U246. När det gäller kampen för demokrati och mot brott mot mänskliga rättigheter i hänvisas till motion 2004/05:U273. När det gäller situationen i hänvisas till motion 2004/05:U268. De länder där brotten mot mänskliga rättigheter inte tar sig lika omfattande eller lika brutala uttryck skall inte undgå kritik, såsom exempelvis , eller ens . befinner sig till följd av den blockad landet är utsatt för i en svår situation. Detta kan dock inte utgöra något hinder för kritik mot den kubanska regeringen för brott mot mänskliga och demokratiska rättigheter. Brott mot mänskliga och demokratiska rättigheter måste kritiseras varhelst de begås. Inskränkningar i de demokratiska fri- och rättigheterna, såsom brister i organisations- och yttrandefriheten, leder i det långa loppet till ekonomisk stagnation, då de förhindrar framväxten av nya idéer och innovationer de hämmar ett samhälles kunskapstillväxt och därmed dess ekonomiska tillväxt. När det gäller utvecklingen på blockaden, inskränkningar i de demokratiska fri- och rättigheterna och brott mot mänskliga rättigheter hänvisas till motion 2004/05:U256. 12Frihet och mänskliga rättigheter Den borgerliga revolutionens slagord var Frihet, Jämlikhet, Broderskap. Jämlikheten handlade i första hand om likhet inför lagen. Kravet på frihet betydde i första hand inte politisk demokrati i modern mening med allmän och lika rösträtt utan främst frihet från feodala skrankor som exempelvis skråväsende och livegenskap. Frihet tolkades i första hand som näringsfrihet. Med arbetarrörelsens framväxt kom kravet på politisk demokrati och ekonomisk och social jämlikhet att bli mer framträdande. Begreppet demokrati kom att i högre grad än tidigare kopplas till frihetsbegreppet. Kvinnorörelsens framväxt har inneburit att frihetsbegreppet fått ännu en innebörd och medfört att begreppen demokrati och mänskliga rättigheter ytterligare vidgats. När frihetsbegreppet alltmer kopplas till politisk demokrati, social och ekonomisk jämlikhet och kvinnofrigörelse kommer det i allt högre grad i konflikt med en definition som inskränker sig till näringsfrihet. Vilka delar av samhället skall demokratin omfatta? Ett borgerligt synsätt prioriterar näringsfriheten och den privata äganderätten framför demokratin, medan en socialistisk uppfattning innebär att demokratin skall genomsyra alla delar av samhället även ekonomin. är det uppenbart att den starka kapitalkoncentrationen medfört att stora transnationella företag genom sitt ägande och makt hotar demokratin och gör staters politiskt valda institutioner alltmer maktlösa i all synnerhet i länder med en fattig befolkning och bristande demokratisk tradition och bräckliga statsapparater. Resultatet blir inte sällan en omfattande exploatering av dessa länders naturtillgångar. Klasskillnader och klassmotsättningar fördjupas som respekten för demokratiska fri- och rättigheter och beslutsprocesser inte får möjlighet att utvecklas. Ett exempel på en utveckling av detta slag är ett av världens fattigaste och mest skuldsatta länder. Utländska företag har plundrat landet på dess naturtillgångar, på dess stora silver- och tenntillgångar utan att befolkningen fått del av de rikedomar som förts ut ur landet. söker transnationella företag med hjälp av korrumperade politiker att plundra landet och dess befolkning på dess gas- och oljetillgångar. Detsamma gäller där transnationella företag plundrar landets rika tillgångar på olika mineraler utan att någon del av rikedomarna kommer befolkningen till del. Befolkningar som de i eller och många andra länder i en likartad situation kan knappast kallas fria. Näringsfriheten är näst intill obegränsad, medan befolkningen är fattig och utan makt. För en utförligare beskrivning av utvecklingen i hänvisar vi till särskilda motion 2005/06:U310. När det gäller utvecklingen i hänvisas till motion 2004/05:U214. 13Folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter och jakten på jordens resurser Demokrati och mänskliga rättigheter är den självklara ledstjärnan för alla frihetssträvande krafter i världen. Likafullt kan begrepp som frihet, demokrati och mänskliga rättigheter användas för att rättfärdiga en politik som i praktiken innebär motsatsen till vad som vanligen avses med dem. Bushadministrationen utgav sig för att befria från Mullah och , införa demokrati, mänskliga rättigheter och förbättra kvinnornas villkor, när man egentligen var intresserad av att upprätta en oljeledning från de centralasiatiska republikerna genom . Man förklarade att man försvarade demokrati och mänskliga rättigheter när man gick till angrepp mot när man egentligen var intresserad av olja. Man försökte förmå FN att rubricera massmorden och kriget i i som ett folkmord för att få ett skäl att blanda sig i det oljerika affärer. har väl utbyggda förbindelser med det oljerika liksom med det likaledes oljerika i . Båda dessa regimer har gjort sig kända för omfattande och grova brott mot mänskliga rättigheter. upplever en kraftfull ekonomisk utveckling och genomgår en omfattande ekonomisk reformprocess. Man utvidgar sitt internationella engagemang både politiskt och ekonomiskt och hänvisar ofta till folkrätten men bortser från brott mot mänskliga rättigheter. Detta har delvis sin bakgrund i historia, under vilken man fick erfara både västmakternas kanonbåtspolitik och japansk ockupation. Efter utropandet av har den kinesiska regeringen hållit mycket hårt på sitt och andra staters nationella oberoende. Denna politik har emellertid kommit att rättfärdiga handel och kontakter med länder, där brotten mot mänskliga rättigheter är grova och omfattande. Det blir alltmer tydligt att politik i detta avseende har sin grund i växande ekonomiska intressen. Två stormakter tävlar med varandra om världens naturresurser. Skillnaden mellan dem består i hur de rättfärdigar sin politik. och ibland även före detta kolonialmakter i rättfärdigar sin politik när det gäller kampen om naturresurser genom att förklara att man kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter. rättfärdigar sin politik genom att luta sig mot folkrätten och menar att man inte lägger sig i andra länder inre angelägenheter. 14Internationell brottmålsdomstol eller amerikansk ståndsrätt Folkmordet i , krigen i , och och andra länder har givit upphov till skapandet av en internationell brottmålsdomstol (ICC). Bushadministrationen har emellertid förklarat att man inte avser att underteckna avtalet om en internationell brottmålsdomstol. I stället har man efter den våldsamma terroristattacken mot 2001 förklarat att man skall jaga och ställa misstänkta terrorister inför ståndsrätt, oavsett på vilket lands territorium de befinner sig och där avrätta dem eller på annat sätt bestraffa dem. Bushadministrationen har genom att erbjuda vissa ekonomiska fördelar även förmått ett antal stater att ställa sig utanför den . Det synsätt som Bushadministrationen uppvisar i detta sammanhang strider mot folkrätten och hör hemma i en förgången tid då kolonialmakter ensidigt kunde tillskansa sig extraterritoriella rättigheter i andra länder. bör i FN och andra internationella sammanhang aktivt motverka försök att förmå andra stater att ställa sig utanför den . Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. bör i FN och i andra internationella sammanhang aktivt verka för att förmå att ge upp sitt motstånd mot och underteckna konventionen om en internationell brottmålsdomstol. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Efter angreppet på förklarade president att var i krig mot terrorismen. och ett antal andra stater hade alltså förklarat krig inte mot en stat utan mot ett internationellt fenomen. Likafullt intervenerade , utan föregående FN-beslut, i ett annat land . Det skedde tillsammans med ett antal andra stater efter attentatet mot och med hänvisning till självförsvarsrätten. godtog med tvekan och mot bättre vetande Bushadministrationens rubricering av angreppet. Självförsvar är emellertid något man utför när man avvärjer ett anfall, inte när man genomför en vedergällningsaktion. Likafullt intervenerade tillsammans med allierade stater, utan föregående FN-beslut, i ett annat land . fattade efter attacken mot ett beslut som jämställde en terrorattack av den storleken med ett väpnat angrepp. Därmed inkluderades ett så omfattande terrorangrepp i om självförsvar. efter attacken mot gick till anfall mot . hänvisade till självförsvarsrätten. Detta angrepp skedde inte som ett svar på ett direkt anfall, vilket är den gängse tolkningen av självförsvarsrätten. Självförsvar är något man utför när man avvärjer ett anfall inte när man genomför en vedergällningsaktion. Det är viktigt att påpeka att har en säkerhets- och försvarsdoktrin, där man anser att man har rätt till preventivt krig, dvs. att man utifrån egna analyser och misstankar kan göra militära ingripanden på blotta misstanken att en stat eller annan militär makt utgör ett hot mot . FN har inte anammat denna doktrin, men det är högst oroande att världens dominerande stormakt antagit den. En sådan doktrin är orimlig eftersom den utplånar gränsen mellan självförsvar och anfallskrig. bör följaktligen i FN verka för en tydligare och mer distinkt tolkning av vad som avses med självförsvar i internationella konflikter. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Interventionen i motiverades i efterhand med att man också ville skydda de afghanska kvinnorna från förtryck något som man visat ett mycket ringa intresse för. När väl massmediernas tryck lättat har intresset för kvinnornas situation i landet åter avtynat. 15Politiska och ekonomiska maktförhållanden och fattigdomsbekämpning Även om framstår som den militärt och ekonomiskt dominerade stormakten måste detta tillstånd inte vara permanent. Det finns andra stormakter i världen som kan komma att tävla med . genomgår en snabb ekonomisk utveckling även om det sker till priset av brister i mänskliga rättigheter, inhumana arbetsförhållanden och bristande demokrati. kan beskrivas som en stalinistisk partidiktatur i snabb kapitalistisk utveckling. befolkning har passerat miljardstrecket. Men landets ekonomiska utveckling har också varit snabb. är också ett land som växer i styrka. Dessa och en del andra länder kräver mer jämlika maktförhållanden på den internationella arenan och i . När det gäller de ekonomiska förhållandena i världen visar statistiken att andelen fattiga i världen, med undantag för , minskat. Likafullt har dock klyftan mellan rika och fattiga länder ökat liksom klyftan mellan rika och fattiga inom länderna. proklamerade de s.k. millenniemålen, i vilka man förklarade att det borde vara möjligt att halvera fattigdomen till 2015. Ett nytt begrepp har blivit honnörsord i den internationella debatten fattigdomsbekämpning. Detta borde innebära ett brott mot med den tidigare politiken, som med stor energi fördes fram av och (), om att de fattiga länderna måste genomföra s.k. strukturomvandlingsprogram, vars huvudsakliga innehåll gick ut på att fattiga länder skulle sanera sin ekonomi genom att skära ned sina offentliga utgifter, avreglera, privatisera, införa avgifter på skolgång, avgiftshöja vattenförbrukning m.m. Detta medförde bara att de allra fattigaste i många länder blev än mer utsatta. Ett av de största problemen med IMF och lånevillkor (konditionalitet) har varit den svaga kopplingen till fattigdomsbekämpningen. Många utvecklingsländer har stora utlandsskulder, vilket hotar utvecklingen och fattigdomsbekämpningen i hela världen. IMF och tog initiativ till det som kallas för HIPC (Heavily Indebted Poor Countries). Målet var att de fattigaste länderna skall uppnå en hållbar skuldsituation, där det inte finns något behov att låna från IMF. Tyvärr har HIPC inte lyckats lösa problemen med skulderna. IMF och måste därför ta ett större ansvar för den utlåning man beviljat och inte påföra allt ansvar på låntagarna. Trevande försök har gjorts för att bemöta kritiken mot HIPC, vilket framtagande av PRS visar (Poverty Reduction Strategies). PRS är relativt nytt, men det finns redan nu en kritik mot att den inte når det mål som är uppsatt, dvs. Bland andra och anser att det behövs förändringar av PRS. Världens åtta rikaste länder, G8, kom med ett positivt initiativ, som syftade till total skuldavskrivning för 18 HIPC-länder, varav 14 i . Ett förslag är nu även antaget i samband med årsmötena för IMF och . Förslaget innehåller dock smolk i glädjebägaren. Styrelserna för IMF och har fått i uppdrag att bestämma hur dessa avskrivningar rent konkret skall genomföras. Men avskrivningar verkar inte bli några riktiga skuldavskrivningar. Det beror på att finansieringen är tänkt att ske genom att tidigarelägga bistånd från i-länderna. Det betyder alltså att lånar till sin egen skuldavskrivning. för skuldavskrivning verkar dock bättre eftersom den skall finansieras genom IMF:s budget. På så sätt blir även IMF ansvarig för de lån som den en gång beviljat. Det rimliga är dock att samtliga HIPC-länder får sina skulder avskrivna och att finansieringen inte sker genom några framtida biståndsmedel. Det är även viktigt att avskrivningarna inte är kopplade till några motprestationer i form av detaljerade makroekonomiska krav som inte bygger på nationella fattigdomsstrategier. Skuldavskrivningar är dock inget universalmedel mot fattigdomen. Om fattigdomsbekämpningen skall bli effektiv måste den kombineras med förändringar av de rika ländernas handelspolitik mot de fattiga länderna och ett ökat bistånd från den rika världens länder. I de strategier man väljer i kampen mot världsfattigdomen måste det, om de skall få någon social effekt av betydelse, finnas ett könsperspektiv. Att avskaffa könsdiskrimineringen är inte bara en viktig fråga i moraliskt hänseende. Flera studier visar att ökad jämställdhet medför stigande produktivitet och ökad välfärd. Ekonomisk tillväxt och utveckling åstadkommer man bäst när män och kvinnor har samma tillgång till utbildning och samma möjligheter till arbete. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. I övrigt hänvisas till motion 2004/05:So20 med anledning av regeringens proposition Gemensamt ansvar. politik för global utveckling /03:122 samt till motioner 2005/06:U249 och 2005/06:Fi227 (motioner om IMF och samt Tobinskatten). 16Samstämmigheten i den globala utvecklingspolitiken och krigsmaterielexport 2004 antog den svenska ett betänkande med anledning av regeringens proposition Gemensamt ansvar. politik för global utveckling (prop. 2003/04:122), som gick ut på att den svenska politiken gentemot omvärlden skulle bli mer samstämmig. Avsikten var att förhindra att det som gjordes på biståndspolitikens område upphävdes av andra åtgärder på t.ex. handelspolitikens område. Detta mål är eftersträvansvärt och för andra länder efterföljansvärt. Det finns dock ett område som undantagits när det gäller samstämmighetsmålet den svenska krigsmaterielexporten. säkerhetspolitiska läge har förändrats på ett genomgripande sätt sedan det slut. Krigsmaterielproduktion och krigsmaterielexport kan inte längre motiveras utifrån försvarspolitiska argument dvs. att export av krigsmateriel är nödvändigt för att skall kunna finansiera sitt eget försvar. Det är slut. Om krigsmateriel skall produceras och exporteras från kan det endast motiveras utifrån näringspolitiska utgångspunkter dvs. för snöd skull. har ingått avtal med fem andra europeiska länder, alla Natoländer, om produktion och teknologiskt samarbete när det gäller utvecklandet av ny krigsmateriel. Motiveringen har varit att man skall stå sig i konkurrensen med när det gäller utvecklingen av krigsmateriel. har det i olika sammanhang påpekats att det är viktigt att samarbeta med på detta område så att man kan tillgodogöra sig de senaste teknologiska framstegen på krigsmaterielområdet. Resultatet av detta torde bli att den rika västvärlden för egen del kommer att stå väpnad till tänderna med det allra senaste av avancerad krigsmateriel och sälja mindre avancerad materiel till konfliktområden i fattiga områden i världen områden där konflikter underblåsts av stormakter, vilket inträffade då , tillsammans med och , understödde talibanerna under deras väg mot makten i . Inom EU finns en uppförandekod när det gäller vilka länder man kan exportera krigsmateriel till. Den är vagt utformad och endast en rekommendation. Genom allehanda hål läcker krigsmateriel från ut till platser i världen där de inte borde finnas. har de svenska riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport tolkats allt mindre restriktivt, varför en utredning tillsatts för att skapa nya regler för krigsmaterielexporten. Denna utredning, , SOU 2005:9, har dock inte lett fram till förslag om nya mer strikta regler utan snarare till en avreglering. I stället för att brott mot mänskliga rättigheter och mot folkrätten skall utgöra ett hinder för svensk krigsmaterielexport har utredningen anfört näringspolitiska argument för en avreglering av krigsmaterielexporten. Utredningen menar att hinder för krigsmaterielexport endast skall föreligga om materielen är materielspecifik, dvs. man måste kunna visa att den krigsmateriel som man avser att exportera kommer att användas för brott mot mänskliga rättigheter, exempelvis för tortyr, om exporthinder skall föreligga. När det gäller politik i krigsmaterielfrågor hänvisas till partiets motion 2004/05:U20. 17Klassförtryck, kvinnoförtryck och kvinnors rättigheter Alla existerande samhällen är klassamhällen. Alla samhällen är också präglade av en könsmaktsordning där män är överordnade och kvinnor är underordnade. Män och kvinnor lever under ojämlika förhållanden när det gäller levnadsvillkor, frihet, inflytande och makt. Alla samhällen kännetecknas dels av en klasstruktur, dels av en könsmaktsordning. På ett konkret plan flätas dessa strukturer samman på olika sätt i olika frågor. Män i alla samhällen är överordnade kvinnor. Det är männen som innehar de flesta och viktigaste maktpositionerna, medan kvinnorna utför det tunga obetalda arbetet. I traditionella samhällen är könsmaktsordningen mycket tydlig. I moderna samhällen är den något mer sofistikerad, men på flera områden framträder den även där mycket tydligt. I ett internationellt perspektiv är det kvinnorna som utför det tunga och slitsamma arbetet som det är männen som innehar maktpositionerna. Det är män som sitter i ledningen för stora nationella och internationella organisationer, företag och stater. Därmed blir det männens perspektiv och erfarenheter som kommer till uttryck när det bestäms vad som är viktigt och vad som är mindre viktigt. Det är deras perspektiv på samhället, världen och politiken som dominerar. Kvinnors erfarenheter och perspektiv kommer i skymundan och tas inte tillvara. I de flesta traditionella samhällen undertrycks och förtigs kvinnors rättigheter. Våldtäkt ses som ett ringa brott som brottsoffren, våldtagna kvinnor och barn, råkar värst ut. Kvinnor har inte rätt att själv välja partner. Mäns sexuella otrohet uppfattas i många länder som ett normalt beteende, medan kvinnors otrohet bestraffas inte sällan på ett ytterst brutalt sätt. Det är manligt dominerade organisationer såsom religiösa samfund och statsledningar som är fientligt inställda till sexualupplysning och användning av preventivmedel. Dessa förhållanden inom stora och mäktiga organisationer bidrar verksamt genom sin kvinnofientliga hållning till att hiv/aids snabbt kan sprida sig inom en befolkning och till att kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa åsidosätts. Kvinnor som bryter med patriarkala traditioner kan drabbas av s.k. hedersrelaterat våld och bli mördade. Flickor kan, som i exempelvis , giftas bort . Kvinnor saknar i en del samhällen arvsrätt eller ärver mindre än sina bröder. Kvinnor är ekonomiskt mycket aktiva men oftast i arbeten som ger liten eller ingen inkomst. I flera samhällen har kvinnor heller ingen rätt att äga mark, inneha större ekonomiska tillgångar, starta eller leda företag. De har svårt att göra sin röst hörd inom politiken. Så ser den brutala verkligheten ut i många samhällen, trots att grunden för kvinnors och mäns jämställdhet finns i , i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter och särskilt i Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CED-AW) som 180 stater har ratificerat. I flertalet moderna samhällen har kvinnor haft andra möjligheter att organisera sig, andra medborgerliga och politiska rättigheter och kämpat sig till en starkare ställning. De har förmått öka sitt politiska inflytande och har lyckats bryta sig in på arbetsmarknaden i en utsträckning som inte var tänkbar. Trots framstegen är det uppenbart att full jämställdhet mellan män och kvinnor inte uppnåtts. Det förekommer alltjämt kvinnomisshandel, och kvinnodiskriminering i olika former finns inom arbetslivet eller när det gäller utbildningsmöjligheter. Prostitutionen är utbredd och människohandel för sexuella ändamål är ett stort problem som upprätthålls av de rika länderna i nord. Kvinnor i de rika länderna måste liksom kvinnor i de fattiga länderna kämpa för rätten till sin kropp, för rätten till fri abort och för sexuell och reproduktiv hälsa. För är det feministiska perspektivet jämbördigt med klassperspektivet. Föreställningen att förtrycket av kvinnor endast skulle vara en förlängning eller biprodukt av klassförtrycket är en föråldrad och felaktig uppfattning som lämnar en rad samhälleliga missförhållanden oförklarade. Följaktligen kan ett sådant föråldrat synsätt inte bidra till att orättvisorna upphävs. För att bryta ner den rådande könsmaktsordningen förpliktigar sig att bekämpa all diskriminering av kvinnor. Partiet stöder kvinnors frigörelse genom att kämpa för deras rätt till arbete och utbildning, för rätten till kroppslig integritet och självbestämmande, för rätten till sexuell och reproduktiv hälsa, mot patriarkalt förtryck i olika former varhelst det förekommer. Det är en kamp som måste genomsyra såväl den svenska inrikespolitiken som den globala utvecklingspolitiken. Den svenska globala utvecklingspolitiken måste regelmässigt redovisa hur man har tagit tillvara och utvecklat genusaspekterna såsom det anges i och i resolution . Återrapporteringskrav avseende fördelning, innehåll och åtgärder ur ett könsmaktsperspektiv skall skärpas.