mot · GT02Ub391 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av tydliga och jämförbara styrsystem i högskolepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldelas vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blir universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslutanderätten över vetenskapsområde bör överföras från regeringen till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolas grundutbildningsuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka söktryckets betydelse i resurstilldelningen till lärosätena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör erhålla ett långsiktigt större anslag till forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om relationen mellan grundutbildningsmedel och forskningsmedel till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolas betydelse för att bidra till att fler får högre utbildning och forskarutbildning i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta och stödja kommersialisering av forskningsresultat vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta bilda ett holdingbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beslutanderätten över den nya mastersexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konstnärligt utvecklingsarbete vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa en sammanslagning mellan och . är ett expansivt lärosäte i en viktig del av . Högskolan är lokaliserad till huvudsakligen och med lärcenter på olika platser i och . Högskolan ligger i ett befolkningstätt område av . är främsta tillväxtmotor och varje investerad krona i ger tillväxteffekter som kommer hela till del i form av företagande, arbete, skatteintäkter och välfärd. Inte minst det goda samarbetet med Teknikbyn i visar vilka positiva effekter för företagandet en väl fungerande högskola kan få. Högskolan har god kvalitet. Viktigt är därför att det eftersträvas nationella styrsystem för lärosätena som bidrar till att främja och premiera kvalitet. har i stället kvantiteten stått i fokus i den nationella högskolepolitiken, vilket lett till ekonomiska bekymmer och kvalitetsbrister vid ett flertal lärosäten i landet. är det också av regionala, sociala och arbetsmarknadsmässiga skäl viktigt att får goda villkor. Högskolans två hemmalän, och , har låg andel högskoleutbildade och befinner sig i gränstrakten mellan det industriella samhällets struktur och kunskapssamhällets nya förutsättningar och möjligheter. Högskolan tar aktiva initiativ för att möta denna situation. För att högskoleutbildning ska komma fler till del är det angeläget att får möjlighet att växa och utvecklas. erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser inom en mängd olika ämnesdiscipliner. Grundutbildningen är koncentrerad till teknik, vårdvetenskap, humaniora, samhällsvetenskap samt lärarutbildning. Vid bedrivs också forskning som är av såväl hög vetenskaplig kvalitet som kostnadseffektiv då den i förhållande till investerade statliga medel genererar många forskarexamina som doktor och licentiat. är därtill ett aktivt lärosäte också i nationella forskningssammanhang. Exempelvis deltar högskolan i 7 av 16 nationella forskarskolor. Högskolan har vidare en hög kompetens inom flera forskningsfält. Mot denna bakgrund ansökte om att få bli universitet. Med universitetsstatus kan fullödig forskarutbildning och examinationsrätt för doktors- respektive licentiatexamen bli möjlig. Ansökan har ännu inte behandlats av regeringen. Däremot har regeringen tilldelat vetenskapsområdet teknik . För utveckling är det väsentligt att får vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap och i förlängningen ges universitetsstatus. Därmed skulle högskolans möjligheter att attrahera både nya studerandegrupper och skickliga forskarstuderande förbättras. Eftersom kvalitetskraven på goda grunder klarats bör tilldelas vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. Vidare bör intentionen att ska uppnå universitetsstatus uttalas av . I sammanhanget bör noteras att detta exempel visar på problematiken i att regeringen handhar beslut om vetenskapsområde. Långsiktigt bör denna befogenhet överföras till som torde ha lättare att fokusera på de kvalitetsaspekter som rimligen borde vara avgörande för besluten. Vidare finns all anledning att se över styrsystemen för högskolepolitiken i syfte att göra dessa tydligare och med ett högre inslag av jämförbarhet. är understimulerad och underfinansierad av staten. Forskningsanslaget är det lägsta bland alla lärosäten om man jämför med högskolor med ett eller flera vetenskapsområden. Orsaken till den dåliga anslagsutvecklingen är att vetenskapsområdet för teknik och naturvetenskap tilldelades i en ekonomiskt ogynnsam situation. Medan andra lärosäten som fått vetenskapsområde fick 2 miljoner första året, nya så fick bara 2 miljoner första året (2001), ingenting året därpå (2002) och under det tredje året (2003) 13miljoner. bör få motsvarande medel som andra lärosäten fått för att bygga upp sina vetenskapsområden. har ett mycket stort grundutbildningsuppdrag, vilket sammantaget gör att förhållandet i kvoten mellan forskningsanslag och grundutbildningsanslag är lågt. Också i detta avseende är grovt missgynnad i jämförelse med andra lärosäten med vetenskapsområde. erhåller motsvarande av grundutbildningsanslaget i forskningsanslag, detta jämfört med tex som också har vetenskapsområdet teknik och får och det relativt nybildade som får . har ålagts betydande grundutbildningsuppdrag inom teknik och naturvetenskap. Det finns dock inte behov av alla tekniker efter avslutad utbildning. är söktrycket stort inom andra av högskolans ämnen. Det paradoxala är att högskolan för att leva upp till regeringens uppdrag att utbilda tekniker tvingas skära ner på andra och mer populära utbildningar. Högskolan hindras från att ge utbildning som studenter önskar för att satsa på platser som ingen eftertraktar. Den typen av styrning är knappast bra. Det är betydligt rimligare att söktrycket får större genomslag också i tilldelningen av resurser till lärosätet. är en ung högskola med få pensionsavgångar , men om inte forskning kan erbjudas lärarna blir det ändå svårt att behålla dem inom högskolan. Högskolan bör av den anledningen erhålla ett långsiktigt större anslag till forskning. Vidare bör strävan vara att den nuvarande snedfördelningen mellan medel till grundutbildningen och medel till forskarutbildningen, där andelen forskningsmedel är orimligt liten, görs om så att andelen forskningsmedel kan växa. På så sätt kan en självständig bas för forskningen vid garanteras, vilket tillsammans med de externa finansiärernas insatser kan borga för jämn och hög kvalitet på forskarutbildningen och examinationen därifrån. har förhållandevis stora externa medel till forskningen. De medel som sökts i konkurrens med andra har ökat i andel. Högskolan har den högsta andelen externa forskningsmedel i . Det visar att högskolan har hög kvalitet och är relevant för externa finansiärer. Trots det låga anslaget har hög produktivitet i forskarutbildningen. Trots att högskolan aldrig fick ett formellt uppdrag eller mål för examinationen när vetenskapsområdet naturvetenskap-teknik gavs så examinerar högskolan ändå i hög och kvalitativ takt. Om examinationsmålet sätts i relation till det sammanlagda fakultetsanslaget framgår att erbjuder landets mest prisvärda forskarutbildning. Vad gäller fakultetsanslag per mål forskarexamina inom vetenskapsområdet teknik är underfinansierad. Högskolan får per forskarexamina jämfört med exempelvis som får per examina. Det är tydligt att staten inte förmår ge lärosätena likvärdiga förhållanden utifrån enhetliga kvalitetskriterier. Förvisso kompenserar i någon mån detta med betydande extern finansiering. Grovt kan sägas att varje statlig miljon i forskningsanslag leder till två externt finansierade miljoner. har således en hög grad av externfinansiering. Denna har möjliggjort högskolans närmast rekordartade produktivitet i forskarutbildningen. Det är ytterligare ett skäl för staten att satsa på . Det försvarar emellertid inte bristen på enhetliga regler. Angeläget för är att forskningsresultat i högre grad än kan kommersialiseras. Det bör rimligen ske så att det lärosäte där forskningen bedrivs kan få del av avkastningen. Lärosätena bör också kunna vara en mer aktiv aktör i kommersialiseringsprocessen. För är detta angeläget inte minst tack vare samarbetet med Teknikbyn i . Högskolan har därför hos regeringen ansökt om att få bilda ett holdingbolag. har inte regeringen medgivit detta. Det bör ske. Vidare bedrivs vid det s.k. Idélab, vilket fungerar som en inkubator för nyföretagande utifrån samspelet mellan forskning och företagande. Projektet har visat sig vara framgångsrikt och har väckt stort intresse från andra lärosäten. Syftet med Idélab är att främja framväxten av fler kunskapsintensiva företag. En mycket hög andel, , av företagen har visat resultat . Men inte heller på denna punkt har staten gett högskolan tillräckligt goda spelregler, vilket vore rimligt då detta också leder till att fler arbetstillfällen blir möjliga i regionen och landet. Regeringen har för förelagt propositionen Ny värld Ny högskola. I denna föreslås att den nya masterexamen som kommer att införas till följd av implementeringen av Bolognaprocessen ska medges efter beslut av regeringen. Därmed föreligger en betydande risk för politiserade beslut utan hänsyn till kvaliteten hos respektive lärosäte. Beslut om examensrättigheter och rätt till vetenskapsområden bör inte ligga på politisk nivå. Beslutsrätten borde i stället delegeras till annan myndighet, företrädesvis . Högskolorna ska efter ansökan, prövning av den vetenskapliga kvaliteten och godkännande av ges rätt att utfärda masterexamen. beslutar om tillstånd att utfärda högskoleexamen, kandidatexamen, magisterexamen, konstnärliga examina och yrkesexamina. Flera av dessa examina ligger på avancerad nivå. Det är därför logiskt att beslutar även om tillstånd att utfärda masterexamen. Detta är också angeläget för att undvika en politisering där valtaktiska skäl för mindre nogsamma regeringar kan väga tyngre än kvalitetsaspekterna och studenternas bästa. Så har ju också visar sig vara fallet med den nuvarande regeringen. Vid finns konstnärliga utbildningar i teater, musik och design. Inrättandet av dessa har inte åtföljts av medel från staten för att finansiera forskningens motsvarighet, konstnärligt utvecklingsarbete. Det är förstås orimligt att bedriva undervisning när det i realiteten saknas möjlighet att klara förankringen i det konstnärliga utvecklingsarbetet. bör därför tilldelas sådana medel. På detta område är högskolan en föregångare i mötet mellan människa och maskin, mellan konst och teknik. har en sammanslagning av och utretts på uppdrag av de båda lärosätenas styrelser. Det finns en hel del problem med ett sådant förslag. Lärosätena skiljer sig från varandra på flera avgörande sätt. arbetar överlag mer tematiskt och har en högre externfinansiering av sin forskning. Sådan finansiering kommer såväl från den europeiska unionen som från privata aktörer. Vidare innebär en sammanslagning att flexibiliteten kan gå förlorad. Att föredra är att såsom får möjlighet att finna sina egna samarbetspartner i olika frågor. har också dubbelt så hög finansiering från företag, och betydligt högre anslag har vunnits från offentliga forskningsstiftelser, jämfört med . En sammanslagning kan mycket väl lägga en hämsko på utvecklingen i , vilket vore förödande. En sammanslagning bör därför avvisas. fyller såväl ett nationellt som ett regionalt behov och har därtill en hög produktivitetstakt i forskarutbildningen. Högskolan bör därför få kompensation för sina satsningar och även en rimlig likabehandling i förhållande till övriga lärosäten i riket, vilket gagnar hela .