mot · GT02Ub283 · 2005-09-28 00:00:00 — har i nationella utvärderingar visat på positiva erfarenheter av konkurrens och utbildningar på entreprenad. Det har bidragit till nytänkande både vad gäller pedagogik och organisation samt har medfört lägre kostnader. Inte minst inom yrkesämnen det individuella programmet och lärlingsutbildningen kan entreprenadmodellen bidra till nytänkande och utveckling. Inom gymnasieskolan finns hela skolor som drivs i fristående regi. Det sker inte på entreprenad från kommunen eller skolan, utan skolan har ett eget uppdrag och driver hela program och står under statlig tillsyn. Även om entreprenader skulle tillåtas fullt ut lär friskoleformen vara den dominerande även framgent. Vi ser dock att det kan finnas lägen när samarbete mellan kommun/skola och en organisation eller privat företag behöver manifesteras i ett avtal och då är entreprenadformen ofta tydlig och bra. Nuvarande förbud verkar hindrande i kvalitetsarbetet och bör därför avskaffas. I sammanhanget är det viktigt att påpeka att huvudmannaneutralitet skall råda, dvs. att skollagens bestämmelser och kvalitetskrav skall gälla även för entreprenader. 6.9Inrätta en modern lärlingsutbildning Det finns en grupp ungdomar som inte är det minsta akademiskt intresserade, men som gärna vill ha en tydlig yrkesutbildning direkt i arbetslivet. Det kan handla om traditionella hantverksyrken, men också om yrken i kultursektorn och i småföretag. Genom att eleverna från början kommer ut i arbetslivet får de möjlighet att dels känna om de passar för yrket, dels få förståelse för vilka kunskaper de behöver förvärva i gymnasieskolan. kan intresset för kärnämnen väckas hos elever som är skoltrötta när de upptäcker att kunskaper i svenska och engelska är nödvändiga för att kommunicera med kunder och kunna läsa manualer. Vi vill slopa kravet att alla elever skall uppnå högskolebehörighet. Vi vill också införa alternativa kärnämneskurser och öppna upp för entreprenadlösningar. Då kommer nya förutsättningar för en modern lärlingsutbildning, som utgår från såväl ungdomarnas som företagens verklighet, att skapas. Nuvarande krav på att lärlingsutbildningen skall ha samma mål som skolförlagd utbildning skall ändras. Alternativa mål för lärlingsutbildning måste arbetas fram. I det arbetet måste ett lokalt och regionalt perspektiv lyftas in. Lärlingsutbildningen bör vara kopplad till en gymnasieskola. Då får eleven också möjlighet att läsa kärnämnen om han eller hon vill det på ett naturligt sätt. I övrigt är det viktigt att skolan och lärlingens arbetsplats är jämbördiga parter och att de ekonomiska villkoren är rimliga. Lärlingsutbildningen bör kunna skötas som en entreprenad där båda parter är överens om ersättningen. En ständig tvistefråga är om eleven skall vara anställd hos lärlingsföretaget eller om det uteslutande skall ses som en utbildningsfråga och lärlingen betraktas som elev. Vår bedömning är att det trots allt i huvudsak handlar om en utbildningsinsats som företaget sköter och skall ha betalt för, även om lärlingen också utför ett arbete i produktionen. Därav följer att lärlingen inte kan förvänta sig hög ersättning för det arbete som utförs. Sannolikt är ersättningsnivån ett avgörande hinder för rekryteringen av nya lärlingar och därför bör nuvarande avtal ses över. Lärarnas kompetens och erfarenhet är avgörande för elevernas studieframgång, det visar snart sagt all forskning. Därför är det alarmerande att endast tre av fyra gymnasielärare har pedagogisk högskoleutbildning. Dessutom avsätts generellt sett för lite resurser till fortbildning och kompetensutveckling för lärarna. För att stärka lärarnas kompetens och höja deras status lägger Moderata samlingspartiet fram förslag om bl.a. en revidering av lärarutbildningen, akademisk lärarfortbildning och lärarauktorisation. För utförligare beskrivning av dessa förslag hänvisar vi till partiets övriga motioner inom utbildningsområdet. 6.11Stärk och professionalisera studie- och yrkesvägledningen i och gymnasiet En del elever är väl medvetna om vad de vill och vad som krävs för att komma dit. Andra är mer osäkra och sökande i sina framtidsplaner. Denna osäkerhet kan till viss del avhjälpas med adekvat vägledning. Utan, eller med bristande, vägledning kan utbildningsperioden bli onödigt lång och många ändrar inriktning och hoppar av innan de hittar rätt. Vägledningen behöver i ökad utsträckning resultera i att eleverna blir medvetna om vad deras val får för konsekvenser. Det faktum att så stor andel av eleverna hoppar av gymnasieskolan, väljer om och läser vidare på komvux visar att det finns stora skäl att gradera upp vägledningen både kvalitativt och kvantitativt. 6.12Behåll kursbetygen, inför inte ämnesbetyg beslut att övergå från kursbetyg till ämnesbetyg i gymnasiet kommer att få långtgående konsekvenser och hotar i grunden hela systemet med kursutformning. De flesta experter på kursplaner och gymnasieskolans struktur pekar på problem i att införa ämnesbetyg i en kursutformad skola. avråder bestämt, nackdelarna blir för stora. Vi delar den uppfattningen. Vi ser avskaffandet av kursbetygen som det första steget i att avskaffa valfriheten och den kursutformade gymnasieskolan. Vår bedömning är att gymnasieskolan inte skulle vinna på den omfattande förändring som en grundläggande ändring av betygssystemet skulle innebära, med kraftigt ändrade kursplaner, nya betygskriterier, en ny målhierarki med ämnesmål etc. Den stora fördelen med kursbetyg, som många elever också inser, är att man kan lägga avklarade kurser bakom sig och gå vidare i sina studier. Elevernas prestationer räknas. Eleverna får en snabb återkoppling och kan därmed bli motiverade eller vid behov snabbt få stöd. Kursbetygen ger också en enkel möjlighet att bygga vidare på komvux. Regeringens förslag och beslut innebär att s.k. kumulativa ämnesbetyg skall införas från . Det innebär att ett nytt ämnesbetyg sätts varje gång en elev avslutar en kurs i ämnet och ersätter ett tidigare betyg i ämnet. Det kan låta enkelt och fungerar möjligen inom ämnen där kurserna bygger på varandra, exempelvis matematik och språk. Däremot blir det mycket svårare i ämnen där kurserna inte bygger på varandra utan är mer parallellställda. De flesta ämnen är av denna karaktär, exempelvis teknikutveckling, omvårdnad, fordonsteknik, byggteknik och biologi. En och samma lärare har oftast inte alla kurser inom ämnet vem skall sätta betygen? Om man har läst de flesta kurser inom ämnet på gymnasieskolan, men kompletterar med ytterligare en eller två inom komvux med en annan lärare och vem bedömer kunskaperna och sätter betygen då? Eftersom det sist satta betyget skall vara en sammanvägning av kunskaperna inom ämnet i alla lästa kurser försvinner tidigare satta betyg i ämnet. Då uppstår två negativa effekter. För det första måste en ny målhierarki skapas, ämnesmål och betygskriterier för de olika ämnena. Det innebär ett stort merarbete och skapar ovisshet om relationen till de övergripande programmålen och de mer detaljerade kursplanemålen. Vi anser inte att skolan behöver fler mål och definitivt inte en ny målhierarki. En fråga man måste ställa sig är: Kan en elev få betyget Mycket väl godkänd om den bara läst en kurs i ämnet? Utifrån ett ämnestänkande bör det inte vara möjligt att nå så högt mål och därmed betyg om man exempelvis endast läst kursen biologi A i ämnet biologi eller endast några av de nio kurserna i ämnet teknikutveckling. Då ändras betygssystemet väsentligt. För det andra, om man ändå kommer fram till att man kan få höga betyg redan på de inledande kurserna, kan man fundera över hur eleverna agerar om de fått betyget Mycket väl godkänd i en kurs. Vågar de gå vidare till nästa kurs och därmed riskera sänkt betyg? Inför varje ny kurs inom ämnet sätter man det tidigare i pant. Med tanke på elevers anpasslighet och uppfinningsrikedom är det troligt att många elever skulle rygga för fördjupningar och i stället välja nya ämnen om de fått ett högt betyg. Ytterligare en aspekt handlar om de höga kostnader som en ändring av betygssystemet är förenat med. Kostnaderna beräknas av till i form av massivt kursplanearbete, ämneskonstruktion, implementering och inte minst omfattande fortbildning på skolor. Det känns helt oförsvarligt med tanke på att man inte vinner något på ändringen. Ämnesbetyg ger inte färre betygstillfällen, inte färre slutbetyg och minskar därmed heller inte betygsstressen, vilket förespråkarna för ämnesbetyg hävdar. Det riskerar dessutom att skapa negativ stimulans för fördjupning och motverkar därigenom själva syftet. Därför måste riksdagsbeslutet om övergång till ämnesbetyg upphävas och kursbetygen behållas som modell. 6.13Fler steg i betygssystemet Betygssystemet kräver fler betygssteg för att bli rättvist. Den oftast förekommande kritiken mot dagens betygssystem är att antalet betygssteg är för få. Gårdagens linjegymnasium hade fem betygssteg, dagens har tre (samt betyget Icke godkänd). Båda upplevs av elever och lärare som för få. Betyget Godkänd är alldeles för brett, vilket leder till att skolorna inför egna kompletteringar vid betyg på prov och andra arbeten. G+, VG- och VG+ är tre vanliga inofficiella kompletteringar. I kursbetygen får denna komplettering inte framgå. Där är det endast grundbetyget som gäller och då upplevs de stora stegen som orättvisa och felaktiga. Ju färre steg, desto trubbigare är betygssystemet och det urholkas därmed som informationskälla om elevens kunskapsutveckling. 6.14Möjlighet att höja betyg under gymnasietidens gång genom särskild prövning Så kallad konkurrenskomplettering inom komvux är mycket vanlig. Många elever väljer som strategi för att få höga betyg att läsa om gymnasiekurser på komvux. Det är ett resursslöseri som måste stävjas. Ett av skälen till att elever läser om kurser på komvux för att få högre betyg är att de inte kan höja ett betyg . Detta förbud bör tas bort. Elever som på olika sätt inhämtat djupare kunskaper bör självklart när som helst kunna göra en särskild prövning, dock utan rätt till lärarledd undervisning. som detta görs möjligt bör reglerna stramas upp för tillträde till komvux, så att det tydligt framgår att elever inte är behöriga att läsa en kurs som de har lägst betyget Godkänd i. De skattepengar dagens konkurrenskomplettering inom komvux kostar, av beräknade till per årskull, behövs bättre på andra håll i skolsystemet. 6.15Examinationen delas i två Moderata samlingspartiet välkomnar att en gymnasieexamen skall införas. Det ger ett internationellt gångbart bevis över genomgången gymnasieutbildning och är en tydligare kvalitetssäkring av gymnasieskolan. Tyvärr är den föreslagna examinationen för tunn. För att få gymnasieexamen skall eleverna endast vara Godkänd i kurser som omfattar av poängen, varav projektarbetet/gymnasiearbetet skall vara med. Krav på Godkänd i svenska eller engelska finns inte, inte heller krav på Godkänd i avgörande yrkesämnen på de yrkesinriktade programmen. Moderata samlingspartiet anser att det finns skäl att både skärpa och differentiera gymnasieexamen i en akademisk examen och en yrkesexamen. Den akademiska ger grundläggande behörighet till högskolan och skall omfatta Godkänd i kurser som omfattar av de 2500 gymnasiepoängen, varav svenska A och B, matematik A, engelska A samt projektarbetet/gymnasiearbetet. Kunskaperna som dessa kurser ger är nödvändiga som grund för samtliga utbildningar på högskolan. Projektarbetet bör benämnas examensarbete och utformas som ett tydligt slutarbete samt bedömas av utomstående examinator. Yrkesexamen bör utformas tillsammans med respektive branschförbund, men ett riktmärke bör vara att den innebär Godkänd i kurser som omfattar av de 2500 gymnasiepoängen, varav de viktigaste kurserna i yrkesämnena. I förekommande fall bör någon form av gesällprov eller yrkesprov göras. Lärlingsutbildningen avslutas med en yrkesexamen särskilt anpassad för den lärlingsutbildning eleven genomgått. 6.16Viktning av betyg vid intagning till högskolan föreslog s.k. meritämnen för olika utbildningar, dvs. ämnen som inte är obligatoriska, men som ger meritpoäng i urvalsprocessen. Det är angeläget, att de blivande studenterna har så goda förkunskaper som möjligt både i de ämnen som de vill studera och i ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen. Målet är att se till att antagningsreglerna sänder rätt signaler till eleverna i gymnasieskolan, dvs. att det lönar sig att läsa fördjupningskurser och ämnen som är relevanta för den utbildning de vill läsa på högskolan. Med bättre förkunskaper får studenterna bättre förutsättningar att klara sin högskoleutbildning. Vi föreslår därför att betyg i ämnen som är relevanta för den sökta högskoleutbildningen skall vara meriterande och ge extra poäng i antagningsprocessen. Betyg i avancerade kurser bör också ge högre poäng än betyg i nybörjarkurser. Ett sådant system skulle ge tydliga signaler till eleverna i gymnasieskolan inför val av ämnen och kurser. 6.17Rätt till studier för högskolebehörighet inom komvux Elever som läst ett utpräglat yrkesinriktat program och inte är behörig till högskolan kan senare i livet vilja ändra inriktning på sitt yrkesval. Högskolan skall självklart inte vara stängd för dessa personer. Oavsett om elever läst yrkesinriktade eller studieförberedande program kan det finnas behov av komplettering inom komvux för att få rätt behörighet för de vidare studierna. Det kan gälla fördjupning i matematik, naturvetenskapliga ämnen etc. Vi förordar att en generell rätt införs för vuxna att på komvux läsa de gymnasiekurser som ger behörighet till universitet och högskolor och som man tidigare inte har läst och har betyg i. Vi vill understryka att det inte skall vara högskolans och universitetens uppgift att tillhandahålla högskoleförberedande program, något som vi ser tendenser till. De elever som gått yrkesinriktade program i gymnasieskolan och inte har högskolebehörighet behöver komplettera flera ämnen. För de eleverna bör ett särskilt program på komvux inrättas. Studierna bör bedrivas i hög takt och endast fokusera på det som ger högskolebehörighet.