mot · GT02So699 · 2005-10-05 00:00:00 — Barn av vår tid6 En mer flexibel föräldraförsäkring8 Ledig under graviditetens sista tid8 Rätt att gå ner i tid9 Ekonomiskt stöd till enskilda från kommunen10 Hur mår barnen?14 Psykisk ohälsa och självmord16 Asylsökande med fleras rätt till psykiatrisk vård17 Antidepressiva läkemedel till barn17 Sexualitet, samlevnad och barns könsidentitet19 Mat är gott!24 Matens inverkan på hälsan24 Våld mot unga av unga26 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetstidsförkortning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friår.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en större flexibilitet kring uttaget av de s.k. lägsta nivådagarna av annan person än föräldrarna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motion om ledighet under graviditetens sista tid.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att gå ned i tid.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vilande SGI under tjänstledighet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördelningen av föräldraledigheten mellan föräldrarna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk utredning för att ta fram förslag till ersättning för vård av barn med ett tydligt barnperspektiv.2 begär att regeringen lägger fram förslag om en ändring i kommunallagen för att kunna lämna stöd till enskilda personer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de olika socioekonomiska förutsättningarna för olika förskolor.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda nationella riktlinjer för barngruppers storlek.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda konsekvenserna för skolbarnen av stora barngrupper på fritidshemmen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om maxtaxa.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda ett nationellt barnhälsoindex. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stress som ohälsofaktor skall ingå i barnhälsoindexet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnens rätt till en stimulerande och säker vardagsmiljö prioriteras vid stads- och trafikplanering i stads- och boendemiljöer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla riktlinjer för den psykiatriska vården av ungdomar utifrån en flexibel och utvidgad samverkan mellan barn- och ungdomspsykiatri och vuxenpsykiatri med en åldersgräns . tillkännager för regeringen som sin mening om vad som anförs i motionen om köer till BUP. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda en form av vårdgaranti så att barn och ungdomar har rätt till att bli utredda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vem som har ansvaret för att motverka den psykiska ohälsan för barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av de statliga satsningarna för att motverka psykisk ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att asylsökande barns rätt till snabb terapeutisk vård säkerställs även för de gömda barnen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om irreguljära invandrade barns rätt till sjuk- och hälsovård.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hanteringen och förskrivningen av antidepressiva läkemedel till barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur omfattande problemet är med buller för barn och unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur kommunerna arbetar med de nya riktvärdena för att minska bullret i skola och förskola.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda pornografins skador och konsekvenser för t.ex. unga människor och hur detta påverkar dem i deras syn på sexualitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pornografi.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förebyggande arbete med sexualupplysning, preventivmedelsrådgivning och ungdomsmottagningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för kampanjer på olika nivåer angående de stereotypa könsrollerna som låser in pojkar och unga män i en destruktiv roll.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur bidraget fördelas till de ideella ungdomsorganisationerna.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barns bästa skall väga tyngre än samhällets intresse av reglerad invandring.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att det tydligare skall framgå i beslutsunderlagen hur barnets bästa beaktats i asylprocessen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnets egna asylskäl kan tillvaratas på ett bättre sätt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svårt sjuka barn och uppehållstillstånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om matens inverkan på hälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnmisshandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt riskbarncentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn som bevittnar familjerelaterat våld skall anses vara brottsoffer och därmed målsägande.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i övrigt anförs i motionen om barn som brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ett tilläggsdirektiv angående barnpornografi.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en särskild barnenhet bildas inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i statsbudgeten införlivas en barnbilaga. 1 Yrkandena 1, 2, 5 och 30 hänvisade till AU. 2 Yrkandena 3, 4, 68, 22, 23 och 3235 hänvisade till SfU. 3 Yrkandena 9 och 28 hänvisade till KU. 4 Yrkandena och 26 hänvisade till UbU. 5 Yrkande 16 hänvisat till BoU. 6 Yrkande 31 hänvisat till KrU. 7 Yrkandena 39 och 41 hänvisade till JuU. Barn av vår tid Samhället måste genomsyras av ett barnperspektiv och vi måste på allvar leva upp till innehållet i . Barn är det viktigaste och mest värdefulla vi har. Det kräver ett samhälle där inget barn diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl. Barnets bästa måste alltid vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga. Det är avgörande att barn och unga tillåts att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar, och ges möjlighet att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. de gröna anser att dagens samhälle allt för mycket är anpassat enbart efter de vuxnas liv och behov. politik syftar till att ge barn tid med sina föräldrar. I en grön familjepolitik sätts barnen i centrum. Att få tid med sina barn eller ha tid att få vara med andra barn är ett privilegium. Att få dela barnens vardag, drömmar och livsfunderingar är den största ynnest man som vuxen kan få. stressar de flesta föräldrar för att få almanackan att gå ihop med arbete, fritid och barn. Men för allt för många går inte tidsekvationen ihop. Vi vill genom våra förslag skapa möjligheter till mindre stress för både stora och små och framför för varandra. I ett barnvänligt samhälle är det inte bara de närmaste familjemedlemmarna som räknas. Där finns även tid och plats för fler vuxna som engagerar sig i barnen. För att som vuxen kunna kombinera barn och ett aktivt socialt liv bör även arbetsliv, mötesformer, politikens villkor och alla vuxenarrangemang anpassas efter barnens villkor. I rapporten med föräldrarna som kom 2004 från SCB skriver man bland annat att har det blivit allt vanligare med två heltidsarbetande/ studerande föräldrar. har pappor med små barn förkortat sina arbetsdagar, vilket troligtvis beror på att de arbetar färre övertidstimmar. Barn med sammanboende föräldrar tillbringar mer tid ensamma med mamma än med pappa. Detta gäller framför allt små barn, Även de större barnen har något mer tid ensamma med mamma men skillnaden minskar ju äldre barnen är. Flickor tenderar att tillbringa än pojkar med mamma. Det verkar dock som om pojkar totalt sett har mindre tid tillsammans med föräldrarna. Vilken eventuell betydelse detta får för pojkar har man dock lämnat öppet i rapporten. Det är i synnerhet de minsta barnens tid med föräldrarna som har minskat. Det är troligt, enligt rapporten, att en del av minskningen bland barn med ensamstående mammor beror på att de istället tillbringar mer tid med sina pappor, vilket är positivt. Men en stor del av minskningen beror antagligen också på att barnomsorgen har byggts ut. Detta gäller barn både till ensamstående och sammanboende föräldrar. Många föräldrar är stressade och har skuldkänslor. I en rapport från TCO säger fyra föräldrar av fem att de skulle vilja ha mer eller mycket mer tid med barnen. I en Sifoundersökning uppger hälften av mammorna och en tredjedel av papporna i åldern att de mycket ofta eller ganska ofta får skuldkänslor för att de inte har tillräckligt med tid för barnen. Vi menar att det är en utav vår tids stora frågor att lösa och flertalet av förslag syftar just till att ge barnen mer tid med båda sina föräldrar. Att sänka veckoarbetstiden har varit en viktig välfärdsreform . 1919 sänktes arbetstiden för vissa grupper, infördes 45 timmars arbetsvecka, infördes 42,5 timmars arbetsvecka och slutligen infördes 40 timmars arbetsvecka som stegvis infördes till 1973. Men efter 1973 har det inte hänt någonting. har samhällsutvecklingen skenat iväg, hjulen snurrar allt snabbare och arbetstakten ökar som kraven på dagens arbetande och föräldrar har ökat. Arbetstidsförkortningen är en reform, motiverad av bland annat jämställdhetsskäl, för människors hälsa och livskvalitet. Det handlar om att sänka normalarbetstiden. En sänkt arbetstid skulle kraftigt öka folks möjligheter att orka arbeta. De olika familjepolitiska reformerna ska ses i ljuset av en allmän arbetstidsförkortning. anser att det är viktigt att generellt sänka normalarbetstiden i ett första steg men . En generell arbetstidsförkortning ger, till skillnad från till exempel längre semester, förutsättningar för mer tid för barnen . har, tillsammans med Socialdemokraterna och , lyckats genomdriva att friår införs i hela landet, från , med 12 000 helårsplatser. Friåret är en livskvalitetsreform och ska också bedömas som sådan. menar att friåret framför allt leder till välfärdsförbättringar som det ger en möjlighet att bryta den ökande trenden av sjukskrivningar på grund av stress. Stress är en utav vår tids stora ohälsofrågor. Stress drabbar både vuxna och barn. Vuxnas stress påverkar också barnen. Friår är ett sätt att minska på stressen. Minskad stress ger roligare föräldrar och piggare barn. Vi vill även utvidga friårsreformen så att alla har rätt att under livet ta ett friår. Friår innebär att en förvärvsarbetande kan ta ledigt , med ersättning från a-kassan på , om någon arbetslös övertar jobbet . Friåret kan med fördel användas för att få mer tid med barnen. Barns och ungas familjesituation ser helt annorlunda ut än . Många barn växer upp i andra typer av familjer än . Det kan vara med en eller två föräldrar, föräldrar av samma eller olika kön. En del barn växer upp med andra än sina föräldrar. Livsvillkoren ser alltså helt olika ut och därför måste också lösningarna vara individrelaterade och flexibla med barnets okränkbarhet som övergripande princip. En mer flexibel föräldraförsäkring har en världsunik föräldraförsäkring, men familjer och behoven ser olika ut. Därför vill vi skapa en mer flexibel föräldraförsäkring. Familjerna ska så långt som möjligt själva kunna anpassa föräldraförsäkringen utifrån barnets och familjens behov. Ett sätt att skapa en större flexibilitet i systemet kan vara att öppna upp för möjligheten att någon annan än de biologiska eller adoptivföräldrarna kan ta ut de 90 så kallade lägstanivådagarna (tidigare garantidagarna). Till exempel skulle en vän eller släkting kunna ta hand om barnet mot ersättning enligt föräldraförsäkringens lägsta nivå. Ledig under graviditetens sista tid Många kvinnor är borta från sina arbeten tiden före förlossningen. av graviditeten kan vara tung och påfrestande för kroppen. Rygg- och bäckenbesvär är vanliga orsaker, andra kan vara diabetes, kramper, extrem trötthet, risk för förtidsbörd, upprepande missfall och förvärkar. Om gravida kvinnor får svåra besvär kan de antingen bli sjukskrivna (under hela eller delar av graviditeten) eller få havandeskapspenning (till och med den före beräknad förlossning). Havandeskapspenning kan även utbetalas om kvinnan har ett fysiskt påfrestande yrke. Även delar av föräldraförsäkringen kan tas ut under graviditeten före beräknad förlossning. Detta medför att antalet dagar med föräldrapenning när barnet är fött minskar. Enligt fick av kvinnorna som födde barn ersättning via socialförsäkringssystemet av graviditeten. I genomsnitt handlade det som utbetalades i form av föräldrapenning, havandeskapspenning och sjukskrivning. Havandeskapspenning fick av alla gravida kvinnor, främst kvinnor som arbetar inom vården. Men det finns stora regionala skillnader framför allt hur de tre förmånerna har använts i olika grad, enligt den nyutkomna . Vissa regioner är mer restriktiva, andra mer generösa. Enligt den rapport från som använt sig av finns det inga fullständiga förklaringar till dessa regionala skillnader, däremot menar de att bidragande orsaker till olikheterna är sjukskrivningspraxis bland läkarna och skillnader på tillämpning mellan försäkringskassorna etc. Vi menar att dessa regionala skillnader bör utjämnas. Möjligheterna för gravida kvinnor att vara befriade från yrkesarbete på grund av hälsoskäl under graviditeten ska förbättras avsevärt. Regeringen bör ta initiativ till en översyn om olikheterna i sjukskrivningar och havandeskapspenning och återkomma med förslag med riktlinjer för att utjämna orättvisorna mellan olika regioner. Merparten av föräldraförsäkringens dagar utbetalas enligt SGI-ersättning (sjukpenniggrundande inkomst). En försäkrad förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete har rätt att behålla sin sjukpenningsgrundade inkomst fram till barnens ettårsdag. Men när barnet fyller krävs att tas ut av föräldraförsäkringen för att den föräldern ska få behålla sin SGI. Konsekvensen blir då att den föräldern får lägre sjukersättning vid sjukdom och vård av sjukt barn. föreslår att det skyddet förlängs tills barnet fyller 18 månader. Merparten av barn är hemma med en av sina föräldrar tills de är 1318 månader. Skyddet för den sjukpenninggrundade inkomsten borde förlängas minst till att barnet fyller 18 månader. Rätt att gå ner i tid Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid, tills barnet fyllt . Vi menar att ska utsträckas tills barnet fyllt . Även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ner för att bättre finnas till hands för sina barn. har föräldrar rätt att vara tjänstlediga på heltid tills barnet är . Föräldrar som vill stanna hemma med sina barn än vad föräldraförsäkringen tillåter ska ges möjlighet till det utan att behöva riskera sitt arbete eller att arbetsgivaren vägrar. Vi menar att föräldrar ska ha rätt till tjänstledighet för att ta hand om sina barn. För att detta inte ska bli kontraproduktivt är det viktigt att lagstiftningen skyddar de som är föräldralediga eller hemma med sina barn. För att inte förlora sin sjukpenninggrundade inkomst i och med tjänstledighetsåren anser vi att SGI:n ska kunna vara vilande till dess att barnet fyller och/eller att föräldern går tillbaka till sin arbetsplats. ser en utbyggd föräldraförsäkring som mycket viktig. Det ger barn och föräldrar möjlighet att verkligen knyta an till varandra under framför allt den första viktigaste tiden. Därför vill vi utöka föräldrapenningen . Ur barnets perspektiv är det också mycket angeläget att stimulera fler pappor att ta del av föräldraledigheten. En likarättsprincip bör råda, en tredjedel till vardera förälder/ vårdnadshavare och en tredjedel som disponeras fritt. Vi tror att varje barnfamilj är kapabel att själva bestämma och utforma den barnomsorg som passar den egna familjen. Därför måste det finnas en mångfald av valmöjligheter vad gäller barnomsorg, som även rymmer en möjlighet att själv vara hemma och vårda sitt barn. Vi vill därför skapa möjlighet till att en förälder ska kunna vara hemma och själv ta hand om barnen, med viss ekonomisk ersättning, tills barnet är . Detta ser vi i första hand som en valfrihetsfråga. Alla barn har olika behov och alla barn passar inte i stora grupper. Vi vill att ett förslag tas fram för hur subventioner kan komma föräldrar, som själva vårdar sitt barn , till del. Utredningen bör se över hur ett system med subventioner kan utformas som stärker valfriheten och mångfalden och som sker på ett socioekonomiskt rättvist och jämställt sätt. Därför vill vi att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att utforma ett förslag med ett tydligt barnperspektiv till ersättning för vård av barn . Ekonomiskt stöd till enskilda från kommunen En allmänt vedertagen grundsats när det gäller den kommunala kompetensen är att en kommun inte utan stöd i lag eller författning får lämna understöd till enskilda personer. I praxis har det också fastställts att kommunfullmäktige inte har befogenhet att införa så kallad vårdnadsersättning, vilket detta skulle kunna ses som. Flera kommuner har haft folkomröstningar i frågan och medborgarna har i klar majoritet uttryckt en vilja att kunna få ekonomisk ersättning för att vara hemma med sina barn. Vi menar att en del av det subventionerade stödet för barnomsorg bör kunna betalas ut direkt till föräldrar som inte nyttjar den kommunala barnomsorgen. För att möjliggöra detta krävs vissa ändringar i kommunallagen. är för mångfald inom barnomsorgen. Det som passar den ena familjen passar inte den andra. Vi välkomnar därför olika typer av barnomsorg, såväl i som privat regi, kooperativ eller att själv vara hemma med sina barn. har i en första utvärdering av reformen 1998, då förskolan fick en egen läroplan, visat på att förskolorna har olika möjligheter att genomföra sitt uppdrag, bland annat beroende på hur upptagningsområdet ser ut och hur resursstarka föräldrarna är. Förskolor i högresursområden har ofta bättre förutsättningar och lyckas i regel genomföra sitt uppdrag med större framgång än förskolor i lågresursområden. De har lättare att rekrytera utbildad personal och har en lägre andel barn som är i behov av särskilt stöd. Personalen har också oftast mer tid och utrymme för gemensam reflektion. Förskolornas upptagningsområde är således en faktor som har stor betydelse för möjligheterna att genomföra uppdraget på ett tillfredsställande sätt. Betydelsen av detta för barnens framtid bör regeringen utreda. var av alla barn i åldern inskrivna i förskola. En mindre grupp barn, , finns i familjedaghemmen (enligt ). Utvecklingen varierar mycket mellan kommunerna och i några kommuner har familjedaghemmen helt försvunnit. Det är viktigt att även familjedaghemmen finns kvar som barnomsorgsform särskilt för de barn som av olika anledningar behöver en lugnare miljö. Många föräldrar väljer också familjedaghem för den hemlika miljön. gäller arbetsmiljölagen för alla elever från och med i skolan. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att bland annat se över hur arbetsmiljölagen kan utvidgas till att omfatta även barn i förskola och fritidshem samt se över elevrepresentanternas befogenheter. vill understryka vikten av att utredningen kommer till resultat som stärker eleverna och deras inflytande över sin arbetsmiljö och att även förskolebarnens arbetsmiljö förbättras och stärks i lag. Öppna förskolor tar emot barn och föräldrar som är hemma . fanns 447 öppna förskolor kvar i landet, jämfört med 551 året innan. Som flest fanns det 1 644 öppna förskolor 1991. Många av besökarna är nyblivna föräldrar med barn. Drygt hälften av kommunerna 149 kommuner har ingen öppen förskola alls, jämfört med 138 . Men det finns kommuner som bryter mönstret. Till exempel har det startat en öppen förskola riktad gentemot pappor. ser det som viktigt att öppna förskolor finns i varje kommun för att öka föräldrars och barns sociala vardagskrets, dessa kan också bryta sociala isoleringar för nyinflyttade och nyanlända föräldrar. Förskolan har blivit större både när det gäller antal och andel inskrivna barn enligt årliga utvärdering. Den genomsnittliga gruppstorleken är på samma nivå 2004 som 2003, det vill säga 17,2 barn per grupp. Enligt allmänna riktlinjer från varierar förutsättningarna från grupp till grupp och från tid till annan. En gruppstorlek eller personaltäthet som är lagom i en förskola behöver inte vara det i en annan. Men påpekar att cirka 1315 barn kan vara ett riktmärke för att barnen ska ges möjlighet att utvecklas på ett optimalt sätt. Barn i behov av särskilt stöd och de allra yngsta barnen bör vara i ännu mindre grupper för att personalen ska hinna tillgodose deras behov. Grupper där flertalet av barnen är bör vara ännu mindre då barnen i dessa åldrar är beroende av täta och stabila vuxenkontakter som i sin tur har betydelse för bland annat språk- och identitetsutvecklingen. Man kan med nationella riktlinjer som verktyg skapa bättre förutsättningar för en bra barnomsorg. Vi vill att regeringen ges i uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer för barngruppernas storlek utifrån gruppens ålderssammansättning och för barn med särskilda behov. Enligt läroplanen ska förskolan bidra till att barn med annat modersmål får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Trots detta erbjuder få kommuner i landet modersmålsstöd. I stort sett alla kommuner har barn med annat modersmål än svenska i sina förskolor men anordnade ändå bara ett femtiotal kommuner modersmålsstöd. Sammantaget hade 51 200 barn i förskolan ett annat modersmål än svenska . Av dessa fick 6900 barn (), modersmålsstöd, vilket är samma andel som året tidigare. Med tanke på hur viktigt det är med språket både för att kunna utvecklas och som betydelse för inlärningen, men även för att kunna delta i samhället för stor som liten, ser vi allvarligt på att så få barn får del av modersmålsundervisning i förskolan. har skrivningarna skärpts om modersmålsstödet i förskolans läroplan och vi avser att följa utvecklingen inom området. var av alla barn i åldern inskrivna i fritidshem eller familjedaghem. Enligt en enkätundersökning från , Barns omsorg, är de äldre skolbarnen, 1012-åringarna, i stor utsträckning hänvisade till sig själva efter skolan. av barnen har ingen omsorg alls utan är ensamma hemma när skoldagen är slut. Att föräldrarna turas om att vara hemma med barnet är därnäst vanligast. av 1012-åringarna går i fritidshem och deltar i öppen fritidsverksamhet. När det gäller fritidshemmen minskar antalet barn på grund av färre barn i åldern , som gruppstorlekarna ökar enligt årliga utvärdering. 31 barn per grupp är den genomsnittliga gruppstorleken 2004, 2003 var det 30,1 barn per grupp. Gruppstorlekarna i fritidshemmen har ökat i princip oavbrutet då en genomsnittsgrupp hade omkring 18 barn.