ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N318 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförs om underlättande av vindkraftsutbyggnad på . Ett hållbart energisystem måste bygga på förnybara energikällor. bör vara föregångare med höga ambitioner och sträva efter att minska de klimatpåverkande utsläppen från fossila bränslen. Förnybara energikällor minskar utsläppen och är ur miljösynpunkt bra. Det främjar också ny miljöteknisk utveckling och är ur näringspolitisk synpunkt till fördel. har föresatt sig att bygga ut vindkraften. Det är riktigt och viktigt. ligger exempelvis långt efter både och i utbyggnad. ligger således långt efter med vindkraftsutbyggnaden. bör därför forcera utbyggnaden av vindkraften. Utöver de etableringar som planeras att bli havsbaserade i länet bl.a. vid Midsjöbankarna, Utgrunden och Kårehamn i sund är ett lämpligt område för etablering av vindkraft. Men det finns många hinder och problem som bromsar en vidare utbyggnad. Med förbättrade allmänna och speciella förutsättningarna för etablering av vindkraft bör dessa områden bli ett viktigt område för leverans av ren förnybar energi. Det främjar tillväxt och ligger i linje med en aktiv positiv regionalpolitik. Hindren för utbyggnad är flera. En vidare utbyggnad bromsas av att inte elnätet är dimensionerat för en vidare utbyggnad av vindkraften. Staten bör sätta press på så att en uppgradering av elnätet på genomförs som medger ökad produktion av vindkraft. Planförfarandet vid nyetablering är en omständlig och tidskrävande process. En snabb översyn av planbestämmelserna bör göras som möjliggör en snabbare processväg. Regelsystemet bör ses över på ett sådant sätt att vindkraften jämställs med övriga motstående intressen. Ett kvantitativt mål för vindkraftsutbyggnaden behöver förtydligas. Med ett kvantitativt mål kan vindkraftsintresset hävdas i sådan fysisk planering och tillståndsprövning där vindkraftsintresset behöver vägas mot andra etablerade intressen rörande mark- och vattenanvändning. Utan kvantitativt mål blir det otydligt vilken tyngd vindkraften skall ges i avvägningar mellan olika intressen. Denna otydlighet bör elimineras. Ett annat hinder för vindkraftsetablering är den otydliga rollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse. I samband med inrättande av en nationell vindkraftsplan bör den otydliga rollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse vid tillståndsprövning av vindkraftverk förtydligas. För att möjliggöra en snabbare utbyggnad av vindkraften bör införandet av en statlig lånegaranti för vindkraftsutbyggnad övervägas av regeringen. Vad som ovan sagts om underlättande av vindkraftsutbyggnad på bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N320 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödja lanthandeln som en viktig del av servicen på landsbygden. Servicen på landsbygden måste byggas ut. Regeringen har ett stort ansvar att inte bara satsa på enstaka stora projekt i infrastrukturen. Det mycket finmaskiga servicenätet som gör att hela kan leva är minst lika viktigt för en utveckling av den svenska landsbygden. Där är lanthandeln en betydelsefull faktor. Regeringen har ett ansvar att se till att de bolag som ägs av samhället tar sitt ansvar för servicen i hela landet. Det innebär att t.ex. stötta lanthandeln på de små orterna. Det behövs inte bara stöd till hemsändning som i och för sig behöver ökas och som kanaliseras via länsstyrelserna. Det viktigaste stödet till lanthandeln är att så många kunder som möjligt kan få den service de behöver utan att tvingas åka till en större tätort. Att se till att de statliga bolagen i sina ägardirektiv har skyldighet att utse Apoteksombud och Systembolagsombud. Att och finns även utanför tätorterna är sådana åtgärder som regeringen måste ta på sig. Det kostar inte särskilt mycket för de stora rikstäckande bolagen men för den lilla lanthandeln kan det vara livsavgörande. Det kan också innebära skillnaden mellan att bo kvar eller flytta för många barnfamiljer och äldre på landsbygden. Underlaget för lanthandeln kan därför drastiskt försämras av anledningar som varken boende eller handlare råder över. En annan viktig fråga är postservicen på landsbygden. På många ställen fungerar lanthandeln som utlämningsställe för paket och pengar. Då finns ofta krav på en större handikappanpassning än vad den lille lanthandlaren mäktar med ekonomiskt. I detta fall är det inte klarlagt vilket ansvar ska ta. Det är viktigt att så blir fallet och att samhället tar ett ansvar även i detta sammanhang. kommer nya direktiv för hur EU:s stöd till landsbygden ska se ut . På pågår arbete att ta fram riktlinjer för hur verksamheten ska anpassas till svenska förhållanden. I det arbetet måste lanthandelns situation särskilt uppmärksammas och stöd till lanthandeln prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N326 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att utvärdera och dra lärdomar av för- och nackdelar med de privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar som genomförts . En bieffekt av vårt inträde i europeiska unionen har varit privatiseringar, avregleringar, bolagiseringar och konkurrensutsättning av verksamheter. Marknadsekonomi är bra och nödvändigt för tillväxt och välstånd. Och vissa avregleringar har säkert även bidragit till att höja effektivitet och minska kostnader. Men alla verksamheter blir inte automatiskt billigare och bättre av att konkurrensutsättas. Man skall numera i konkurrensens namn och utifrån något tänkt kund- och konsumentperspektiv välja allt från el till teleoperatörer. Och till och med välja fonder för att få ihop till sin försörjning på ålderns höst. Redan vid livets början ska man börja sökandet efter något bolag som är berett att ta en heltäckande försäkring på ens barn. Även om utredningar har gjorts tycks det saknas en sammanfattande helhetsyn på de olika nivåerna, riks-, region- och lokal nivå. Jag ser framför mig när vän av ordning ställer sig frågan varför finns det bara ett konkurrensverk? Det vore kanske ur konkurrenssynpunkt bra med några ytterligare konkurrensverk som kunde konkurrera om vilka som kan bidra till den bästa konkurrensen. bör sammanfattningsvis ge regeringen till känna att det finns behov av en utvärdering för att dra lärdomar av för- och nackdelar med genomförda privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar.
mot · GT02N327 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs angående riskkapitalförsörjning till mindre företag. är ett land, stort till ytan, där en fjärdedel bor på landsbygden. Vi är ständigt utsatta för strukturrationaliseringar i näringslivet. Speciellt i de bygder och kommuner där vi är beroende av något eller ett fåtal större företag märks detta när företagen fusionerar, lägger ned delar av sin verksamhet eller investerar för att höja produktiviteten. Strukturomvandlingen är en naturlig del för att, i många fall, möta den globala konkurrensen. För att säkra tillväxten och skapa fler arbeten behöver vi fler och växande företag. De små företagen blir allt viktigare för svensk ekonomi och för vår sysselsättning. För att stimulera fler till att våga satsa och starta företag eller växa i det befintliga företaget behövs många åtgärder. En viktig förutsättning är att det finns en väl fungerande riskkapitalmarknad. Detta är särskilt viktigt i inland och i . Tillgången till kapital som uthålligt kan stötta mindre företag är avgörande för en lyckad satsning i företag som genererar arbetstillfällen. är banker väldigt grannlaga med att låna ut kapital och det verkar ha blivit ännu stramare, speciellt i , efter införandet av den nya förmånsrättslagen. Staten har ett ansvar för att det skall finnas möjligheter för små företag att få tillgång till riskkapital. finns flera statliga aktörer som erbjuder riskkapital med medföljande organisation och administration vilket inte främjar vare sig styrka eller kostnadseffektivitet. Därför bör vi göra staten till en starkare aktör genom att sammanföra samt Norrlandsfonden till en organisation med uppdrag att ge små företag tillgång till riskkapital.
mot · GT02N328 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Många kommuner balanserar sina utvecklingsplaner via EU:s strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för att godkännas medfinansieras med s.k. svensk finansiering. I har vi en regel som gör det omöjligt att använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalas utan undantag ut i efterskott mot specificerad redovisning. kommuner är ofta medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling av småföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annat slag. För en kommun kan denna medfinansiering innebära en stor likviditetsförsämring. En kommun med tillväxt kanske inte påverkas så mycket av att i förskott betala ut dessa pengar, men för utflyttningskommuner är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessa kommuner som projekten behövs bäst. Behoven är alltså stora, men de ekonomiska förutsättningarna från kommunens sida är begränsade. Det leder i sin tur till att goda projekt inte kan förverkligas. Vi utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras.
mot · GT02N329 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödområdesindelning. Stödområdesindelningen är en viktig näringspolitisk fråga för många av våra kommuner. I vilket stödområde kommunerna hamnar beror på dess behov av stödinsatser. Detta kan ses som godtyckligt bedömt eftersom kommuner med liknande förutsättningar hamnar i olika stödområdeskategorier. När ett företag väljer etableringsort väljer det den ort där de bästa förutsättningarna råder och då spelar stödområdsindelningen ofta en avgörande roll. och kommuner är belägna intill varandra. är en kommun som drabbats hårt av regementsnedläggningar, befolkningsminskning, arbetslöshet osv. och därmed med all rätt inplacerad i stödområde 2A. Men samma problem med befolkningsminskning, arbetslöshet, osv. råder i , eftersom arbetsmarknaden till viss del är gemensam. Trots detta är ändå inplacerad i stödområde 2 B. Problemen är desamma i de både kommunerna, därför är det rimligt att uppgraderas till stödområde 2 A. Regeringen bör därför se över möjligheterna att dela in kommuner med i stort sett liknande förutsättningar i samma stödområde.
mot · GT02N330 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avregleringar. Avregleringen av den svenska elmarknaden visar på flera brister. Efter att ha verkat i så pass borde en mer konsumentvänlig marknad ha uppstått än vad som är fallet. Det är svårt för konsumenten att förstå de olika taxekonstruktionerna och detta visar sig leda till att alltför få bryr sig om att aktivt välja leverantör. Ett exempel är kraftbolagens ovilja till differentierade taxor. Vi betalar samma pris på förbrukad el oavsett tid . Det är med andra ord inte dyrare för slutkunden att använda el under timmar med hög belastning än under timmar med låg belastning. Frågan om effekterna av de genomförda avregleringarna har utretts av LO:s chefsekonom (Liberalisering, regler och marknader, SOU 2005:4). Utredningen presenterar ett 30-tal förslag för att nå ett ökat stöd för konsumenterna, en stärkt ägarfunktion i och bättre tillsyn av marknaderna. Förslagen från denna utredning bör beaktas och genomföras och regeringen bör därför ta ett stort ansvar för att förverkliga förslagen.
mot · GT02N334 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera hur betalningsansvaret för de kostnader som en flytt av de centrala delarna av skall fördelas. Att den malmbrytning genomför orsakar stora sprickbildningar under , har varit känt relativt . har enbart berörts, men kommer fortsatt malmbrytning även att påverka samhället. Undersökningsborrningar pågår för att säkerställa att tillräcklig malm finns innan beslut fattas om fortsatt brytning, vilket även medför en avsänkning av gruvan. När detta sker, kommer inledningsvis järnvägen, E10:an och anläggningar i närheten att drabbas av sprickbildningen, på även flerfamiljshus, villor, butiker, gator, vattenledningar, avlopp, elnät, det kulturmärkta , kyrkan, sjukhuset och gymnasieskolan då samtliga ligger innanför sprickzonen. Enligt egna beräkningar kommer detta att ske inom en tidsrymd av . beräknar dock att en ny järnväg behöver vara klar ca 2012. Det är alltså en omfattande flytt som måste göras i allteftersom fortsätter sin verksamhet. Kostnaden för flytten räknas i miljarder kronor. Det är viktigt att klara ut betalningsansvar för olika delar .
mot · GT02N335 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samarbete med övriga utarbeta och marknadsföra en världsarvsrutt runt . Natur- och kulturturism är den snabbast växande typen av turism i världen. För att attrahera en växande natur- och kulturintresserad befolkning, bör en internationell turistrutt runt etableras och marknadsföras. Många exempel finns på turistrutter som är välkända och attraherar ett stort antal besökare. Nämnas kan Hurtigrutten i , Romantische Strasse i , i , och Great i . Världsarven har blivit kända av en större allmänhet. Vid finns följande sex av de i totalt tio världsarven belägna. De är örlogsstaden , södra odlingslandskap, , , Drottningsholmsteatern samt och i . Ytterligare cirka tio världsarv ligger i direkt anslutning till rutten i de övriga åtta länderna runt . bör ge regeringen i uppdrag att i samarbete med övriga utarbeta och marknadsföra Baltic World Heritage Link med världsarven som central grund.
mot · GT02N342 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka servicen på landsbygden. Ett avskaffande av statliga monopol och en modernisering av är åtgärder som bör genomföras för att stärka möjligheterna att behålla och utöka servicen för de som bor på landsbygden och i småorter. Bra service och goda kommunikationer är en förutsättning för levande bygder i hela landet. län såväl som har stor andel landsbygd och småorter. Det finns många fördelar med ett landsbygdsboende. För att det ska vara möjligt krävs det att servicen finns tillgänglig på rimligt avstånd. Samhället har ett ansvar för att det finns en grundservice över hela landet. När människor flyttar från en bygd försvinner också servicen. När grundservicen som samhället ska svara för tunnas ut tvingas människor flytta. Det blir en ond spiral som måste brytas. En viktig del i servicen för landsbygden och den lilla orten är butiken eller lanthandeln. För att en butik ska kunna etableras eller finnas kvar i en bygd krävs det ett kundunderlag som gör det möjligt att få tillräcklig lönsamhet för att driva rörelsen, ju större underlag desto bättre. Kundunderlaget avgörs också av bredden på sortimentet i en butik. Lanthandeln drabbas ofta av att de boende på landsbygden storhandlar livsmedel och andra saker i närliggande stad som de utför andra inköp. Det kan vara ett medicininköp eller inlämning av tips i en spelbutik som styr resan till den större orten. Om denna service finns på landsbygden kan det bidra till att stärka kundunderhållet totalt för en butik. Om monopolet avskaffas för receptfria läkemedel och staten ändrar sina direktiv till och Systembolaget kan det stärka glesbygdsbutikens möjligheter att finnas kvar på landsbygden. Därigenom blir det möjligt för en butik på landsbygden att ha ett bredare sortiment och kunna tillhandahålla utlämning från systembolaget, erbjuda Svenska Spels och ATG:s tjänster och sälja receptfri medicin. och Systembolaget som ägs av staten bör vara till för av medborgarna. De bör därför ha ett regionalpolitiskt krav på sig eller en skyldighet att tillhandahålla verksamhet över hela landet hos de butiker som önskar bli ombud. Ett slopande av detaljhandelsmonopolet och en enklare planprocess i är andra viktiga åtgärder för att stärka lanthandelsverksamheten. Vad som ovan anförs om åtgärder för att stärka servicen på landsbygden bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N350 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastruktur för naturgas och biogas. Naturgas är ett effektivt komplement till andra energikällor. Vid förbränning bildas koldioxid, men i mindre utsträckning än när det gäller kol och olja. Gasen är giftfri och ett gasledningsnät ger försumbara intrång i landskapsbilden. Av nästan 300 kommuner har endast drygt 30 tillgång till ett ledningsnät för natur- och biogas. Flera initiativ har tagits för att bygga ut ledningsnätet. Basindustrin har ställt sig positiv till detta eftersom det skulle ge möjlighet till såväl ökad elproduktion i kraftvärme som utfasning av kol och olja i industriproduktionen. Men utbyggnaden av ledningsnätet har gått trögt, vilket bl.a. har berott på ogynnsamma villkor för naturgasbaserad kraftvärme. Att gaskraftverken nu ska befrias från koldioxidskatt kan gynna utvecklingen. Det har också varit mycket långdragna tillståndsprocesser för ledningsprojekten. distribueras även biogas i nätet, något som i ett längre perspektiv kan bli en allt större andel av gasen. Ett längre ledningsnät skulle nå flera platser där biogas och längre fram eventuellt vätgas kan produceras och matas in i ledningsnätet. Ett längre ledningsnät skulle också ge bättre möjlighet att försörja fler platser med fordonsgas som kan ersätta bensin och diesel. Utbyggnaden av naturgasnätet skulle inte bara stärka industrins konkurrenskraft utan också ge sysselsättning . Det skulle också vara en långsiktig investering eftersom en allt större mängd biogas och annan förnybar gas kan distribueras i ledningsnätet . I första hand är det viktigt att naturgasnätet byggs ut till regioner med mycket industri samt till större orter där det finns möjlighet att producera mycket el i kraftvärme.
mot · GT02N352 · 2005-09-29 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om utveckling av träförädlingsnäringen i enlighet med vad som i motionen anförs. En av största naturtillgångar är skogen. Som en naturlig följd härav har skogsnäringen en lång tradition i vårt land och utgör en av våra största basnäringar. Förutom att skogen är en basal inkomstkälla för vårt land är den en viktig del i miljöbalansen genom att bidra till att minska klimatförändringarna. Användning av träprodukter från uthålligt skötta skogar bidrar till att minska koldioxidutsläppen. Träprodukter är en kolsänka under hela sin livstid och genom ett negativt nettoutsläpp av koldioxid, vilket är lägre än något annat byggmaterial. Träprodukters livscykel är mycket gynnsam, eftersom kolet binds i trämaterialet även i de trä- och pappersprodukter som kommer från träd. Träförädling i olika former har också anor och är en viktig exportgren. Dessvärre har utvecklingen efterhand gjort att träförädlingen inom möbel- och byggbranschen i har minskat. I stället för att ta till vara möjligheter att själva utveckla den svenska träförädlingsindustrin exporterar vi råvaror till andra länder. Efter förädling i andra länder importeras dessa produkter åter till för försäljning. Detta innebär att vi exporterar många arbetstillfällen till andra länder, t.ex. , som har en utvecklad möbeltillverkning med svensk träråvara som bas. Denna trend måste brytas och vårt land måste bättre ta till vara egna möjligheter till en utveckling av svensk träindustri. En annan outnyttjad marknad är att använda och utveckla trämaterial i byggandet. Regeringen tillsatte en förhandlare med uppdrag att ta fram en strategi för att främja en ökad användning av trä och träprodukter. Uppdraget gick till dåvarande ställföreträdande generaldirektören i . Till uppdraget knöts också jägmästare som förhandlarsekreterare. överlämnade dessa en rapport till regeringen under namnet Mer trä i byggandet, Ds 2004:1. I rapporten läggs en rad förslag och strategier för att öka den inhemska träanvändningen. I rapporten föreslås bl.a. ökad baskunskap hos konstruktörer, arkitekter, tekniker, byggherrar och entreprenörer, ökat forskningsstöd till och , användning av trähusets miljöfördelar i ett livscykelperspektiv och trähussatsning på exportmarknaden. Rapporten föreslår också utbildningssatsningar på högskolorna och ett forsknings- och utvecklingsprogram för modernt träbyggande. Tyvärr har inte den socialdemokratiska regeringen varit angelägen att omsätta utredningens förslag i praktiskt handlande. har länge framfört att förutsättningar för att starta och driva företag måste förbättras. Vi har presenterat en lång rad förslag inom flera områden. Enligt vår uppfattning räcker det inte med att enbart lägga fram förslag på något område utan att skapa gynnsamma förutsättningar för verksamheten. Detsamma gäller vid utveckling av träförädlingsindustrin. Det är hög tid att omsätta alla de olika möjligheterna att utveckla träförädlingen i konkret handling.
mot · GT02N353 · 2005-09-30 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till regelförenklingar för mindre företag, i enlighet med vad i motionen framförs. Trots allt tal från den socialdemokratiska regeringen om betydelsen av ett bättre företagsklimat för småföretag väljer man att inte omsätta vältaligheten i konkreta beslut. Den av regeringen tillsatta Simplex-gruppen havererade och få konkreta regelförenklingar uppnåddes. I stället har företag påförts fler skyldigheter än förenklingar. Frågan om 3:12-beskattningen har ännu utredande inte fått sin lösning. Den tillsatta tremannautredningen av 3:12-reglerna har lämnat sitt förslag utan att något hänt. Utredningen påvisade också behovet av att avskaffa förmögenhetsskatten för att förbättra kapitalbildningen i företagen. Förslaget avvisades av finansminister innan det hunnit ut på remiss. Ovanpå tidigare belastningar har företagen dessutom påförts ett ännu större medfinasieringsansvar i sjukförsäkringen. En presenterad undersökning visar att detta inneburit att företag är betydligt mera restriktiva vid anställningar och att fler företag önskar att kunna säga upp anställda som är långtidssjukskrivna. Det är särskilt de mindre företagen som drabbas av den förda politiken. Därmed förhindras också utveckling av företagande och åtföljande nya anställningar. Det är uppenbart att den nu förda socialdemokratiska politiken för mindre företag kommit till vägs ände och bör ersättas av en politik, som förmår att fatta beslut om nödvändiga förändringar. Den ökande arbetslösheten, inte minst bland ungdomar, visar att utvecklingen på arbetsmarknaden går åt fel håll och riskerar att utvecklas till ett permanent utanförskap för många unga människor i vårt land. Som framgår ovan finns det redan färdiga förslag att genomföra som markant skulle förbättra förutsättningarna för de mindre företagen och därmed utbudet av arbetstillfällen.