mot · GT02So634 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en nationell kampanj mot det ökande läkemedelsmissbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en nationell kampanj riktad till ungdomar mot missbruket av anabola steroider. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en nationell kampanj riktad till ungdomar mot narkotika och partydroger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om befogenheter till polisen att utföra drogtester på 1416 åringar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge polisen i uppdrag att skärpa övervakning av droghandeln som sker via Internet.1 1 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till JuU. Bland poliser och rättsvårdande instanser, liksom inom idrottsrörelsen, ses användningen och hanteringen av androgena hormonpreparat som ett stort problem. Det finns tydliga samband mellan missbruk av anabola androgena steroider och storkonsumtion av alkohol, missbruk av narkotika och våld. Missbruket är förenat med betydande risker för medicinska och psykologiska skadeverkningar samt för ökad aggressivitet och våldshandlingar. Inte minst allvarligt är att missbruket ofta förekommer bland ungdomar. Testosteron är kroppens egna androgena steroid och från detta hormon har steroider utvecklats för att kunna användas kliniskt. Men dess substanser har kommit att missbrukas och har kunnat förknippas med narkotikamissbruk. Narkotikaupplysning (CAN) utför undersökningar om drogvanor i sista årskurs. Andelen som uppger att de har testat androgena steroider har legat relativt kring . Användningen i är högre än i exempelvis , medan andra europeiska länder har en likartad användning. Högre svenska siffror () än de som redovisats i nationella undersökningar för användning av androgena steroider har rapporterats i mer djupgående intervjuundersökningar i . Men uppgifter finns dessutom att ännu högre siffror gäller för ungdomar som intensivtränar. Läkemedelsmissbruket vårt näst största missbruksproblem Läkemedlens del i beroendeproblematiken är förbisedd. Grupperna läkemedel och narkotika överlappar varandra. Många läkemedel är narkotikaklassade, bland annat morfin, amfetamin, barbiturater och bensodiazepiner. Begreppet läkemedelsmissbruk används i dagligt tal främst om användning i strid mot korrekt medicinskt bruk av sådana läkemedel som tillhandahålls på recept och som används mot sömnsvårigheter, ångest och oro eller långvariga smärttillstånd. Man räknar med att mellan av vuxna befolkning använder lugnande medel . Motsvarande siffra för sömnmedel är 4procent. De flesta av användarna är kvinnor. Kvinnor och akademiker är de två grupper i som mest ökar sin förbrukning av dessa läkemedel . kan bruket av läkemedel leda till missbruk. Det är vårt största missbruksproblem, efter alkoholmissbruket. Missbruket märks sällan utåt och får därför sällan uppmärksamhet. Det börjar ofta med en liten dos, utskriven av läkare vid ett akut problem, som sedan snabbt ökar och leder till ett beroende. Bensodiazepiner förekommer dessutom ofta i samband med så kallat blandmissbruk. Det är till exempel vanligt att man kombinerar alkohol och bensodiazepiner. har särskilt Rohypnol använts för att förstärka effekten av annan narkotika och alkohol. Missbruket kan medföra oväntade effekter, utlösa våld och vara beroendeframkallande även i små doser. Att blanda smärtstillande (både receptfria och receptbelagda) med alkohol är mycket farligt och kan ge obotliga skador på olika organ i kroppen. Denna form av blandmissbruk ökar, kanske främst för att receptfria smärtstillande medel och alkohol är lätta att få tag i. En del missbrukare blandar olika droger för att nå ökad effekt och andra försöker ta bort eller minska negativa effekter av den första drogen genom att använda ytterligare en. Blandmissbruk kan också användas för att minska abstinenssymtom när effekten av den första drogen avtar. Erfarenheter från behandling av drogmissbrukare visar att blandmissbrukare är mindre mottagliga för avgiftning. Droganvändandet ökar bland unga i . Amfetamin, ecstasy, kokain, heroin, LSD, GHB, GBL, hasch och marijuana listan över illegala droger och narkotiska preparat som finns i omlopp kan göras lång. Anställda inom både den förebyggande och behandlande vården har noterat ett nytt drogbeteende och en ny attityd till droger, partydrogandet. Att använda droger i rekreationssyfte har blivit en trend. Vad man också har noterat är att ungdomar nu kombinerar en mängd olika preparat, däribland de nya syntetiska drogerna, för att få en så häftig effekt som möjligt. Forskning visar att detta blandande har ödesdigra och långvariga effekter bland annat på hjärnans transmittorsystem. Billig och obegränsad tillgång till narkotika I kommuns senaste drogvaneundersökning svarade var femte (!) elev i gymnasiets årskurs två att de hade använt narkotika. Enligt CAN säger 70000 svenskar att de använt narkotika och 800000 säger att de provat minst en gång. Ett stort problem är att det finns obegränsat med narkotika i inte bara , utan även i till exempel . Priset är mycket lägre än . Narkotikan följer inte den normala prisstegringen utan det är en omvänd kurva. Detta gör att ungdomar också har råd. Det räcker för att röka på för 34 personer. Det är alltså billigare än att köpa alkohol. Det smugglas in mer narkotika än till . Handeln med narkotika sker via Internet Det är hög tid att se de växande problemen med narkotika i vitögat. Många människoliv står på spel. Det kommer att krävas helt andra kampanjer och insatser än dem regeringen initierat. Självklart behövs det kraftfullare informationskampanjer till ungdomar. Informationen om farorna med droger bör komma ut redan i lågstadiet. Det krävs mer av polisiära insatser i form av drogtester även på 1416-åringar. Men också effektivare tull och gränskontroller är nödvändigt. Polisens övervakning och möjligheter till tillslag mot droghandeln som sker via Internet måste kraftigt förstärkas. av droghandeln sker via Internet.