ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K342 · 2005-09-26 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut. beslutar att ändra namn på lagutskottet till civilrättsutskottet. är det utskott som bereder ärenden om äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- och utsökningsbalkarna, försäkringsavtals-, bolags- och föreningsrätt, växel- och checkrätt, skadeståndsrätt, immaterialrätt, transporträtt, konkursrätt, konsumenträtt och internationell privaträtt. Kort sagt kan man säga att lagutskottets verksamhet huvudsakligen består i att bereda ärenden av civilrättslig natur. Alla utskott i bereder lagstiftningsförslag och alla riksdagsledamöter tar ställning till lagar. bereder lagar som berör det sociala området, näringsutskottet bereder ärenden som berör näringsområdet, utrikesutskottet bereder lagar som berör utrikesärenden och så vidare. Namnet på utskottet anknyter klart och tydligt till vad utskottet arbetar med. bereder dock inte lagar i allmänhet utan enbart civilrättsliga. Det framgår tyvärr inte tydligt av namnet. Det finns många exempel på att människor missuppfattat lagutskottets funktion och syfte. Samtal och brev kommer inte sällan fel på grund av detta. Det innebär ökat administrativt arbete i med att vidarebefordra brev, samtal eller andra ärenden som hamnar fel. En annan konsekvens är att lagutskottet blandas samman med Lagrådet, vilket har en helt annan funktion i . Bland utskott förväxlas lagutskottet i synnerhet med justitieutskottet. I internationella sammanhang är sammanblandningen total. Det krävs varje gång en längre förklaring för att undvika missförstånd. Särskilt märkligt är namnet lagutskottet med tanke på att det på engelska heter law. Det missvisande namnet kan även ha historiska förklaringar. Enligt riksdagsordning (33 §) var lagutskottet ett utskott för beredning av ärenden angående allmän civil-, kriminal- samt kyrkolag, dvs. lagstiftning enligt RF 87 § (se Stjernquist, , Samhälle och riksdag, 1966, s. 264). Till beredning hörde även ombudsmännens redogörelser (anfört arbete, s. 271). Varje riksdag skulle tillsätta tio utskott, varav tre lagutskott. Inför enkammarriksdagens start beslutades emellertid en viktig omläggning av utskottssystemet. Den gamla indelningen för ärendenas fördelning mellan utskotten utgick ifrån de statsrättsliga funktionerna, men 1971 övergavs detta synsätt och man övergick i huvudsak till fackutskottsprincipen, vilket innebär att ärenden inom ett och samma ämnesområde bereds av samma utskott (Tvåkammartiden, Riksdag 18671970, Riksdag, s. 304). Med anledning av det anförda bör lagutskottet därför byta namn till civilrättsutskottet.
mot · GT02K343 · 2005-09-21 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i grundlagen avseende statsråds bakgrund i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt gällande grundlag utser statsministern ensam statsråden, i vardagligt tal ministrarna. har oskicket att statsråd utses utan politisk erfarenhet eller enkom med politisk tjänstemannaerfarenhet blivit ett allt större problem. Detta problem får ytterligare en dimension vid tanken på att statsråd utan egen plattform blir orimligt beroende av statsministern på ett sätt som inte tillkommer statsministern enligt grundlagen. har i detta avseende och på negativt sätt alltså presidentifierats utan att detta har något som helst stöd i rikets konstitution. Förvisso kan en person utan politisk erfarenhet tillföra nya dimensioner, men i en demokrati måste utgångspunkten vara att statsråd rekryteras från den representativa demokratin vars yttersta forum är riksdag. Grundlagen bör därför ändras så att det av ett statsråd krävs att vederbörande är eller har varit ledamot av . Det är ett fundamentalt krav i en demokratisk stat att en ledamot i regeringen har en egen, naturlig och demokratisk bas som förtroendevald.
mot · GT02K344 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort riksdagsledamöternas särskilda kostnadsersättning. ledamöter har en månatlig särskild kostnadsersättning. har ersättningsbeloppet drastiskt minskats i takt med att tagit över alltfler av de kostnader som ledamöterna har till följd av uppdraget. erhåller varje ledamot en ersättning på . Beloppet ska bland annat täcka kostnader för porto, telefon och konferenser. Denna ordning vållar många problem. Ledamöterna får i sin privata deklaration göra avdrag för kostnader i uppdraget. En eventuell återstod av beloppet beskattas som en inkomst. Många ledamöter har avsevärda kostnader. För ambitiösa ledamöter som har dessa utgifter räcker inte den av tilldelade ersättningen, vilket innebär att medel får tas ur ledamotens egen ficka. Det tillvägagångssättet kan knappast anses bra för demokratin, eller den enskilde ledamoten. För andra ledamöter blir beloppet en behaglig extra inkomst , visserligen beskattad men ändå. Dessa ledamöter kan lugnt stoppa extra medel i den egna plånboken utan att allmänheten behöver uppröras över de dolda förmånerna. Inte heller det är bra. Demokratin fordrar en viss etik där öppenhet och transparens måste vara ledord. I annat fall riskeras att politikens anseende förfläckas när grova generaliseringar av enskilda ledamöters beteende görs i den allmänna debatten. Det är vidare märkligt att riksdagsledamöternas kostnader på detta sätt ska överprövas av skattemyndigheten. Gångna års ojämna bedömningar från skattemyndigheterna har orsakat att ledamöter fått olika behandling, försvårat för ambitiösa ledamöter och underlättat för de ledamöter som haft oärligt uppsåt. Ett sådant system rimmar illa med allmän rättskänsla och god etik. Det vore därför rimligt att den särskilda kostnadsersättningen helt togs bort. ska självklart betala kostnader i uppdraget som porto och telefon. Ett system där direkt står för dessa och andra kostnader föranledda av uppdraget vore därför mer rimligt och bör ersätta den nuvarande modellen. Modellen har också övervägts av den utredning som på uppdrag sett över de ekonomiska förutsättningarna för ledamöterna.
mot · GT02K345 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändrad rösträttsålder i allmänna val. Reglerna för rösträtt till allmänna val bör ändras så att alla som uppnår rösträttsåldern under valåret äger rätt att rösta. Enligt regeringsformen 3 kap. 2§ har den rösträtt i riksdagsval som på valdagen uppnått en ålder . Till detta lagrum finns anknytningsbestämmelser i kommunallagen om val till kommun och landsting. Enligt 4 kap. 2§ kommunallagen har den som är bosatt i kommunen eller och på valdagen fyllt rösträtt i kommun- och landstingsval. Dessutom finns bestämmelser om rösträtt för medborgare från andra länder boende i . Dessa båda lagrum bör ändras så att alla som uppnår under valåret ska ha rösträtt. De som uppnår samma ålder går i regel i samma årskurs och har samma utbildningsnivå och mognad. Det kan upplevas diskriminerande att vissa av kamraterna får rösta och andra inte. En förändring av detta slag skulle bidra till att fler ungdomar tar aktiv del i samhällsengagemanget. De får annars vänta och hinner då bli 22 innan de har möjlighet att delta i ordinarie allmänna val. Det motiverar inte ungdomar att engagera sig. Regeringen bör bereda och lägga fram ändringsförslag på det sätt som anförs i motionen. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GT02K346 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att byta namn på östra valkrets till valkretsen . region och län bildades för av de tre landskapen , och . Denna regionbildning innebar ganska stora förändringar inom många olika områden. Vid regionbildningen valde man bland annat att byta namn på de olika valkretsarna, och vår valkrets fick namnet östra valkrets. Vår valkrets har samma gränser som gamla , förutom och kommuner som valde att gå över till . Eftersom det nya namnet på vår valkrets inte uppskattas av särskilt många skaraborgare föreslår vi att vi skall få byta tillbaka till vårt gamla namn på vår valkrets, nämligen att vår valkrets skall få kallas valkretsen . är ett viktigt begrepp för oss skaraborgare. ingår i , och det skall vi fortsätta att göra. Men vi vill värna om vårt gamla namn eftersom det är så inarbetat hos oss i denna del av . Ett bra sätt att använda namnet på är att ändra namnet på vår valkrets. Därför föreslår vi att när nästa beslut tas som berör skall det ske ett namnbyte på vår valkrets från östra valkrets till valkretsen .
mot · GT02K352 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om republikanskt statsskick. är en av få monarkier som finns kvar i världen, och således ett av få demokratiska länder där en person föds in i uppdraget som statschef. Antalet demokratier har ökat stort sedan , och de demokratiska principerna är universellt vägledande inom det internationella samfundet. Basen för de demokratiska principerna är alla människors lika värde. Det nuvarande arrangemanget där statschefsämbetet är vikt åt en utvald ätt är oförenligt med principen om alla människors lika värde. Den demokratiska processen och samhällsförvaltningen måste bygga på offentlighet, insyn och möjligheter att påverka. För detta finns det en bred samsyn bland folket och bland de politiska partierna i . En följd av denna övertygelse är att politiska uppdrag och tjänster inom offentlig förvaltning måste stå öppna på lika villkor för alla medborgare således måste monarkins arvsprincip avskaffas och ersättas av en republik där statschefen direkt eller indirekt väljs av folket. Även om kungen endast har uppgifter av ceremoniell karaktär är han formellt statschef, vilket inte är förenligt med ovannämnda principer. Monarkin är en kvarleva från ett samhälle där släkt och bakgrund bestämde en individs framtida möjligheter. Det är hög tid att lämna denna kvarleva från historien bakom oss, inte minst mot bakgrund av att adelns sista exklusiva rättigheter nu har avskaffats. Det ska dock påpekas att den nuvarande kungafamiljen besitter en bred kompetens och utför arbete som främjar , inte minst i vår relation till andra länder. Denna kompetens bör tas till vara också fortsättningsvis efter det att har övergått till republikanskt statskick. Lämpligen bör en sådan övergång ske i samband med generationsskiftet inom den nuvarande kungafamiljen. I samband med detta bör det ses över hur kronprinsessans kompetens och erfarenhet bäst skulle kunna tas till vara.
mot · GT02K353 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagrummet i grundlagen som förbjuder diskriminering på grund av trosuppfattning bör ses över så att även sekulära livsåskådningar innefattas, exempelvis veganism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskriminering av vegetarianer och veganer vid skolmåltider inte får förekomma i landets skolor. Ansvaret för skolmåltider ligger på kommunerna, med ett viktigt undantag. Eftersom det står i grundlagen att diskriminering på grund av trosuppfattning är förbjuden åläggs alla skolor att se till att alla muslimska elever som så önskar får ett näringsriktigt alternativ till fläskkött de dagar denna rätt står på menyn. Men en religiös livsåskådning bör inte vara överordnad en sekulär livsåskådning. Tron att det är fel att döda och äta upp djur när alternativ finns, som motiverar många vegetarianer och veganer, är på intet sätt en mindre stark och okränkbar tro än tron på . Tiotusentals barn och ungdomar är veganer. De blir fler . Huvuddelen av dem väljer sin livsstil av ideologiska skäl, för att de tycker att det är fel att människan utnyttjar och dödar djur trots att näringsriktiga alternativ finns. behandlas dessa barn och ungdomar olika beroende på i vilken kommun de bor i och vilken skola de går på. På vissa skolor påstår skolledningen att vegankost aldrig kan bli ett fullgott näringsriktigt alternativ och vägrar med den motiveringen att servera vegankost till de elever som efterfrågar den som om dessa elever mår bättre av att inte få någon mat alls. På andra skolor serveras bara sallad för veganer. Detta är oacceptabelt. Förutom att många barn och ungdomar riskerar både sin hälsa och sina skolresultat för att de inte får skolmat innebär det här en uppenbar diskriminering och kränkning på grund av livsåskådning.
mot · GT02K354 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kungliga flaggdagar. Monarkin ter sig som alltmer omodern ju går. En av många anakronismer i vårt i övrigt moderna, demokratiska samhälle är de kungliga flaggdagar som fortfarande återfinns i den svenska almanackan. Det finns all anledning att hissa flaggan på verkliga högtidsdagar för och svenska folket, men att flagga bara för att någon i kungahuset råkar ha namnsdag eller fyller år är att dra ned betydelsen av övriga flaggdagar och ge hela ceremonin ett löjets skimmer. Det påminner också på ett olustigt sätt om den personkult som råder i diktaturstater, där ledaren inte heller är demokratiskt vald utan i likhet med kungen sitter på livstid. Att kungen i berövats formell makt borde, i konsekvensens namn, innebära att staten avskaffar de ålderdomliga ritualer som instiftats för att odla personkulten kring kungafamiljen. Till råga på allt finns det åtskilliga viktiga minnesdagar i almanackan som inte gjorts till flaggdagar. Exempelvis , den dag då tog slut. Med tanke på detta är det pinsamt att behålla de kungliga flaggdagarna. Följande dagar bör försvinna som svenska flaggdagar: Den enda kungliga flaggdag som bör få finnas kvar är . Flaggan bör dock inte hissas för kungen utan för att det även råkar vara denna dag.
mot · GT02K355 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övergång till republik. All offentlig makt utgår från folket. Visst känns det skönt att konstatera när man ser sig om i världen att är en demokrati. har ett folkvalt parlament, demokratiskt utsedd regering, fristående domstolar, fria medier, ett rikt föreningsliv ... men en statschef som ärver sitt ämbete. Monarkin är en rest från det gamla ståndssamhället. Det är inte värdigt en modern demokrati att rikets högsta ämbete går i arv. är en av sista monarkier. Endast ett fåtal länder har kvar den praxis som säger att en person föds till statschef och där detta ämbete är förbehållet företrädarna för en viss ätt. Detta system är i grunden oförenligt med principen om alla människors lika värde. Vid den förra författningsändringen på gjordes en kompromiss, den s.k. Torekovöverenskommelsen, som innebär att kungen fortfarande formellt är statschef men, med några få undantag, inte utför några av en statschefs uppgifter. Hans enda uppgifter är ceremoniella. Den svenska författningen har på nacken, och det börjar bli dags för en uppdatering. Det har tillsatts en författningsutredning, och vår förhoppning är att denna seriöst lyfter upp frågan om möjliga övergångar till ett republikanskt statsskick. I ett senare skede kan beslut fattas genom två riksdagsbeslut med mellanliggande val. En folkomröstning bör också bli aktuell med tanke på att frågan berör grunderna för vårt statsskick. Den dag införandet av republik står på dagordningen är vi övertygade om att en sansad och folkvald riksdag kommer att finna en bra lösning för hur vi ska välja statschef på ett demokratiskt sätt och lösa de praktiska förändringar det kan innebära i den statliga förvaltningen. Monarkin är den sista kvarlevan från det gamla bördssamhället, och det är dags för att slutligen lämna denna del av vår historia bakom oss.
mot · GT02K356 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare utöka insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel. övergripande mål är att bidra till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten genom en oberoende granskning av all statlig verksamhet. lyder alla statliga myndigheter och verksamheter inklusive kungahuset under , men insynen är mer begränsad här. I budgetpropositionen aviseras glädjande nog att insyn i den privata delen av apanaget på drygt 40miljoner (hovstaten) ska bli bättre. har insyn i den del av apanaget som går till underhåll av slotten m.m. på drygt 40miljoner kronor (slottsstaten). Givetvis bör användningen av alla skattepengar redovisas öppet, och denna redovisning bör kontrolleras så att vi kan vara säkra på att pengarna går till rätt ändamål och inte missbrukas. Detta gäller även pengarna till kungahuset. Det räcker inte att redovisningen är öppen. Det måste också vara möjligt att följa upp de fall där redovisningen är undermålig och än värre de fall där våra gemensamma skattemedel används felaktigt. Kungafamiljen har en förmögenhet på . Ändå går drygt hälften av apanaget (den privata delen) rakt ner i ett svart hål. Den kan användas till rent privata utgifter som festande och snabba bilar eller gå rakt in i familjens samlade förmögenhet. Det finns ingen instans som har rätt att ifrågasätta hur pengarna används, och detta trots att det finns regler för vad apanaget får gå till. Det är därför ett första viktigt steg att får insyn även i denna del av apanaget. Skattebetalarna har rätt att få veta vad deras skattepengar används till. Detta första steg räcker dock inte, och måste vi gå vidare och utöka insynsmöjligheter. Det som aviseras (krav på redovisning av antal resdagar, antalet gäster vid representation, kostnader och de organisatoriska enheterna inom hovstaten och dess andel av de totala kostnaderna) är bra men inte på långt när tillräckligt för en fullgod redovisning.
mot · GT02K363 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa den motorburna, kränkande reklamen för porrklubbar. har vid ett flertal tillfällen försökt att stoppa porrklubbarnas reklambilar utan att lyckas. I en nyligen avkunnad dom fastställer kammarrätten klubbarnas rätt att trafikera stadens gator med sina fordon. Dessa fordon exponerar halvnakna kvinnor på stora ljusupplysta, kvinnoförnedrande tavlor. Utöver den ojämlika kvinnosyn som denna verksamhet ger uttryck för utgör bilarnas intensiva trafik i en inte obetydlig miljöbelastning. Den offentliga miljön måste befrias från denna sociala och miljömässiga nedsmutsning. Reklamen i fråga är inte förenlig med en jämställd syn på människor. Det är inte ovanligt att dessa fordon syns runt de stora hotellen, vilket frammanar en negativ syn hos turister och besökare i vårt land. För att få bort den motorburna porreklamen borde det inte vara omöjligt att införa regler, eller tolka gällande lagrum, så att verksamheten kan stoppas. Ett sätt kan vara att motorfordon som endast har till uppgift att vara reklambärare blir tillståndspliktiga.
mot · GT02K364 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att formatet är den teknik som skall användas vid inläsning. beslutade om införande av ett ekonomiskt stöd till dagstidningar för att de skulle kunna göras tillgängliga för synskadade och andra talboksberättigade personer. Reformen hade ett mycket stort symbolvärde genom att den öppnade möjligheten att via inläsningar av dagstidningar ge synskadade och andra talboksberättigade tillgång till den samhällsdebatt som ur demokratisynpunkt är så grundläggande. Ett 80-tal dagstidningar använder sig av möjligheten att göra sin tidning tillgänglig också för talboksberättigade. Antalet prenumeranter är ca 10000 personer. Dagstidningarna distribueras till prenumeranterna på endera av två alternativa sätt: via radionätet på kassett eller i elektronisk form. Vid användningen av dessa två tekniker krävs olika former av specialutrustning för att kunna ta emot tidningen och kunna läsa den. Den tekniska utvecklingen har gått snabbt framåt . Kommunikation via datorer och på elektronisk väg har skapat nya och bättre möjligheter också för talboksberättigade. Enligt min uppfattning är det viktigt att de framsteg och erfarenheter som gjorts när det gäller i första hand synskadades läsmöjligheter tas till vara också när det rör möjligheten att läsa dagstidningar. Utvecklingen har bl.a. lett till att bibliotekens ljudböcker numera framställs på cd, där ljudet lagras i ett särskilt format som kallas . De tidigare kassetterna är på väg ut ur marknaden. Cd-skivan och Daisyformatet skapar helt nya möjligheter bl.a. genom utvecklingen av nya system för lagring av texten som bl.a. möjliggör sökning i en text, att kunna bläddra och på så vis helt nya möjligheter att ta del av skriven text. Inom gruppen synskadade har man med emfas understrukit att man inte vill ha olika apparater i sin bostad för att kunna läsa olika slag av text. Det är lätt att förstå att en synskadad som exempel inte vill ha en mottagare och ett system för sin lokala kommuntaltidning, ett annat system liksom en annan apparat för sin dagstidning, en tredje för läsning av böcker och dessutom en fjärde apparat för att få del av tv-texten. Det framstår inte heller som rimligt ur samhällets synpunkt att diverse olika system utvecklas parallellt för olika informationskonsumtion. Mot denna bakgrund anser jag det synnerligen angeläget att som är den myndighet som svarar för att läsutrustning för läsning av dagstidningar tillhandahålls till synskadade medverkar till att samma system kan användas för läsning av talböcker som för läsning av dagstidningar. Rent tekniskt är detta helt möjligt och egentligen inget problem. Men det fordras att bestämmer sig för att ljudet på dagstidningarna för synskadade ska lagras i Daisyformat. Enligt vad som kommit till min kännedom råder villrådighet i denna fråga inom . Eftersom det är synskadades önskemål att Daisyformatet ska gälla, och när detta är fullt möjligt rent tekniskt, bör det enligt min uppfattning också ordnas på så vis.
mot · GT02K366 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-valet. Valdeltagandet till har alltsedan inträde i EU varit mycket lågt. Det är tydligt att det är svårt att göra EU-nivån i politiken greppbar för den enskilda medborgaren i . EU känns för många alltför avlägset. Ur det perspektivet finns det två vägar att gå för att komma till rätta med problemet, nämligen att antingen införa röstplikt eller avskaffa EU-valet. Argumenten för röstplikt är få. De länder som har det är få, och flertalet av dem håller på att långsamt avskaffa röstplikten. I stället bör man således se över möjligheterna att avskaffa EU-valet och låta utse ledamöterna till indirekt via . På så sätt slipper vi risken att det låga valdeltagandet smittar av sig på riksdagsvalet. Det skulle främja demokratin i EU, bland annat genom att ledamöterna är mer representativa för hela befolkningen. är det bara de riktigt trogna entusiasterna eller kritikerna som röstar i EU-valet.
mot · GT02K367 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tv-program på minoritetsspråk. I storstädernas mer invandrartäta områden kan man se hur parabolerna växer som blommor ut från balkongerna. Alla vill få in sitt hemlands tv-kanaler, höra och se någon tala hemlandets språk och få veta vilka frågor som är viktiga där för tillfället. Men en av största minoriteter, assyrier/syrianer, har inget eget hemland. De kan således inte få den kulturella gemenskap som de andra minoritetsgrupperna får genom att se på sina tv-kanaler. Därför anser jag att man bör se över möjligheten att sända tv-program i på minoritetsspråk för de folkgrupper som inte har ett eget land. Det skulle öka demokratin i och få fler människor att ta del av både den svenska kulturen men också sin ursprungskultur.