mot · GT02MJ380 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ekonomiskt stöd till fritidsodlingens organisationer samt utvecklingsarbete med anknytning till fritidsodling av trädgårdsväxter. Växtodling tillhör de tidigaste formerna av mänsklig kultur. Länge var människorna starkt beroende av vad varje familj eller vad lokalsamhället klarade att odla. var det fortfarande ingen stor skillnad mellan husbehovsodlingen och den framväxande storskaliga och mera specialiserade yrkesodlingen. har vi en alltmer globaliserad och specialiserad marknadsmässig livsmedelsproduktion. Vid sidan av detta finns det ett inte obetydligt inslag av husbehovsodling i det starkt ökade intresset för privat trädgårdsodling. Men trots att hemträdgårdar och koloniområden upptar av städernas yta är de föga uppmärksammade i samhällsplaneringen. ideal för samhällsbyggandet i form av trädgårdsstäder och egnahemsområden har endast undantagsvis som i den genomförda bostadsmässan i lyfts fram. Planeringen har i stället huvudsakligen inriktats mot trafikfrågor, förtätning av befintlig bebyggelse och stadsmässighet i nya bostadsområden. har allmänhetens trädgårdsintresse och efterfrågan på gröna utemiljöer fortsatt att öka. Trädgårdsodling är , näst efter promenader, den allra vanligaste fritidssysselsättningen utomhus. Att bättre ta vara på detta stora intresse bland allmänheten och utveckla trädgårdsodlingens betydelse för lokala kretslopp och biologisk mångfald borde vara en självklarhet i arbetet med att åstadkomma en långsiktigt mer hållbar samhällsutveckling. Dagens stora intresse för fritidsodling kan även ses ur andra kompletterande perspektiv: Kunskaper och traditioner som innebär ett aktivt bevarande och utvecklande av det gamla kulturarvet. Trädgårdsarbetets och de egna trädgårdsprodukternas betydelse för folkhälsan. Trädgårdarnas estetiska och känslomässiga betydelse i det urbaniserade samhället, inte minst i många barns uppväxtmiljö. Beredskapsvärdet av att inom befolkningen upprätthålla kunskap för att själv kunna odla en del av sin föda. fanns i olika former ett aktivt statligt stöd för husbehovsodlingen, främst i form av rådgivning inte minst under de två världskrigen. Men även därefter har viktiga insatser gjorts, som även kommit fritidsodlingen till del, av tidigare Lantbruksstyrelsen, och (). Det har främst gällt provodling, växtförädling och växtkvalitet. SLU deltog dessutom aktivt i att utveckla och främja metoder för ekologisk trädgårdsodling. Insatserna har dock successivt upphört. Fritidsodlingens organisationer kunde söka bidrag från de s.k. handelsgödselavgiftsmedlen. har anslagits till fritidsodlingen och grönytesektorn. Av denna summa har, via ett anslag till , Fritidsodlingens () tilldelats och Trädgårdsodlingens Elitplantstation (EPS) . Dessa medel har avgörande betydelse för organisationernas möjligheter att utvecklas vidare. Antalet rikstäckande medlemsorganisationer i har stadigt ökat och därmed även anspråken på att få del av bidragsmedlen till information och rådgivning. En viss ökning av bidragsbeloppet bör därmed vara motiverad. Resterande av ingår i budgetanslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Genom att medlen formellt ingår i anslagsposten för kollektiv forskning förutsätts den sökande kunna svara för medfinansiering, vilket är ogörligt för fritidsodlingens organisationer, som i huvudsak inte har andra inkomster än medlemsavgifterna från de lokala trädgårdsföreningarna. som fritidsodlingen har expanderat är det statliga stödet till denna verksamhet nu väsentligt mindre än . Därtill har de olika viktiga insatser för fritidsodlingen som tidigare gjordes av SLU och olika myndigheter i stort sett upphört. Trots växande medlemsantal är det inte möjligt för fritidsodlingens organisationer att med egna medel stödja utvecklingsarbete med inriktning mot fortsatt ökad miljöanpassning och värnande av biologisk mångfald, mer omfattande friskvårdsinsatser, förmedling av odlingskunnandet till nya generationer etc. Det är därför angeläget att kriterierna för användning av de som formellt ingår i anslaget till Formas modifieras på sådant sätt att dessa medel blir tillgängliga för utvecklingsarbete av intresse för fritidsodlingen. Det bör gälla t.ex. projekt som avser utveckling av ekologiska odlingsmetoder, bättre växtmaterial anpassat för fritidsodling och provodling av växter av betydelse för fritidsodlingen, men också t.ex. projekt med inriktning på trädgårdarnas betydelse i samhällsutvecklingen.