mot · GT02T340 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att rusta upp vägnät. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör tillhöra de områden som kan komma i fråga för de medel som avsatts för bärighetsförbättringar, tjälsäkring etc. Det är nödvändigt att rusta upp vägnät om näringslivet skall kunna utvecklas och avfolkningen stoppas. har flera företag flyttat ut från . Att den mindre goda infrastrukturen kan vara en bidragande orsak går inte att bortse från. Ingen del av landet har så stor del tjälavstängd väg i procent av den totala väglängden som . Enligt Region stängs eller av vägnätet i för fordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär stora problem för näringslivet och inte minst för skogsbruket, såväl inom sågverksindustrin som massaindustrin. framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen har inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta den pågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut på att höja kvalitetskraven på råvaran, genom krav på färskt nyavverkat virke, och att minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager vid industrin och kräva just in time-leveranser från skogen. För att det skall vara möjligt att klara den utvecklingen och den globala konkurrensen är det nödvändigt med ett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är , då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning tvingas sågverken lägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökade lagringskostnader som följd. För del kan dessa merkostnader uppgå till . Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor, kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten, handikappomsorg och hemtjänst med flera är den begränsade framkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande och besvärande. I ett landskap som med dess rika och varierade natur borde turismen kunna utvecklas, men en förutsättning för det är bättre vägar. Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har Region i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat ut de mest vitala stråken, som bör tjälsäkras, för att på så sätt skapa ett så kallat robust stråkvägnät. Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätet och skall utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tunga trafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats till . Till det kommer för att åtgärda , inre pulsåder. menar att en realistisk genomförandetid skulle kunna vara . Om inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer detta även fortsättningsvis att ha en hämmande effekt på näringslivsutvecklingen med risk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd. I infrastrukturpropositionen som kom avsattes under till bärighetsförbättringar, tjälsäkring etcetra. Dessa pengar öronmärktes för glesbygdsområden eller de tidigare så kallade skogslänen, med andra ord , och . räknas dessvärre inte till denna kategori men borde i högsta grad göra det. För det första är hälften av vägarna avstängda och för det andra kan det i under en säsong inträffa tre till fyra tjällossningsperioder, medan ofta klarar sig undan med en enda. Om hade fått lika mycket tjälsäkringspengar, relativ sett, som kommit i åtnjutande av , skulle de dalsländska vägarna i betydligt mindre omfattning tjälskadas . Regeringen bör räkna in i det område som kan komma i åtnjutande av infrastrukturpropositionens speciellt avsatta tjälsäkringspengar.