mot · GS02Sf34 · 2005-06-15 00:00:00 — Även i ärenden enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll kan en utlänning ha rätt till offentligt biträde. Vem som får förordnas till offentligt biträde anges i 5 § lagen om offentligt biträde jämfört med 26 § rättshjälpslagen. Till biträde får förordnas en advokat, en biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget. Om sökanden själv har föreslagit någon som är lämplig, skall den föreslagne förordnas, om det inte medför avsevärt ökade kostnader eller det i övrigt finns särskilda skäl emot det. I den nuvarande ordningen utser offentligt biträde åt den asylsökande. Regeringen har föreslagit att även i den nya instans- och processordningen bör få förordna offentliga biträden i ärenden som handläggs hos verket. liberalerna, och vill med anledning av detta notera följande. Den nya instans- och processordning som föreslagits innebär stora förändringar även för , inte minst eftersom verket i den nya ordningen kommer att fungera som första instans. Detta innebär att allt från det offentliga biträdets roll i asylprocessen till utredningsförfarande och beslutsskrivning på kommer att förändras kraftigt. har redan anpassat stora delar av sin verksamhet inför den kommande reformen. och det offentliga biträdet kommer i den nya asylprocessen att bli varandras motparter i de ärenden som överklagas till Migrationsdomstolen. Att skall utse det offentliga biträde som å ena sidan är verkets motpart i processen och å andra sidan godkänna biträdets kostnadsräkningar är inte lämpligt. Vi anser att det finns risk för att det offentliga biträdet hamnar i en lojalitetskonflikt eftersom agerar både som uppdragsgivare och motpart. Detta är olyckligt ur såväl rättssäkerhets- som objektivitetsaspekt. Mot bakgrund av den lojalitetskonflikt som kan uppstå när skall utse offentligt biträde som de är part i målet anser vi att inte bör utse offentligt biträde i den nya instans- och processordningen. Vi föreslår därför att Länsrätten utser offentligt biträde i den nya asylprocessen. Länsrätten är inte part i målet på samma sätt som är det och har kompetens att utse lämpliga biträden i utlänningsärenden. Regeringen bör ge till känna vad som ovan anförs om att länsrätten skall utse offentligt biträde i den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden. Många av dem som vistas i efter avslag på asylansökan har skäl att få skydd i både enligt svensk lag och enligt internationella konventioner. Exempelvis personer där avvisningsbeslutet inte går att verkställa. Det handlar även om personer som lever gömda i och som stannat kvar på grund av fruktan för att utsättas för inhuman behandling i hemlandet. De personer som omfattas av denna bestämmelse tillhör några av samhällets mest utsatta. Många har väntat i en följd av år på beslut, andra lever i otrygghet för vad som ska hända när det tillfälliga uppehållstillståndet går ut. De som valt att gå under jorden lever med ett hot om att bli upptäckta och tvingas lämna landet. Detta är inte humant. Ett annat viktigt skäl för att genomföra en "nollställning" av gamla ärenden är att ge den nya instansordningen en möjlighet att starta verksamheten under rimliga arbetsförhållanden. Mot bakgrund av detta har liberalerna, , tillsammans väckt en motion där de fem partierna föreslår en amnesti för vissa grupper. De personer som omfattas av nollställningsförslaget är de som ansökt om asyl senast före det datum den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden träder i kraft och som en månad innan det datum reformen börjar gälla vistas i utan att ha uppehållstillstånd. De kan då ansöka om uppehållstillstånd/amnesti senast dagen innan den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden träder i kraft. För att ansökan skall beviljas skall personens identitet vara styrkt eller gjorts sannolik. Särskilda regler gäller för dem som trots försök inte kunnat styrka sin identitet. Personer som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser eller andra brott enligt en särskild konvention om flyktingars rättsliga ställning skall inte beviljas uppehållstillstånd. Begränsningar föreslås också för personer som begått eller misstänkts för annan allvarlig brottslighet. En helhetsbedömning skall alltid ligga till grund för om det är skäligt att utlänningen nekas uppehållstillstånd. Vi föreslår därför att beslutar om att anta den av liberalerna, , föreslagna lagen med följande lydelse: "Den som ansökt om asyl senast före det datum den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden träder i kraft och som en månad innan det datum reformen börjar gälla vistas i utan att ha uppehållstillstånd och ansöker om uppehållstillstånd senast dagen innan den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden träder i kraft, får beviljas permanent uppehållstillstånd av humanitära skäl. Detta gäller dock inte om a) det föreligger allvarliga skäl att anta att utlänningen gjort sig skyldig till sådan gärning som anges i artikel 1 F konvention om flyktingars rättsliga ställning, b) utlänningen här i riket dömts för strängare straff än sex månaders fängelse eller det av tidigare utredning framgår att utlänningen dömts eller skäligen kan misstänkas för brott som kan ge strängare straff än sex månaders fängelse. Detta gäller ej fängelsestraff eller misstankar om brott begångna utomlands som en följd av den förföljelse utlänningen åberopat för att söka asyl i , c) utlänningen ej kunnat styrka sin identitet eller göra densamma sannolik. Om det finns skäl till detta får i sådant fall ett tidsbegränsat uppehålls- och arbetstillstånd beviljas för högst . Om utlänningen under den tiden gjort vad som skäligen kan begäras för att styrka sin identitet får uppehållstillstånd som avses i första stycket beviljas, d) utlänningen efter ansökan om asyl rest ut från . Familjer med barn som drabbats av depressiv devitalisering får beviljas uppehållstillstånd i enlighet med första stycket oaktat datum för ansökan om asyl." Det är beklämmande att konstatera att regeringen hitintills inte kunnat presentera ett förslag till regelverk som öppnar för ökad arbetskraftsinvandring. Den parlamentariska kommitté som tillsatts för att utreda möjligheterna till ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES har redovisat sitt uppdrag i ett delbetänkande (SOU 2005:50) tidigare , och slutbetänkande skall redovisas . Regeringen har fördröjt denna utredning på ett oacceptabelt sätt. Det tog från det att beslutade om att en utredning skulle tillsättas till det att regeringen verkställde beslut. Sedan kommer slutbetänkandet att dröja till . liberalerna, och är överens om att för att vi skall klara av svensk tillväxt och välfärd måste öppnas för arbetskraftsinvandring. Men möjligheten att arbetskraftsinvandra handlar inte bara om ekonomi. Det handlar om att ge människor, som saknar flyktingskäl, en möjlighet att söka sig till för att bygga sig en ny framtid här. Det borde vara en självklarhet för varje parti vars värden vilar på en solidarisk och humanitär grund. Regeringen bör ge till känna vad som ovan anförs om att öppna gränser för arbetskraftsinvandring. liberalerna, och är positiva till att delar av tidigare praxis rörande anhöriginvandring nu lagfästs. Vi välkomnar således att även nära anhöriga nu kan beviljas uppehållstillstånd. Vi motsätter oss dock att kraven på hushållsgemenskap eller särskilt beroendeförhållande måste uppfyllas för att uppehållstillstånd skall kunna beviljas. Vi anser att detta medför en alltför snäv begränsning av dem som de facto kan beviljas uppehållstillstånd som nära anhörig. Kravet på hushållsgemenskap innebär att man skall ha bott i samma hushåll i hemlandet i en nära förestående tid innan personen som befinner sig i lämnade landet. Även kravet på särskilt beroendeförhållande måste ha förelegat redan i hemlandet. Vi anser att det kan finnas skäl för den som inte bodde i samma hushåll eller inte hade ett särskilt beroendeförhållande att ändå kunna komma till sina nära anhöriga i . Vad gäller uppehållstillstånd på grund av anknytning är huvudregeln att uppehållstillstånd måste sökas i hemlandet, detta är vi eniga om. Däremot måste undantag kunna göras för vissa fall, t.ex. graviditet eller om personen har barn i . Vi anser vidare att det bör finnas någon form av försörjningskrav vid anhörig- eller anknytningsinvandring. Regeringen bör ge till känna vad som ovan anförs om anhörig- och anknytningsinvandring. I den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden utgör prövning första instans, och tanken är att tyngdpunkten i prövningen skall centreras till första instans. Asylärenden överklagas till s.k. migrationsdomstolar som utgörs av tre länsrätter, nämligen , och . Kammarrätten i kommer att utgöra migrationsöverdomstol. I migrationsdomstolarna skall allmänna förvaltningsrättsliga regler gälla om inte annat föreskrivs. Detta innebär att enligt regeringens förslag skall rättens sammansättning (enligt lagen om allmänna förvaltningsdomstolar) gälla även i asylärenden. Migrationsdomstolen kommer således att vara domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, men om det finns särskilda skäl får antalet lagfarna domare utökas med en, och detsamma gäller antalet nämndemän. Migrationsöverdomstolen kommer att fungera som prejudikatinstans, därför krävs prövningstillstånd. Nämndemän kommer inte att ingå i migrationsöverdomstolen. liberalerna, och är i princip positivt inställda till processordningens utformning. Vi noterar dock att antalet länsrätter som kommer att fungera som migrationsdomstolar endast är tre till antalet. Det finns ingen länsrätt norr om som kommer att fungera som migrationsdomstol. Detta trots att har en stor del av sina anläggningsboenden norr om . Detta kommer att medföra stora kostnader för de offentliga biträdenas och de asylsökandes resor till och från migrationsdomstolarna. Vi föreslår därför att det i den utvärdering som kommer att göras av den nya instans- och processordningen särskilt utreds huruvida denna lösning är den mest praktiska och kostnadseffektiva. Inför genomförandet av den nya instans- och processordningen är det av stor vikt att de som kommer att arbeta med den nya asylprocessen och den nya utlänningslagen får adekvat utbildning. En betydande del av dem som kommer att arbeta i den nya ordningen har arbetat på eller . För att genomföra den stora reform som planeras och ge personalen som förväntas arbeta i den nya asylprocessen rätt förutsättningar krävs riktade utbildningsinsatser. Exempel på detta kan vara utbildning i att skriva beslutsmotiveringar för handläggare och beslutsfattare på eller utbildning i länderkunskap eller hur man hör en asylsökande i rätten för domare som kommer att döma i asylmål. Regeringen bör ge till känna vad som ovan anförs om behovet av riktade utbildningsinsatser för dem som kommer att arbeta i den nya asylprocessen. I den nya instans- och processordningen har särskilt betonats vikten av ett tvåpartsförfarande samt rätten till muntlighet i två instanser. Detta är grundläggande för att värna en rättssäker asylprövning. Regeringen förslår att bestämmelsen om muntlig förhandling i migrationsdomstol skall motsvara 9 § förvaltningsprocesslagen. Huvudregeln är således ett skriftligt förfarande. En utlänning som för talan i målet skall vid begäran ha rätt till muntlig förhandling om "förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det". Vi menar att det är ytterst viktigt att fler muntliga förhandlingar verkligen kommer att äga rum i praktiken. Att det i utlänningslagen stadgas att ett barn som berörs av ett beslut skall höras om det inte är olämpligt (1 kap. 11 § nya utlänningslagen) kan inte anses klargöra processen i migrationsdomstol i fråga om barn. Det måste göras tydligt att bestämmelsen om muntlig förhandling i migrationsdomstol också omfattar barn. Regeringen bör ge till känna vad som ovan anförs om att rätten till muntlig förhandling även omfattar barn i asylprocessen. Regeringen har föreslagit att den nuvarande ordningen med prövning av ny ansökan om uppehållstillstånd (NUT) efter lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning skall upphöra. I den nya instans- och processordningen skall , om det i ett ärende om verkställighet av ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning kommer fram nya omständigheter, självmant pröva om dessa omständigheter utgör hinder mot verkställighet. Om såär fallet får verket, om hindret är tillfälligt, bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och, om hindret är bestående, bevilja ett permanent uppehållstillstånd. kan även besluta om inhibition, dvs. besluta att verkställighet av utvisningsärendet skjuts upp eller avbryts tills vidare. Åberopar den asylsökande nya omständigheter som kan antas utgöra ett sådant verkställighetshinder som risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande till hemlandet, och dessa omständigheter inte har kunnat åberopas tidigare eller den asylsökande visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, skall ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition i verkställighetsärendet. liberalerna, och vill mot bakgrund av detta förslag anföra följande. Syftet med detta är dels att det inte skall gå att få sin ansökan prövad hur som helst, dels att den asylsökande skall ha ett starkare incitament att framföra relevanta skäl från början så att dessa prövas hos i första ansökan. åläggs i den nya ordningen en skyldighet att ex officio, dvs. självmant, pröva om nya omständigheter medför verkställighetshinder. För att uppfylla kraven på en snabbare och mer effektiv handläggning av asylärenden kommer det vara viktigt att den asylsökande lägger fram sina grunder för asylansökan för . Det kan i vissa fall dock röra sig om svårt traumatiserade människor som av olika anledningar inte är kapabla att tala om de övergrepp de utsatts för. är det inte önskvärt med ett system där man kan överklaga ett beslut hur som helst. Det är därför viktigt att asylprocessen anpassas efter den asylsökandes behov så att en grundläggande utredning i första instans alltid säkerställs. Medborgarvittne vid uppenbart ogrundade ansökningar Frivilligorganisationerna har en viktig roll i asylprocessen på flera olika sätt. De frivilligorganisationer som engagerar sig i flyktingfrågor har ofta en god kunskap om hur asylprocessen fungerar och om gällande lagstiftning och praxis. Men framför allt fyller organisationerna en viktig funktion när det gäller humanitet och mänsklig omtanke. Vi vill värna dessa ideella krafter och ser gärna att de involveras mer i asylprocessen på olika sätt. En sådan möjlighet skulle kunna vara att införa så kallade medborgarvittnen vid ärenden som bedöms som uppenbart ogrundade. I dessa fall har i normalfallet den asylsökande inte rätt till offentligt biträde. För att värna asylrätten och öka öppenheten föreslår vi att man öppnar upp möjligheten för s.k. medborgarvittnen att närvara under asylprocessen om den asylsökande såönskar. Regeringen bör ge till känna vad som ovan anförs om att öppna upp möjligheten för s.k. medborgarvittnen att närvara under asylprocessen. Med anledning av hur hanteringen gick till vid avvisningen av de två egyptiska medborgarna och , finns det anledning att får insyn i hur regeringen och myndigheter agerar i säkerhetsärenden. Fallet med de två egyptierna var anmärkningsvärt på flera sätt. Regeringen lät amerikansk personal verka på svensk mark, bröt mot tortyrkonventionen när de två egyptierna skickades till sitt hemland där de utsattes för tortyr (något som regeringen måste ha befarat då de begärde garantier från att tortyr inte skulle få förekomma), svenska diplomater informerade inte för mänskliga rättigheter om uppgifterna om den tortyr som de två egyptierna utsattes för. Liknande fall vill vi undvika och därför behöver få större insyn i hur lagen om särskild utlänningskontroll har använts. Det är därför viktigt att regeringen även fortsättningsvis ger en årlig redovisning till om hur denna lag har använts. nuvarande insyn i säkerhetsärenden består av information från regeringen till en utsedd representant från varje parti när regeringen anser det vara nödvändigt. För att öka den parlamentariska kontrollen anser vi att en fast riksdagskommitté skall utses som får kontinuerlig information om aktuella säkerhetsärenden. Vi föreslår att beslutar om att utse en fast riksdagskommitté som får kontinuerlig information om aktuella säkerhetsärenden.