mot · GT02K429 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en folkomröstning om fortsatt svenskt medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör ta initiativ till en bred debatt om EU:s framtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de frågeställningar ett sådant initiativ bör innehålla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utlysa en folkomröstning om EU-konstitutionen. Det har gått blev medlem av EU . medlemskap föregicks av en folkomröstning . Inför denna folkomröstning verkade de gröna för ett nej. Även om vi accepterade resultatet av folkomröstningen är än emot ett svenskt medlemskap i . varit medlem har mycket hänt. EU har fått mer makt, infört en gemensam valuta, tagit stora steg mot ett gemensamt försvar och även fått en rad nya medlemmar. Det fördrag som gällde för EU då folkomröstade 1994, , har redan hunnit ersättas av både Amsterdamfördraget och . Det EU som finns ser således annorlunda ut än det EU vi hade att ta ställning till i folkomröstningen. Vi menar därför att det är motiverat med en ny folkomröstning om fortsatta medlemskap. Blir resultatet av denna omröstning att en majoritet anser att ska lämna EU bör anmäla detta till EU och begära förhandlingar om utträde. De fördrag som avlöst varandra i snabb takt var planerade att ersättas med en . För att denna konstitution skall kunna träda i kraft måste den godkännas ratificeras av samtliga 25 medlemsstater. I planerades ursprungligen ett godkännande av denna konstitution i . I sade dock både de franska och de nederländska folken i folkomröstningar ett klart och tydligt nej till den planerade EU-konstitutionen. Vid beslutade EU:s ledare att lägga konstitutionen på is och använda tiden till att reflektera och öppet debattera EU:s och utveckling. Detta är välkommet. Det är hög tid att en sådan debatt förs. anser att en sådan debatt måste föras i breda forum. finns ett alltför stort avstånd, såväl geografiskt som demokratiskt, mellan EU och vanliga människor. EU har i alltför hög grad levt sitt eget liv, långt från medborgarna. Det gäller inte bara de konstitutionella frågorna, utan även alla de viktiga beslut som EU fattar utan någon verklig folklig debatt och förankring, till förfång för demokratin. Från flera håll har framförts att folkomröstningarna i och nog borde göras om, att folket inte har besvarat frågan ordentligt, och så vidare. Detta är oacceptabelt och reser ytterst frågan om hur allvarligt menade folkomröstningarna var. Ur demokratisk synvinkel måste rimligen alla svar behandlas lika, men det var knappast någon som krävde en ny folkomröstning efter att som första land att folkomrösta röstade ja till EU-konstitutionen. En sådan behandling av ett folkomröstningsresultat innebär bara att det avstånd som finns mellan EU och vanliga människor riskerar att öka till en avgrund. motsätter sig införandet av en . Även om EU-konstitutionen innehåller positiva inslag, såsom en utträdesparagraf, menar vi att nackdelarna överväger. EU-konstitutionen leder bland annat till ökad EU-militarisering, mer makt åt EU-systemen och ökad överstatlighet. menar att i stället för att till varje pris driva igenom konstitutionen, trots det folkliga motståndet, bör en process inledas för att ta fram ett nytt dokument om grunder och maktfördelning inom ramen för ett EU-samarbete. I denna process kan ta initiativet och spela en central roll. Den öppna debatten om EU som skulle föras lyser ännu i mångt och mycket med sin frånvaro. En process av det här slaget skulle onekligen sätta i gång debatten. Utgångspunkten i detta initiativ bör vara en i grunden förändrad inriktning på arbetet i EU. Den ambition som finns att genomdriva ett centraliserat statsbygge måste därför läggas åt sidan. Några viktiga delar av initiativet kan vara följande: Ett samarbete mellan självständiga stater måste utgöra basen för samarbetet. Detta innebär att överstatliga inslag preciseras och begränsas kraftigt. Avtal måste regleras i fördrag i stället för i en konstitution. Ekologiskt hållbar utveckling och mänskliga rättigheter sätts i fokus och överordnas handelsavtal och företagens rättigheter. Skyddet av miljön måste gå före konkurrensregler. EU måste äntligen få en miljögaranti värd namnet. Den fria rörligheten för människor att arbeta och studera över nationsgränserna måste utvecklas. Dessutom måste de yttre gränserna öppnas. EU får inte sluta sig mot omvärlden. Flexibilitet och samarbete i flera rum ska tillåtas. De länder som önskar ett utökat samarbete kan utveckla ett sådant, medan andra länder ska stå fria att stå utanför om de så önskar. Detta får inte betyda att länderna delas upp i A-lag och B-lag och att utökat samarbete bara innebär att en förtrupp bildas där målet är att alla EU-stater ska känna sig tvingade att ingå genom att etablerat faktum skapas. Flexibiliteten får inte heller innebära att de små staterna förlorar inflytande. Rätten att ta politiska initiativ överförs från tjänstemän till folkvalda nationella parlament, och ministerrådet. Över huvud taget bör medlemsländernas parlament få större inflytande. De tankar som finns om en gemensam EU-president och utrikesminister skrotas. De enskilda ländernas röster måste kunna göra sig hörda i internationella sammanhang. Det finns inget värde i sig i att harmonisera EU-ländernas åsikter i internationella organisationer och förhandlingar. Vi menar tvärtom att det är värdefullt att olika länder får möjlighet att driva olika linjer. röst i världen måste bli starkare vi menar att ett aktivt och solidariskt skulle få större kraft i arbetet för en rättvisare värld än det som snarare suddat ut sin profil för att anpassa sig till EU. Det slutliga målet måste vara ett verkligt alleuropeiskt samarbete, där alla europeiska stater har möjlighet att vara med. Den politiska elitens EU har inte folkets stöd. Ett alleuropeiskt samarbete behövs, men på helt annat sätt än . Det finns en möjlighet att bygga ett annat , när väl tanken på en EU-union har lagts på hyllan. I den process som startas måste folkrörelser och NGO:er (icke-statliga organisationer) inbjudas att delta. Samarbete måste skapas underifrån, för ett medborgarnas i stället för ett maktelitens . Efter en förnyad process med de nya utgångspunkter som vi redovisat ovan är uppfattning att detta nya förslag skall underställas en folkomröstning. Vi har i riksdagsmotionen Folkomröstning om EU-konstitutionen, 2004/05:K499, utförligt redovisat våra argument för varför en måste underställas svenska folket i en folkomröstning. Detta gäller givetvis oavsett om och EU väljer att arbeta utifrån en helt ny process om EU-konstitutionen, som vi föreslagit ovan, eller om man bara väljer att genomföra mindre justeringar av det nu liggande förslaget.