ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T516 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att öka framkomligheten och säkerheten på mellan och . Gävleområdet är norra viktigaste kommunikationscentrum. Merparten av all persontrafik till och från passerar oavsett om den sker på järnväg eller landsväg. Här passerar Ostkustbanan till och från StockholmSundsvall. Till matar stambanan norrifrån och omvänt. Härifrån går järnvägstrafik både till och från och över . Efter färdigställande kommer antalet tågpassagerare att öka ytterligare. Därför är det tillfredsställande att stationsområdet inne i har byggts om och ökat passagekapaciteten, liksom att Ostkustbanan söderut genom Norduppland nu rätas ut och förses med dubbelspår. Men mycket återstår att göra för att underlätta för fordonstrafiken, särskilt för den godsfraktande. Här passerar E 4 i nordsydlig riktning och i östvästlig riktning, till vilka en rad mindre riksvägar matar stort godstonnage, t.ex. riksvägarna 67, 76 och 272, för att nämna de viktigaste. Av senast tillgängliga fordonsberäkningsstatistik framgår att sträckan GävleValbo efter den fyrfiliga motorvägen är livligast trafikerad med närmare 2500 tyngre fordon i medeltal . Närmare 1500 tyngre fordonsrörelser registreras för den återstående fyrfilssträckan av mellan och . Ungefär lika många är registrerade för den vajerförsedda trefilssträckan av norr om medan den betydligt större fyrfiliga motorvägssträckan av söder om bara uppvisar lite drygt 900 tyngre fordon . Det som förenar dessa trafikstråk är att de har godtagbar säkerhet med åtskilda körbanor och acceptabel framkomlighet även vid de flesta trafiktoppar. från till däremot, som sväljer närmare 700 tyngre fordonsrörelser , saknar det mesta av vad som kan kallas godtagbar trafiksäkerhet. Vägen är mestadels påfrestande smal och saknar i mångt och mycket acceptabla omkörningssträckor för den mer snabbgående personbilstrafiken. tillhör därmed de trafikfarligaste riksvägarna i norra . Men eftersom betyder så mycket för den Norrlandsorienterade fjärrgående godstrafiken till och från kontinenten, över , , och , krävs att skyndsamma framkomlighets- och säkerhetshöjande åtgärder vidtas.
mot · GT02T520 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder beträffande järnvägen genom . Järnvägstrafiken genom medför mycket stora trafikproblem i när tågen passerar genom staden. Bomfällningarna som omfattar hela stadskärnan blir ofta väldigt långa och leder till svåra trafik- och miljöstörningar. Det är en helt oacceptabel trafiksituation genom en stad av storlek. När står klar kommer dessutom tågtrafiken att öka oerhört kraftigt och därmed kommer trafikstörningarna att nå en fullkomligt ohållbar nivå. Kommunen och har kommit överens om vissa åtgärder i västra delen av staden, men när det gäller sträckan genom stadskärnan råder fortfarande stor oenighet mellan kommunen och . Även sedan åtgärderna i stadens västra del genomförts kommer stora delar av trafiken genom staden att stanna upp helt i på grund av att järnvägsbommarna fälls och delar staden mitt itu på några av de absolut mest trafikerade gatorna. Det förslag till sträckning genom stadskärnan som utarbetat har fått mycket hård kritik från innevånarna. Att inte gående kunna förflytta sig genom stadens centrum annat än genom långa underjordiska kulvertar framstår som mycket skrämmande för de flesta. har också i ett yttrande påpekat att det alternativet är högst olämpligt från säkerhetssynpunkt. förslag skulle också innebära mycket svåra trafikproblem för bilar och bussar eftersom lutningarna i underfarterna blir betydligt skarpare än när man normalt bygger vägar. För att få en acceptabel lösning för trafiken genom är det därför absolut nödvändigt att järnvägen genom läggs i en tunnel så att trafikstockningarna kan undvikas.
mot · GT02T522 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om E22 i . E 22 går genom , och kommuner. Sträckningen genom fram till har byggts om till trefältsväg. Genomfarten i är till stor del endast , hastighetsbegränsad , har fem trafiksignaler och en öppningsbar bro över . Under långa perioder, speciellt , råder allmänt kaos och långa köer. konstaterade i en utredning att trafiksystemet inte skulle klara den ökade trafikmängden. Detta har numera bevisats i praktiken. E 22 fram till i är mycket smal och trafikfarlig. Anslutningen till går genom med en stor mängd trafiksignaler och andra trafikhinder. Mot denna bakgrund är det angeläget att en utbyggnad av med förbifarterna i och kan genomföras under nuvarande planeringsperiod.
mot · GT02T526 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en principöverenskommelse om storregional tågtrafik i . Att vidga arbetsmarknadsregioner och skapa internationellt slagkraftiga regioner är viktigt för framtida utveckling. Förutsättningarna för detta är mycket stora när det gäller . När Mälartunneln och förhoppningsvis även ett antal åtgärder på anslutande banor står klara runt 2011 ges möjlighet till en kraftig ökning av såväl pendel- som regionaltrafik. har särskilt goda möjligheter att bidra till en positiv ekonomisk utveckling just i . De många olika huvudmännen för trafiken gör det emellertid svårare att omvandla de goda förutsättningarna till praktisk verklighet. Det är exempelvis uppenbart att länen med sina länstrafikbolag är för små för att organisera det kraftigt ökande resande över länsgränser som kan förutses. Därför måste nya lösningar skapas så att en storregional trafik kan byggas upp. De olika länen i regionen skall naturligtvis ta sin del av ansvaret för detta. Däremot kan ansvaret för att bygga större funktionella regioner, med daglig pendling över flera län, inte enbart läggas på de regionala aktörerna. En lämplig ansvarsfördelning mellan statlig och regional nivå måste nås där ägardirektiven till SJ och statens ansvar för interregional trafik bör vara några av delmomenten. Det är rimligt att de regionala trafikhuvudmännen får möjlighet att, i samverkan, bygga upp en väl fungerande järnvägstrafik över länsgränserna i t.ex. . Detta är ett mycket stort åtagande för kommuner, regioner och landsting med stora ekonomiska risker, åtminstone kortsiktigt. Därför behövs en principöverenskommelse mellan staten och kommunerna/landstingen i regionen, där frågan om att överföra uppgifter behandlas parallellt med hur den ekonomiska kompensationen skall utformas. Behovet av en sådan principöverenskommelse bör därför ge regeringen tillkänna.
mot · GT02T528 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av större slusskapacitet i . Sjötransporterna längs våra kuster har ökat och antalet containrar har tredubblats. Genom den i passerar cirka 2000 fartyg. Största möjliga längd är och maxbredden är . Under de senaste drygt 30 åren har godstrafiken på fördubblats och uppgår nu till drygt . Investeringar i farledsfördjupningar och hamnar i och medförde mer kostnadseffektiva och ökade sjötransporter. För att konkurrenskraften ska kunna behållas krävs större fartyg än då byggdes. Den utgör en flaskhals och begränsar efterfrågan på sjötransporter. Konsekvensen kan bli att sjötransporterna förlorar i konkurrensförmåga, och kanske hotar lokaliseringen av vissa industrier och därmed försämrad tillväxt. har vissa medel anslagits för underhåll men slusskapaciteten behöver en långsiktig lösning. En ny sluss med längden och bredden måste byggas för att motverka en negativ utveckling. Kommer inte ett beslut om utbyggnad snart finns risken att sjötrafiken på minskar snabbt som sjötrafiken i en global verklighet blir allt viktigare. har i en studie angett kostnaderna till . Varefter åren går och inget långsiktigt görs uppgår reparationsbehov av befintliga slussportar till flera hundra miljoner. Flera beräkningar har gjorts av samhällsnyttan av en ny sluss. Samtliga studier visar på höga positiva värden. Det är angeläget att kan starta projekteringen .
mot · GT02T529 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken. Järnvägstrafiken mellan och , via , , , , och , benämns Uven. Den fysiska trafiken utförs av SJ på uppdrag av (Mälab) vilka har uppdraget att upphandla denna trafik. Finansieringen av Uven-trafiken är i princip säkerställd genom att respektive trafikhuvudman och Rikstrafiken delar på det ekonomiska ansvaret för trafiken. Tyvärr har de ekonomiska ramarna gjort att en viss neddragning av trafiken varit nödvändig. är en funktionell region och beräkningar som gjorts pekar på att av landets tillväxt de kommande 1020 åren kommer att skapas i östra . I regionen finns ett stort antal högskolor och Uven ger möjlighet för studenterna att ta sig till och från dessa och till andra universitet och högskolor i landet. Uven har stor betydelse i samverkan med och samt genom att man anknyter till Västra stambanan i för vidare färd mot västra och i ansluter Uven-trafiken till . I har man anknytning till norrgående tåg. görs flertalet resor på sträckan (Uven) över en länsgräns. På många sträckor är resandeunderlaget svagt. Rikstrafiken har möjlighet att upphandla transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Enligt vår uppfattning uppfyller Uven i princip de kriterier som Rikstrafiken ställt upp. Men det finns inget långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken. Detta påverkar i sin tur resandet negativt. Vi menar att det är av största vikt att ett långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken kommer till stånd. Detta är till gagn för resande i regionen och stimulerar till kollektivt resande.
mot · GT02T530 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av byggstarter för tre vägobjekt i . I den nationella vägplan som regeringen fastställde prioriterade regeringen upp samtliga nedanstående tre vägprojekt genom och angav byggstart 20062007. Trots kraftfulla satsningar på infrastruktur har dessa vägar som finns med i planer ej fått några bestämda byggstarter. De utgör trafikfaror och situationen börjar bli ohållbar varför vi anser att alla tre vägobjekten omgående bör ges byggstarter. Dessa vägsträckor är: Förbifart Sala (). Förbifart Sala omfattar förbifart för EnköpingDalarna och , Räta linjen GävleNorrköping. Båda vägarna ingår i det nationella stamvägnätet. är förbindelseväg till och i övrigt. Den är viktig både för godstransporter, turisttrafik och veckopendling. Räta linjen har också stor betydelse för godstrafiken och innebär dessutom en möjlighet att avlasta från tung trafik. Nuvarande vägar är för smala. Trots hastighetsnedsättningar är trafiksäkerheten inte tillfredsställande. Trafiken genom Sala medför bullerstörningar för många hushåll. E 18 EnköpingSagån. E 18 ingår i det nationella stamvägnätet. E18 förenar OsloStockholmHelsingforsS:t och har stor betydelse för såväl långväga som regional och lokal gods- och persontrafik. Trafikbelastningen är mycket hög på sträckan EnköpingSagån, vilket i kombination med låg standard ger låg trafiksäkerhet och framkomlighet. har tre olyckor med dödlig utgång inträffat på denna sträcka. Vägen ger dessutom en dålig boendemiljö i Hummelsta på grund av buller, avgaser och barriärverkan. E 18 VästjädraSkälby (). Vägsträckan utgör gemensam länk för två nationella vägar. Vägen tillhör de 100 farligaste vägarna i landet. har Ica byggt en stor anläggning utmed vägen. Vägen belastas med 20000 fordon och antalet fordon beräknas öka .
mot · GT02T531 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt planering av tågsträckan TomtebodaKallhäll. har alldeles gjort en förstudie som gäller och sträckan TomtebodaKallhäll. Av förstudien framgår att det, på under högtrafik, inte går att köra fler tåg på grund av utrymmesbrist på spåren in mot . Viss kapacitetsbrist finns ända ut mot dit spåren används av såväl pendeltåg, regionaltåg som fjärrtåg. Vi som ofta reser mellan och kan bekräfta bild av att tågen in mot under morgon- och eftermiddagstimmarna är mer än fulla av arbetspendlare, tjänsteresenärer, studenter och övriga Stockholmsresenärer. Mellan kl. 6.00 och 8.30 finns det plats för cirka 6000 resenärer från in mot . 2003 arbetspendlade 4500 västmanlänningar in till arbetsmarknad de flesta i Mälarbanestråket. utbyggnad har betydelse för alla som bor väster om som inte har pendeltågsförbindelser att välja på. Mer spårkapacitet behövs och antalet arbetspendlare kommer att öka kraftigt om kollektivtrafiken skapar förutsättningar för detta. Sedan Mälarbanetrafiken startade och nytt spår på sträckan KungsängenKallhäll färdigställdes har pendeltågstrafiken fördubblats på . Bristen på kapacitet på banan slår först mot resenärerna inifrån eftersom SL:s pendeltåg har prioritet hos tågledningen. Detta faktum gör att önskemålet om snabb kapacitetsutbyggnad av Mälarbanespåren är särskilt stort från . Vi är medvetna om att inte har någon skyldighet att fortsätta med den fysiska planeringen om finansieringen för ett objekt inte är klar. är den fysiska planeringen så tidskrävande att den måste pågå parallellt medan man löser finansieringsfrågan. Vi anser att den av redovisade förstudien utgör ett bra underlag för ställningstaganden om fortsatt arbete med planeringen av nya spår på sträckan TomtebodaKallhäll och att en dialog bör tas upp om finansieringen.
mot · GT02T535 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Ystads hamn. Investeringar i infrastruktur är långsiktiga projekt. De planer som presenterar har därför stor betydelse för regionernas utveckling i kort, men framför allt långt perspektiv. I sker en utveckling i handel och industri med sikte på länderna i öst, som är med i EU. Då är det självklart att ta hänsyn till detta i det fortsatta planeringsarbetet, när det gäller utformningen och utvecklingen av infrastruktursatsningar. har presenterat en rapport, Regional utvecklingsplan för kombiterminaler, som är ute på remiss. Rapporten har tyvärr missat den utveckling som pågår vad gäller handel och transporter mellan Ystads hamn och . I rapporten sägs inte att Ystads hamn ska ingå i den framtida terminalstrukturen. Förbättringar av järnvägarna i sker nu snabbt och öppnar upp för kombitransporter till och från hela centrala och östra . Den polska regeringen prioriterar en sådan utveckling och står bakom en satsning på Ystads hamn för framtiden. I Ystads tvillinghamn Swinoujscie/är tre områden reserverade för kombitrafik vid modernaste och största färjeterminal. och , inom , anser att är det viktigaste alternativet till förbindelserna via . hör till de storföretag som ställer sig positiva till kombitransporter YstadPolen och vill öka transporterna. Ystads hamn beräknar att den nya kombibangården medför att godstrafiken på järnväg går mot en fördubbling . beräknas Ystads hamn stå för en volymökning på . Alltfler svenska storföretag väljer Ystads hamn och hamnen är redan femte största hamn i för anlöp av fartyg. Ur ett miljöperspektiv har tågtrafiken fått en viktigare roll i den totala transportpolitiken. Ystads hamn är ensam i med att ha tågfärja till . Kombitrafiken kan och ska utvecklas. Därför har hamn planerat för och har beredskap för att med kort varsel inleda arbetet med att bygga en kombibangård i omedelbar anslutning till Ystads befintliga bangård. Teknisk utrustning för lyft av trailar, växelflak och containrar är redan inköpta och hanteringen kommer att erbjudas på neutral basis åt alla trafikoperatörer. Införandet av kombiterminaler i hamnar är ett viktigt led i arbetet med att fånga upp biltrafiken innan den ger sig ut på vägnätet längre sträckor, något som är nödvändigt för att bidra till att det nationella klimatmålet för perioden 20082012 uppnås och att miljökvalitetsmålet kan uppnås. Vi anser med det anförda att Ystads hamn måste ingå i regionala utvecklingsplan angående den framtida terminalstrukturen på lång sikt. i (s)
mot · GT02T538 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lagstifta om krav på säkerhetsbälten och alkolås i skolskjutsar. Det råder inget tvivel om att drogfrihet och användande av säkerhetsbälten har en avgörande betydelse för säkra persontransporter. Trots allvarliga olyckor och intensiv debatt är det alldeles för många kommuner som inte ställer krav på bilbälten och alkolås vid upphandlingen av skolskjuts. En vanlig förklaring hos de kommuner som inte ställer krav på detta i upphandlingen är att det inte finns något stöd i lagen och att det blir för dyrt att införa detta. Frågan har diskuterats utan att märkbart resultat kommit till stånd. vi väntar på att lagstifta kommer olyckor att ske med barn på väg till och från skolan. En lagstiftning bör därför införas så att säkerhetsbälten och alkolås införs i bussarna i takt med att nya bussar tas i trafik.
mot · GT02T545 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sätta användaren i fokus när man utformar tekniska lösningar på myndigheter och offentlig service. IT-propositionens namn, Från IT-politik för samhället till en politik för IT-samhället, säger något om det teknikskifte som vi befinner oss mitt uppe i. En politik för informationssamhället ställer krav på ett brett ansvarstagande och bygger på ett bejakande av de möjligheter som den snabba utvecklingen innebär. I den alltmer datoriserade och digitaliserade världen måste vi se till att tekniken blir tillgänglig för alla speciellt tillgängligheten för människor i mötet med den offentliga servicen. När människor kontaktar myndigheter och andra funktioner måste tekniken skapas med blicken riktad på funktionalitet utifrån människans perspektiv inte tekniken i sig. Den tekniska lösningen kan skapas i all välmening, men om inte användaren är i fokus blir funktionen dålig. Vi kan skapa hur häftiga system som helst, men blir en enda människa begränsad är det ett misslyckande. Lite krasst uttryckt får tekniken inte bli en lekstuga för tekniker, som vi ibland får indikationer på. Tekniken ska hjälpa till att effektivisera byråkratin och uppfylla kravet på 24 timmarsmyndig-heten, som stipulerar en miniminivå i tillgänglighet för medborgare gentemot myndigheterna. Vi möter människor som upplever telefonsystem och andra tekniska lösningar med anvisningar är svåra att förstå och otydliga, och då är fokus på tekniken och inte på människan. Därför menar vi att användaren måste stå i fokus för lösningar som ska användas som medel mellan människa, teknik och offentlig service.
mot · GT02T546 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka bilproducenternas ansvar för att bilar vid försäljning skall utrustas med vinterdäck som standard. Enligt trafikförordningen (1998:1265) skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn som dras av sådant fordon vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan och när vinterväglag råder. Trots lagen om vinterdäck levereras bilar utan vinterdäck som standard. När det gäller övrig lagstiftad trafiksäkerhetsutrustning ingår den i bilens standardutrustning. I konsekvens med detta bör även vinterdäcken ingå som standard eftersom bilen annars blir obrukbar . Bilproducenterna bör ha ett helhetsansvar och endast sälja fordon som kan anses vara enligt lagen fullt säkerhetsutrustade. Kravet på vinterdäck har tillkommit för att det ansågs som en viktig utrustning för att minska trafikolyckorna . Vinterdäck är därför en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. krav på säkerhetsbälte, airbag och krockskydd. I trafikutskottets motivering för avslag på motsvarande förslag som tidigare väckts anförs att eftersom kravet på vinterdäck endast gäller begränsad del av året är utskottet inte berett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning. I konsekvensens namn faller då också idén om sommardäck som kan anses vara standard eftersom de inte heller kan användas med gällande lagstiftning. Då lagstiftningen kräver att alla bilar har vinterdäck (liksom sommardäck som sagt) kan bilbranschen bl.a. gå ut i annonser m.m. med ett billigare pris än vad som sedan blir slutsumman då kostnaden för vinterdäcken tillkommer. Detta medför att konsumenten har svårt att genom annonserna jämföra priset på olika bilar. Det blir också så att återförsäljare av däck kan ta ut ett högre pris när vintern närmar sig liksom när sommaren närmar sig. Om de första vinter- och sommardäcken vore standard skulle många nybilsägare kunna nyttja sin konsumentmakt bättre. Vi anser att det därför borde införas krav på att vinterdäck bör vara standardutrustning i alla bilar som omfattas av lagstiftningen och som avses att användas som lagen avser. Kraven på att trafiksäkerhetsutrustning ingår som standardutrustning bör som vi ser det vara enhetliga oavsett om viss utrustning används endast .
mot · GT02T550 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bärighets- och tjälsäkring av vägarna i . Vägarna i tillhör de mest tjälavstängda vägarna i landet. har procentuellt sett fler kilometer tjälskadade vägar än hela . har ett klimatiskt läge som innebär att tjällossningsperioden under vissa år startar och pågår långt in . Andelen avstängda vägar uppgår ofta till av det allmänna vägnätet. Det skapar stora svårigheter för människor som bor på landsbygden. Det finmaskiga vägnätet har för låg bärighet. Pappers-, massa- och träindustrin drabbas hårt då råvaran inte kan transporteras ut till större väg, och till följd av det går stora ekonomiska värden till spillo . Skogsindustrierna tvingas i många fall importera virke från utlandet. Därför var det mycket välkommet när anslog särskilda medel för bärighets- och tjälsäkring av vägarna. tvingas vi tyvärr konstatera att de farhågor vi haft om att inte skulle ta samma särskilda hänsyn till behoven i som för skogslänen har besannats. Om hade bedömts likvärdigt som skogslänen, där även ingår, skulle anslagen till bärighets- och tjälsäkring till ha blivit större. Vi anser att detta är orimligt. och skogslänen måste bedömas likvärdigt som skogslänen eftersom behoven är desamma. Det finmaskiga vägnätet i bör uppnå samma standard som motsvarande vägnät i skogslänen. Fördelningen av medlen till bärighets- och tjälsäkring behöver därför ses över i detta avseende.
mot · GT02T551 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att fullt ut genomföra satsningarna i Trollhättanpaketet inom uppställda tidsramar. är landets viktigaste industriregion och helt dominerande när det gäller fordonsindustrin, där utgör ett viktigt centrum. Totalt arbetar omkring 50000 människor inom fordonsindustrin i . I tillverkas nära 300000 bilar , och vi är bland de tio främsta i världen. Det ligger i nationella intresse att och kan behålla sin unika position som centrum för fordonsindustrin. En förlust eller en kraftig minskning av fordonstillverkningen i skulle få stora negativa konsekvenser för sysselsättning och välfärd. Det är därför viktigt att de beslut som tagit om satsningar för att stärka och som utvecklings- och produktionsplats för fordonsindustrin genomförs såsom planerat. Genom satsningar på forskning och utveckling, utbildning och infrastruktur kommer förutsättningarna för regionen att stärkas. En central del i Trollhättanpaketet är de utökade ambitionerna för infrastrukturen. Av stor betydelse är att väg 45 byggs ut och att även väg 44 byggs ut. kommer därmed att få motorväg till , där E 6 ansluter. I paketet ingår också satsningar på järnvägen. Den så kallade NorgeVäner-banan byggs ut till dubbelspår hela sträckan GöteborgTrollhättan. Det gör att såväl anställda som gods snabbt kan nå på ett miljövänligt och säkert sätt. Triangelspåret vid har börjat byggas och kommer att ge en direktanknytning till hamn. För att och ska kunna fortsätta att erbjuda en internationellt konkurrenskraftig miljö för fordonsindustrin, är det av yttersta vikt att satsningarna i Trollhättanpaketet genomförs fullt ut inom uppställda tidsramar.