mot · GT02U337 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett mer kraftfullt internationellt agerande gentemot för trupptillbakadragande från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om svenskt mottagande av flyktingar från Tjetjenien.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i EU verka för en mer genomtänkt och sanktionsinriktad Rysslands- och grannskapspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utökad forskning på och kartläggning av vad som konstituerar fredskulturer respektive våldskulturer.2 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 4 hänvisat till UbU. När konflikter tenderar att bli långvariga och lågintensiva finns det en risk att omvärlden förlorar intresset för dem. Så är i mångt och mycket fallet med , där längsta och mest osynliga krig utspelar sig. En mer sönderbombad och kulhålsbemängd stad än lär vara svår att finna i vår värld. Arbetslösheten uppgår till . råder det brist på bland annat läkare och lärare, eftersom välutbildade tjetjener flyr kriget. Konflikten är komplex med många intressen inblandade, såväl ekonomiska som politiska, och har dessutom sin grund i återkommande historiska motsättningar. 1994 gick ryska trupper in i landet på order av den dåvarande presidenten . Alltsedan den andra fasen av kriget inleddes har förevändningen från den varit att det handlar om ett krig mot terrorismen vilket inneburit att kritiken från omvärlden blivit tystare. De terrordåd som utförts av tjetjenska grupper måste naturligtvis kraftfullt fördömas, men terrorism kan inte angripas om rättssäkerheten sätts ur spel. Den officiella position nu är att kriget är över och att situationen i håller på att normaliseras. Ändå finns i runda tal 80000 ryska militärer i landet. Uppskattningar om hur många som dödats i kriget varierar, angivelser förekommer om att allt mellan 80000 och 250000 människor fått sätta livet till under de konflikten pågått. Enligt har nio av tio tjetjener förlorat någon närstående under de gångna tio åren. kunde rapportera om grova brott mot de mänskliga rättigheterna i landet. Enligt rapporten använder de ryska myndigheterna kriget mot terrorismen som förevändning för kränkningar i form av försvinnanden, tortyr och godtyckliga arresteringar. har registrerat dryga 1500 försvinnanden . Då räknar ändå organisationen med att den bara registrerar av alla fall. Enligt ombudsman för mänskliga rättigheter kidnappades 1700 personer bara . har det även förekommit rapporter om att människor sätts i isoleringshäkte där de utsätts för tortyr och misshandel för att tvingas erkänna brott de inte begått, inklusive terroristbrott. När väl offret har undertecknat ett erkännande får de träffa advokat, men erkännandet används ändå som bevis i domstol för att säkra en fällande dom. är det främst män som drabbats av våldet, men har även rapporter kommit från människorättsaktivister om att kidnappningar av unga kvinnor blivit allt vanligare. Återkommande rapporter talar också om riktat våld, utfört mot kvinnor av medlemmar av säkerhetsstyrkorna. Våldtäkter förekommer, men omfattningen av dessa är svår att bedöma. Dessa anmäls sällan eftersom våldtagna kvinnor riskerar att uteslutas ur samhällsgemenskapen. Men det är inte bara av regeringens eller Moskvatrognas trupper övergrepp utförs. Även tjetjenska beväpnade oppositionsgrupper angriper civila och bryter mot internationell humanitär rätt. Släktingar till försvunna personer hindras dessutom av myndigheterna när de försöker få fram information om vad som hänt med deras nära och kära. Många släktingar som efterforskar information om de som dödats eller försvunnit säger att de utsätts för hot i syfte att släppa sina klagomål eller sluta leta. Rättssäkerheten är dessutom dubbelt hotad: Även de institutioner som är ansvariga för att undersöka kränkningar av lagen brister när det gäller att vidta åtgärder för att undersöka anklagelser om allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Eftersom så lite görs innebär det i praktiken att det i princip råder straffrihet för den här typen av brott. Alltför ofta i dagens värld är det främst civilbefolkningen som drabbas av krig, och så är även fallet i . UNHCR rapporterar att ungefär 350000 tjetjener har tvingats fly på grund av stridigheterna. 150000 av dessa befinner sig i grannlandet . Kriget i sig skapar också en brutalisering av samhället, en våldskultur där våld föder våld och känslomässiga spärrar bryts ner. En negativ spiral skapas där effekterna på samhällsmoralen blir helt ödesdigra. Hela samhällsstrukturen och det uppväxande släktet drabbas av avtrubbning eller permanent ångest. de gröna menar att det internationella samfundet måste agera mycket mer kraftfullt för att få till stånd ett fredligt slut på konflikten i och påtala övergripande ansvar i detta och kräva att de drar tillbaka sina trupper. Geopolitiska och ekonomiska intressen får inte stå i vägen. borde också påta sig en ledande roll i detta arbete genom att i EU verka för en mer genomtänkt och sanktionsinriktad Rysslands- och grannskapspolitik. På grund av den katastrofala situation som kriget innebär för civilbefolkningen, menar vi också att så länge konflikten pågår måste låta flyktingar från stanna här tills det finns någotsånär trygga omständigheter att återvända till och leva i. bör också inom ramen för fredsforskningen i vårt land noggrannare kartlägga de sociala och känslomässiga mekanismer och samhällsstrukturer som kännetecknar en fredskultur, och vad som i det motsatta fallet får en våldsinriktad machokultur att utvecklas och få fäste.