ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N435 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till naturgas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fordonsgas.1 1 Yrkande 2 hänvisat till MJU. Trots en effektivare användning av energi i industrin förväntas behovet av energi i industrin öka , enligt prognos (). Ökningen beror främst på att basindustrin kommer att öka sin produktion, tack vare ett antal investeringar. Detta visar att det finns en framtidstro när det gäller industriproduktion i , men också att denna framtidstro måste kompletteras med en konkurrenskraftig energiförsörjning. Arbetsmarknaden i är beroende av att det sker fortsatta investeringar i basindustrin. För att locka dessa investeringar krävs ett gott näringsklimat när det gäller kompetensförsörjning, forskning, låga räntor och en väl fungerande arbetsmarknad. För basindustrins del krävs dessutom en minst lika bra energiförsörjning som på andra håll inom EU och i övriga världen. saknas tillgång till naturgas i och i hela , medan de flesta delar av den industrialiserade världen har tillgång till naturgas. Denna energimässiga akilleshäl innebär nackdelar. Industrin går miste om ett rent och effektivt bränsle som kan användas i produktionen och ersätta kol och olja. Kraftvärmesektorn står utan ett effektivt bränslealternativ som kan bidra till att öka elproduktionen i kraftvärmeverk till över el, enligt föreningen . Det är en ödets ironi att naturgas inte finns just i , eftersom ledande tillverkare av gasturbiner för kraftvärmeverk finns i länet. Turbiner från producerar effektiv naturgas-el i hela , och snart även i , men inte i . Miljömässigt är naturgas en tillgång. När naturgas ersätter kol och olja förbättras såväl den yttre som den inre miljön i industrin. Naturgas i kraftvärmeverk leder enligt studier till sänkta koldioxidutsläpp totalt, eftersom ineffektiv kolkraft ersätts. Naturgas kan också underlätta en ökad användning av biogas för fordon. En naturgasledning i länet öppnar för billigare distribution av biogas, fler tankställen och fler fordon som kan köras med biogas. En utveckling av energiförsörjningen så att får tillgång till naturgas bör uppmuntras. När det gäller de energipolitiska förutsättningarna är det naturligt att länet ges samma tillgång till naturgas som finns i sydvästra och i resten av EU.
mot · GT02N451 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om torvbrytning. Torvbrytningen kan vara en väg att nå en del av miljömål. Med rätt förutsättningar vid brytningen av torven kan den vara ett hållbart torvbruk. I landet arbetar ca 2000 personer med torvbrytning. Om torven även i fortsättningen beläggs med kostnader för utsläppsrätter kan följden bli att värmeverk i stället går över till olja. En lösning kan vara att torven klassas som rent biobränsle. I så fall hamnar torven utanför EU-systemet med utsläppsrätter och bidrar långsiktigt till en begränsning av oljeförbrukningen. bör sålunda verka för att torv klassas som biobränsle.
mot · GT02N455 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om satsningar på svensk industridesign. Regeringen har kraftigt ökat engagemang i frågor som berör form och design. I takt med att den internationella konkurrensen ökar måste mer av konkurrenskraft baseras på unik kunskap, förmåga att sälja produkter, kreativitet och innovationsförmåga. Här spelar industridesign en viktig roll, och här har en konkurrensfördel genom den designen som hävdar sig väl på den internationella marknaden. Framgångarna för svenska bilföretag och detaljhandelskedjor är exempel på genomslagskraften i svensk industridesign. Inför har regeringen genomfört ett förtjänstfullt program med kraftfulla satsningar på form och design. Utöver det årliga basanslag om till Svensk Industridesign satsades åren 20032005 ytterligare på olika designinsatser. Av dessa avsåg 3 miljoner de särskilda satsningarna under designåret. Särskild betydelse har de regionala satsningarna på industridesign haft. De projektmedel som riktats direkt till enskilda företagare har betytt att tekniskt goda produkter kunnat utvecklas och blivit både mer användbara och lättare att sälja. Intresset för industridesign har stärkts bland både företagare, regionala myndigheter och företrädare för det allmänna. Vi ser också att satt tydliga avtryck i den allmänna debatten även om mediernas intresse i första hand riktats till det kulturella uttrycket av form och design. Det är nu angeläget att intresset för designfrågorna och inte minst industridesign kan fortsätta att utvecklas både regionalt och nationellt. I årets budget föreslås ingen särskild satsning på industridesign motsvarande den satsning som genomförts perioden 20032005. Däremot har budgeterat för betydande innovationsinsatser . De riktar sig särskilt till det som bedöms vara framtidsbranscher för svenskt näringsliv. Det är angeläget att understryker vikten av att en betydelsefull del av dessa innovationsanslag riktas till att stärka svensk industridesign. Detta gäller inte minst på den regionala nivån, där olika former av projektbidrag visat sig vara effektiva stimulanser till små och medelstora företag. På regional nivå kan också goda kontakter med kommuner och landsting utvecklas i syfte att öka deras förmåga som upphandlare av god design. Bland intressanta exempel på regionala satsningar som kan komma att få stor betydelse för utvecklingen och förnyelsen i det regionala näringslivet finns Det finns skäl att erinra om att upphovet till är den forskarsatsning med inriktning på att förnya näringslivet i Bergslagen som för initierades av .
mot · GT02N457 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda i satsningen på små och medelstora företag. I den satsning regeringen föreslår i sin budget måste de föreslagna resurserna användas på ett klokt och resurseffektivt sätt. Medel föreslås till riktade satsningar för små och medelstora företags forskning och utveckling. I detta ingår ett antal definierade branschprogram där stora, små och medelstora företag är beroende av ömsesidig utveckling och förnyelse. Då måste alla kompetenser att driva utvecklingsprojekt och att industrialisera utvecklingsidéer tas till vara. Regeringen har under givit i i uppdrag att medverka i genomförande av utvecklingsprojekt i tidiga skeden i syfte att skapa ökad sysselsättning och tillväxt. Verksamheten bygger på ett engagemang hos företagare och fackliga företrädare i flera regioner i . I den satsning som sker måste detta nätverk aktivt involveras genom utvecklingsinriktade uppdrag. Regeringen måste genom sina regleringsbrev till myndigheterna tydligt definiera uppdrag där alla delägare engageras i genomförande av industriella utvecklingsuppdrag.
mot · GT02N462 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen. Inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan. Och därmed skapa svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattfabriker med råvara. utgör i kombination med trädbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 202:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselssättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än trädbränslen. Vi anser att torven är en mycket viktig energikälla och bör klassas som ett biobränsle.
mot · GT02N463 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avregleringar. avreglerades tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna i olika grad, främst till följd av den tekniska utvecklingen, EU-medlemskapet och växande internationalisering. Avregleringarna och större konkurrens har lett till en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av marknaderna, men inom vissa områden har de inneburit stora försämringar för konsumenterna. De enda tjänster som påtagligt blivit billigare är inom telefoni, vilket till största delen har sin förklaring i teknikutvecklingen. har tjänsterna och antalet operatörer vuxit explosionsartat, vilket har lett till att det är i det närmaste omöjligt för kunderna att kunna jämföra priser och tjänster mellan bolagen. Inom elmarknaden har konkurrensen ökat betydligt, men det har inte inneburit större kundnytta. Tvärtom har priserna stigit kraftigt och även här har konsumenterna svårt att göra prisjämförelser på grund av olika bindningstider, fasta och rörliga priser och andra omständigheter. Det statligt ägda borde gå i spetsen för prispress och ökat konsumentstöd. För verksamheter som flyg, järnväg och post har priserna stigit mer än den allmänna prisutvecklingen. Även andra försämringar, till exempel utglesning av tidtabeller och nedläggning av postkontor, är resultat av avregleringarna. Detta är särskilt tydligt inom glest befolkade delar av landet. Ökad valfrihet genom konkurrensutsättning är en illusion, då man är hänvisad till en operatör och dennes prissättning. När det gäller flyget är situationen problematisk. Mindre orter i har dåliga kommunikationer och biljettpriserna är höga. Möjligheterna att resa mellan olika orter inom regionen har i det närmaste upphört. De större städerna har två eller ännu fler operatörer på marknaden, men det betyder inte att kommunikationerna är bra. Alla väljer att flyga i högtrafik morgon, middag och kväll. I stället för att ha fler avgångar har man få avgångar men kan välja mellan olika bolag, vilket inte fyller resenärernas behov. Det är varken möjligt eller önskvärt att återgå till ett reglerat system. Därför är det angeläget att noga analysera vilka effekter regeländringarna har haft för enskilda och för företag i landets glest bebyggda delar.
mot · GT02N464 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre samordning av stöd till de sociala företagen. Hundratusentals människor i förvärvsarbetande ålder står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Missbrukare, kriminellt belastade, funktionshindrade och psykiskt sjuka samt vissa etniska minoriteter och långtidssjuka har mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det sociala företaget är ett framgångsrikt alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna i samhället. Genom sin delaktighet i företaget återtar människor makten över sina liv, får självtillit och kan utveckla sina inneboende färdigheter. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara. När de mest utsatta grupperna kommer tillbaka i samhälle och arbetsliv minskar det offentligas kostnader. De gemensamma erfarenheterna av att etablera, driva och arbeta i sociala företag är att den befintliga stödstrukturen i ringa omfattning samverkar för att underlätta för de sociala företagens tillkomst och utveckling. för in det sociala företagandet i de program, projekt och uppdrag där det är adekvat. Men en samverkan mellan , och är nödvändig för att nå resultat och är den naturlige samordnaren i arbetet att främja tillkomsten av sociala företag. För AMS och är sociala företag ett verktyg för att integrera utsatta grupper i samhälle och arbetsliv och för är det sociala företaget ett verktyg för att genom nya företag och nya arbetstillfällen skapa tillväxt.
mot · GT02N465 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Vin & Sprits aggressiva marknadsföring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall ålägga Vin & Sprit att redovisa vad de gör för att regeringens alkoholpolitiska mål skall kunna uppfyllas. det statliga monopolet i leverantörsled avskaffades har Statliga Vin & Sprit bedrivit en aggressiv marknadsföring av sina produkter, och den har varit framgångsrik. omsatte bolaget 9, , försäljningsvolymen av sprit var . Vin & Sprit har av sin försäljning utanför . Absolut Vodka är den svenska exportsuccén, och de så kallade framgångarna fortsätter. har så mycket Absolut Vodka lämnat hamn, och byggs en ny produktionsanläggning som kommer att ha kapacitet att tappa 22 miljoner flaskor . uppmärksammades, i en tvärpolitisk motion av c, fp, kds, s och v, den mycket aggressiva marknadsföringen av Absolut Vodka såväl i industrialiserade länder som i utvecklingsländer. de gröna var tillfälligt utanför men skrev en motion . Marknadsföringen har dock fått fortgå utan ändringar och är särskilt intensiv i fattigare länder. används musik och mode i marknadsföringen. medverkade fyra musikproducenter från , , och i projektet . Kända skådespelare används också, t.ex. i kampanjer i . I riktas marknadsföringen till branschfolk, då marknadsföringen av alkoholdrycker direkt mot konsumenterna omgärdas av en rad regler. Vi anser att Vin & Sprits marknadsföring rimmar mycket dåligt med regeringens alkoholpolitiska mål om att minska alkoholens skadeverkningar. I målen ingår att ingen alkohol ska förekomma i trafiken, på arbetsplatser eller under graviditet, att åstadkomma en alkoholfri uppväxt, att skjuta upp alkoholdebuten, att minska berusningsdrickandet, att åstadkomma fler alkoholfria miljöer och att undanröja den illegala alkoholhanteringen. hade , och WHO, som mål att minska alkoholkonsumtionen fram . Med facit i hand vet vi att den svenska alkoholkonsumtionen i stället ökat dramatiskt. Vi vet att alkohol är en av de absolut viktigaste riskfaktorerna bakom sjukdomsbördan i . Vin & Sprit betalade visserligen i skatt , men det är inte i närheten av de ca som alkoholens skadeverkningar kostar . Ur det perspektivet anser vi att den aggressiva marknadsföringen av alkohol från ett helstatligt bolag är helt oacceptabel och bör upphöra. Vi anser att Vin & Sprit, som ett helägt statligt bolag, bör åläggas att redovisa offentligt vad de gör för att regeringens alkoholpolitiska mål skall kunna förverkligas.
mot · GT02N467 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft För myndigheterna , och upprättar vi effektiviserings- och besparingsmål om för . Från anslag 38:2 Näringslivsutveckling flyttar vi till UO 19 till anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Detta arbete ska stimulera tillväxt och innebär också att regioner och kommuner får mer makt över de ekonomiska resurserna, vilket ger bättre beslutsunderlag och större effektivitet. Om ska klara av att öka sin konkurrenskraft måste fler kvinnor vilja och våga starta egna företag. Därför tar ett krafttag för att fler kvinnor ska starta företag. I ett samlat paket satsar vi på anslag 38:2 Näringslivsutveckling för att öka andelen kvinnor som driver företag. Vi ger ökade medel till (38:16) för att de på ett bättre sätt ska kunna kartlägga konkurrenssituationen i och t.ex. kunna öka antalet gryningsräder. Anslag 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. är ett omotiverat anslag då dessa kostnader ska bäras av företagen själva, så som privata företag gör. Med samma argument vill vi avveckla anslaget 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag. Anslag 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft minskas med eftersom detta på ett effektivt sätt bör kunna samordnas med de regionala organ som redan finns.
mot · GT02N468 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskkapital. Regeringen har under en följd av år presenterat förslag till åtgärder, vilka ska underlätta för främst de mindre företagen att bedriva verksamhet, för människor med företagsidéer att starta företag och för verksamma att öka produktionen och därmed skapa viktiga och nödvändiga jobb. Den kritik som företagarorganisationer och ibland enskilda företagare riktar mot regering och riksdag, kan i många stycken vara orättvis, men när det gäller produktutveckling i tidiga skeden, som sällan attraherar privat kapital och investerare, har staten mycket riktigt en viktig roll att spela. Skapandet av och åtgärderna som vidtas via är enligt vår mening ett steg i rätt riktning. Ett ännu kraftfullare statligt engagemang, kanske i likhet med vad som sker i vårt grannland genom Finvera, skulle kunna generera en ännu kraftigare tillväxt i de mindre företagen. Regeringen bör ta ett rejält grepp i denna fråga om hur man på ett mera påtagligt sätt skulle kunna lösa upp de påtalade problemen.
mot · GT02N469 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionala utvecklingsinsatser. I norra har strukturfonderna inom EU en betydelsefull roll för regional utveckling. Strukturfondsprogrammet styr användningen inte bara av de medel som erhålls från regional-, social-, jordbruks- och fiskefonderna utan även de resurser som stat och kommuner avsätter för regional utveckling. Därutöver kommer resurser genom de olika s.k. gemenskapsinitiativ som omfattar olika delar av norra . Många engageras för att ta fram och genomföra utvecklingsprogrammen och i varje projekt deltar minst tre, oftast fler aktörer. Även om det är svårt att uppskatta hur många som deltagit under pågående programperiod, kan man med fog påstå att flera tusen företag, föreningar och myndigheter har genom EU-projekten haft möjlighet att söka förverkliga olika utvecklingsidéer. Att effekten av detta är ökad sysselsättning, har redan konstaterats genom gjorda utvärderingar. Den stora omfattningen både vad gäller kapital och mänskliga resurser visar på den stora betydelsen utvecklingsprogrammen har för att skapa bättre tillväxtförutsättningar i våra regioner. Eftersom marknaden inte ger samma tillväxtförutsättningar i de norra, glest befolkade delarna av landet som i de södra, mer tätbefolkade, bidrar EU-projekten till att kompensera brister bland annat i tillgång till finansiering och riskkapital och utveckling av olika tjänster till såväl producenter som konsumenter medmera. Det ställer särskilda krav på en snabbhet och effektivitet i det administrativa systemet. För att främja tillväxt i glesbygden, är det viktigt att näringslivet deltar i olika utvecklingsinsatser. I dagens system med EU-medel och kompletterande offentlig finansiering i första hand genom länsstyrelser utbetalas finansiering i efterskott. Det betyder att det i allt högre utsträckning blir aktörer från den offentliga sektorn som med stark kassa kan vara projektägare och driva olika utvecklingsinsatser. Andra projektägare klarar inte likviditeten på ett rimligt sätt. I många fall arbetar man med banklån, där räntekostnaden inte accepteras som kostnad i projektredovisningen, vilket också medför att medfinansieringen från EU i motsvarande mån minskar. EU-medlen utnyttjas inte maximalt. Det är styrelseledamöter och andra som går in med personlig borgen, vilket inte är en långsiktigt hållbar situation. Skapa i stället ett system där projekten kan bygga upp ett eget kapital vid projektstart, ett kapital som successivt fylls på från projektfinansieringen i takt med att projektet redovisar sin verksamhet till finansiärerna. Näringslivets aktörer har ett brett kontaktnät inom sitt område och har därigenom en mycket stor kunskapsbank. Samhället tjänar på att näringslivets egna aktörer kan verka drivande i olika utvecklingsinsatser med syfte att skapa tillväxt. Det innebär att de offentliga regelsystemen måste vara flexibla för att främja utveckling.
mot · GT02N6 · 2005-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa de små nätföretagens situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa de fall då avbrottsersättning betalas ut när reparation inte kan ske på grund av arbetsmiljölagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egen respektive kontrakterad personal för snabb insats vid störningar i eldistributionen. Vi lever i ett modernt och teknikberoende samhälle. Det ger oss många fördelar, men det gör oss också extra sårbara för avbrott i elförsörjningen. slogs stora delar av och hela strömförsörjningen i ut på grund av tekniska fel. Representanter för den svenska kraftindustrin har försäkrat att detta inte kan hända i , men lamslogs också stora delar av och samt delar av av ett liknande strömavbrott. orsakade stormen omfattande och långvariga strömavbrott i . I princip allt som var elberoende slogs ut: hissar, tåg, telefoner, ljus, värme, vatten, , datorer m.m. Särskilt utsatta var delar av sjuk- och åldringsvården. Många företag drabbades också, och det bidrog till minst en omfattande konkurs. Som medborgare har du rätt att förvänta dig säkra leveranser av el. Elavbrott innebär stora kostnader för hela samhället. Enligt Energimyndigheten var kostnaderna för det elavbrott som ägde rum i hela . Detta avbrott pågick då i . Även på en avreglerad elmarknad måste det ytterst vara staten som ansvarar för en fungerande infrastruktur t.ex. i form av säkra elleveranser. Inte minst vid leveranser av el är det viktigt att den enskilde konsumenten, såväl privatpersoner som företag, har en stark ställning. Regeringen har trots rader av omfattande elavbrott misslyckats med att formulera en politik i enlighet med detta. har länge krävt handling från regeringen, bl.a. genom en hearing i . Men trots upprepade löften från olika regeringsföreträdare om att komma till rätta med rader av större elavbrott har ingenting skett . Det krävs tydligen en omfattande naturkatastrof för att regeringen skall agera. Regeringen agerar nu i en proposition som föreslår ett funktionskrav på högst 24 timmars avbrott , och avbrottsersättning efter 12 timmars avbrott . De tveksamheter vi känner rör de små nätföretagens situation. Enligt propositionen skall nätföretagen dessutom betala avbrottsersättning även vid de tillfällen då personal inte får sändas ut på grund av arbetsmiljölagen. Dessa två områden måste regeringen följa noga framöver och vara beredd att föreslå ändringar om så skulle behövas. Detta bör ges regeringen till känna. Genom personalnedskärningar har nätföretagen undergrävt sin kapacitet att snabbt åtgärda elavbrott. Att upprätta en elsväng med egen personal och kontrakterade företag enligt modell från snösvängen är något som borde prövas. Detta bör ges regeringen till känna.