ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sf356 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om glidande procentsatser för personer med sjukbidrag eller sjukskrivning. Det nuvarande systemet i sjukskrivningen med tjugofemprocentsintervaller är alldeles för stelbent och går inte att anpassa utifrån varje individs möjligheter. Det kan vara små marginaler för vad en person klarar av innan hon eller han når en gräns så att hela situationen i stället förvärras. Det är stor skillnad mellan att jobba halvtid eller . En person som vill ska kunna öka arbetsgraden lite i taget och pröva hur mycket han eller hon klarar av. Flexibel sjukskrivning eller sjukbidrag ska vara möjligt, inte som bara till 100, 75, 50 eller . Dessutom ska det vara möjligt med flexibilitet över dag- och veckoarbetstid. Dagens regelverk tolkas av som att en person ska jobba halva dagar eftersom sjukersättning betalas ut på dagsbasis. Man kan inte jobba mer någon dag och mindre en annan. Detta har uppmärksammats av flera kuratorer, de uppmanar nu läkare att skriva att patienten är sjukskriven en viss procentsats på veckobasis eller månadsbasis. När människor är medvetna om att det finns risk att tappa ersättning om man väljer att delta i rehabiliteringsåtgärder finns risken att man väljer att inte utmana systemet utan ta den säkra vägen, det vill säga fortsätta i den bidragsform man har. Mellanlösningar innebär risktagande, även om de ofta är de bästa lösningarna för samtliga inblandade. Detta är ett vanligt problem som visar på låsningseffekter och brist på helhetstänkande med dagens regelverk. Med dagens stelbenta regler är det ofta omöjligt att kunna öka arbetsinsatsen, men med en glidande procentsats får vi fler människor i arbete. Därför bör en skyndsam översyn av regelverket ske. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sf362 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en samordning av reglerna för pensionering och lönebidrag. Lönebidragsanställda har, precis som andra löntagare, rätt att välja att jobba till . En rättighet som framstår som alldeles självklar. En komplikation i sammanhanget är dock att lönebidrag inte utgår längre än tills den anställde fyllt 65. Arbetsgivaren, ofta en ideell organisation, har då att välja mellan att betala hela lönen själv, för vilket ekonomi kanske inte finns, eller att säga upp vederbörande. Vilket, t ex om det finns flera lönebidragsanställda, kan leda till andra problem. Situationen är inte tillfredsställande. En samordning av regelverken för pensionering och lönebidrag bör alltså ske.
mot · GT02Sf363 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nivåer i handikappersättningen. Enligt uppgift har en del som är kroniskt sjuka kostnader som är nära under den lägsta gränsen för att erhålla handikappersättning. Personer med funktionshinder har som grupp generellt sett lägre inkomster. En () presenterad genomförd undersökning av utredningsinstitutet bekräftar att en stor andel personer med funktionshinder har låga inkomster. Mest kännbara är kostnaderna naturligtvis för de personer med mycket låga inkomster och som har ökade merkostnader men inte når upp till nivån för lägsta handikappersättningen. Handikappersättning utges till personer fr.o.m. juli månad det år de fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda . För att erhålla handikappersättning krävs att personen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan att personen för att kunna förvärvsarbeta eller studera behöver fortlöpande hjälp av annan eller att personen eljest behöver vidkännas betydande merkostnader till följd av funktionsnedsättning. Handikappersättning kan efter beslut av erhållas enligt tre olika procentuella nivåer: 36, 53 eller av basbeloppet beroende på merkostnader. Enligt olika handikapporganisationer kan det vara svårt att få rätt till handikappersättning. Bedömningarna som görs av är individuella och personer som hamnat i ett sådant ekonomiskt läge att de inte har råd och då avstår från t.ex. behandlingar och artiklar för att öka sin livskvalitet samt välbefinnande har då svårt att styrka sina egentliga kostnader. Detta innebär naturligtvis inte bara sämre hälsa och ekonomi för individen utan kan också medföra ökade kostnader för samhället, t.ex. kostnader för ökad sjukskrivning. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till andra ersättningsnivåer än de nuvarande. Detta skulle medföra mer likvärdiga förutsättningar för personer med funktionshinder jämfört med personer som inte har funktionshinder.
mot · GT02Sf365 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om växelvis uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av sjuka barn. Fördelningen mellan mammor och pappor av ansvaret för hem och barn har en avgörande betydelse för såväl barnen som för föräldrarnas möjlighet att ha en fast förankring med utvecklingsmöjligheter på arbetet. Den rådande ordningen, där kvinnor inte bedöms efter sin individuella situation, utan efter sin kollektiva tillhörighet till det kön som tar det absoluta huvudansvaret för barn och hushåll innebär att kvinnor betraktas som riskgrupp, detta inte bara för att kvinnor föder barn och därför är hemma utan också för att de föder upp barnen. Mycket diskussion pågår i samhället kring fördelningen av föräldraledigheten under barnens första tid. Det är bra. Men tyvärr tycks alltför många falla i fällan att tro att den enda lösningen på de ojämställda förhållandena på arbetsmarknaden enbart är ett utslag av fördelningen av föräldrapenning under barnets första tid. Långt mer viktigt är hur föräldrarna fördelar ansvaret som följer efter babytiden. Det personliga är politiskt. Detta är en viktig slutsats. Hur den enskilda familjen väljer att fördela ansvaret och framförallt arbetet med att hämta och lämna barn på förskolor, handla mat, städa och skjutsa till gymnastik och fotbollsträning påverkar inte bara hur dessa föräldrar bemöts och behandlas i sin yrkessituation, utan hur alla kvinnor bemöts utifrån förväntningar om hur kvinnor gör. Vi kan inte på något sätt kvotera bärande av matkassar, jagande av dammtussar eller skjutsande till fotbollsträningar. Men vi kan kvotera uttaget av den skattefinansierade förmånen tillfällig föräldrapenning för vård av sjuka barn. Eftersom det påverkar samhället i stort att uttaget av den skattebetalda förmånen är så skevt fördelat mellan mammor och pappor är det att skattebetalarnas företrädare reglerar detta uttag. Det vore fullt rimligt att kvotera uttaget av tillfällig föräldrapenning mellan föräldrarna. Detta skulle kraftigt gynna de företag och arbetsgivare som har många kvinnor anställda, eftersom det skulle minska desras uttag av VAB-ledighet. Det skulle förändra arbetsgivarnas riskbedömning av yngre kvinnor som söker tjänst och det skulle radikalt säkra kvinnors position på arbetsmarknaden. En rimlig ordning vore att fastslå att respektive förälder bara kan ta ut exempelvis 10 dagars tillfällig föräldrapenning. Skulle barnet vara sjukt ett större antal dagar totalt får tillkommande dagar fördelas enligt samma mått. Givetvis måste föräldrar som är enskilda vårdnadshavare ha andra regler. Ett sådant system med växelvis kvotering av uttag av tillfällig föräldrapenning borde införas.
mot · GT02Sf367 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan. När regelverk och lagstiftning fungerar är de ryggraden i vårt samhälle. Men när regelverk snarare stjälper än hjälper människor att fungera i samhället måste förändring ske i de byråkratiska stadgarna. Detta är särskilt viktigt när det gäller att förhindra att människor som försöker ta sig ur en sjukdomstillvaro hamnar mellan stolarna hos olika myndigheter. Det finns en ökning av antalet människor som får avslag på sin ansökan om sjukpenning eller bedöms kunna återgå till arbete med motivet att de trots sina besvär skulle kunna utföra visst arbete. Finns det då inga sådana arbetsuppgifter hos den nuvarande arbetsgivaren blir de arbetslösa. När de kommer till arbetsförmedlingen får de också problem. Eftersom personen inte är frisk och kan ta de arbeten som erbjuds står personen inte till arbetsmarknadens förfogande och går då miste om sin a-kassa. säger exempelvis att en person är till hälften friskförklarad medan arbetsförmedlingen eller länsarbetsnämnden säger att hon eller han inte är det. Det är här människor hamnar mellan stolarna. Det är mot bakgrund av detta dags att riva revirgränsen mellan och på så sätt skapa en enhetlig bedömning med grund i individens personliga situation. Individen måste alltid stå i centrum när det gäller planeringen med att få människor tillbaka i arbete. Arbetet med det är så smått på gång att träda i kraft, men större kraft måste läggas på detta problem. Vi måste genom bättre samarbete mellan de olika aktörerna och myndigheterna bryta denna onda cirkel: för frisk för att vara sjuk och för sjuk för att arbeta. Staten måste garantera den enskildes rätt till ersättning från försäkringssystemet, oavsett om det är det ena eller det andra regelverket som gäller. Ingen handläggare får skicka ärendet vidare om den inte fått försäkran att individens ärende tas över av en annan som garanterar att den enskilde erhåller sin rättmätiga ersättning. Vi vill därför att stor kraft läggs på att skapa ett enhetligt system för bedömningen av sjukskrivnas förmåga att arbeta och rätt till sjukpenning.
mot · GT02Sf368 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga förändringar av nivåerna i sjukförsäkringssystemet i syfte att göra dem mer flexibla. Fibromyalgi är en mjukdelsreumatisk sjukdom som i hög grad drabbar människor i arbetsför ålder. Nio av tio drabbade är kvinnor och forskningsresultat visar att framförallt unga kvinnor snabbt slås ut från arbetslivet om inga insatser görs. I är omkring 200000 personer drabbade. Lägger man till andra kroniska smärttillstånd blir siffran långt högre. Förutom det enorma lidande som de sjuka utsätts för, är fibromyalgi och övriga mjukdelsreumatiska sjukdomar extremt dyra för samhället. Enligt beräkningar är kostnaden . Större delen 11 miljarder är indirekta kostnader, orsakade av förtidspensioneringar och långtidssjukskrivningar. Flexibilitet i arbetstider och andra arbetsrelaterade förutsättningar är mycket viktiga för att de drabbade människorna skall kunna komma tillbaka till sitt arbete. Många sjukskrivna, inte bara fibromyalgiker, kan ha svårt att komma tillbaka till sitt arbete fullt ut även om arbetsmarknaden är flexibel. Därför är det också viktigt att möta kravet på en flexibel arbetsmarknad med en möjlighet till flexibel sjukskrivningsnivå. Risken är annars att sjukskrivningen blir mer omfattande än den egentligen behöver bli. Regeringen bör därför överväga förändringar av nivåerna i sjukförsäkringssystemet i syfte att göra dem mer flexibla.
mot · GT02Sf369 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för att entlediga en uppenbart olämplig ledamot i socialförsäkringsnämnd bör ses över. Beslut om socialförsäkringsförmåner som gäller bland annat arbetsskador, sjukersättning och handikappersättning ska enligt lagen om allmän försäkring fattas av en socialförsäkringsnämnd. Det är försäkringsdelegationer som utser nämndsledamöterna. Nämnder består av sju ledamöter, som utses . är beslutför om minst fyra ledamöter deltar i avgörandet. Några suppleanter finns inte. kan en ledamot av socialförsäkringsnämnden entledigas av försäkringsdelegationen endast om ledamoten själv begär det och visar giltigt hinder eller om ledamoten inte längre uppfyller vissa formella krav. Det ställs inte något krav på lämplighet för att utses som ledamot i socialförsäkringsnämnd, eftersom det kan förutsättas att endast personer som är lämpade nomineras och väljs för uppdraget. Försäkringsdelegationen har inga möjligheter att på eget initiativ entlediga ledamoten om denne gör sig skyldig till något olämpligt eller om det först efter ledamoten valts, framkommer omständigheter som innebär att ledamoten är uppenbart olämplig. Ett exempel på uppenbart olämpligt beteende skulle kunna vara att lämna medvetet oriktiga uppgifter för att få en socialförsäkringsersättning som ledamoten inte är berättigad till. Det måste i sådana fall stå i strid med det allmänna rättsmedvetandet att det inte finns möjlighet att entlediga ledamoten. Den enda möjlighet som finns att hantera uppenbart olämpliga ledamöter, är att inte kalla ledamoten till nämndens sammanträden. Eftersom ledamöterna i socialförsäkringsnämnden väljs till en viss nämnd utan suppleant, blir konsekvensen av detta att nämnden löper större risk att inte vara beslutför. Detta kan i sin tur innebära en förlängning av handläggningstider för ärenden där sammanträden måste ställas in. Vi anser att reglerna om att entlediga en ledamot som uppenbart är olämplig från sitt uppdrag i socialförsäkringsnämnd bör ses över.
mot · GT02Sf370 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar . förändringar i förhållande till regeringen 12:5 Kostnader vid domstolsprövning I denna motion föreslås ekonomiska överväganden för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. För kompletterande ekonomiska överväganden rörande integrationspolitiken hänvisas till budgetmotion för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. För närmare motivering se motionerna Liberal flykting- och migrationspolitik /06:Sf364 och Egenmakt, arbete och jämlikhet liberal integrationspolitik 2005/06:Sf383. Som en del av den process som beskrivs i motionen Egenmakt, arbete och jämlikhet liberal integrationspolitik som leder från myndighetsmakt till egenmakt föreslår att läggs ned. försvinner i samband med integrationspolitikens definitiva omorientering från invandrarpolitik till en politik för social utveckling som omfattar utsatta personer och områden oavsett ursprung, etnicitet och födelseort. står inför en stor förändring i samband med att den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden träder i kraft . föreslår inför den nya instansordningen att vissa grupper beviljas en ny asylprövning enligt den nya asylprocessen. Detta kommer att medföra ökade kostnader, varför vi anslår extra utöver regeringens budgetförslag 2006. förändringar i förhållande till regeringen förändringar i förhållande till regeringen
mot · GT02Sf376 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall vidta åtgärder som innebär att de måste ta hänsyn till asylsökande HBT-personers integritet och behov av skydd vad gäller boendet eftersom de riskerar att utsättas för hatbrott. Hatbrott riktade mot asylsökande I mer än ett 70-tal länder är homosexuella handlingar förbjudna eller belagda med dödsstraff. Asylsökande HBT-personer riskerar att utsättas för hatbrott även efter att de anlänt till . De särskilda problem som drabbar transpersoner osynliggörs ofta. Transpersoner är särskilt utsatta eftersom de inte alltid kan dölja sin upplevda könsidentitet på samma sätt som homosexuella och bisexuella kan dölja sin sexuella läggning. Transpersoner skyddas inte av bestämmelse om hatbrott eftersom kränkningar på grund av könsidentitet inte omfattas. Eftersom det finns både transpersoner och andra HBT-personer som söker asyl i innebär det att det förekommer s.k. hatbrott även på förläggningar. En person som utsatts för kränkningar på grund av sin sexuella läggning på någon av förläggningar får ofta problem med att byta boende. Det är inte acceptabelt att en person som flytt från förföljelse och kränkningar på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet ska tvingas utstå samma typ av behandling som i ursprungslandet men inom ramen för den svenska myndighetens boende. Regeringen bör därför ge direktiv till som innebär att de måste ta hänsyn till asylsökande HBT-personers integritet och behov av skydd vad gäller boendet eftersom de riskerar att utsättas för hatbrott.
mot · GT02Sf377 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om striktare tillämpning av försörjningsansvar. Dagens tillämpning av utlänningslagen (UtlL) gör att anhöriginvandring tillåts i såväl nedåtgående som uppåtgående släktled. Detta bör enligt mitt förmenande ses över. När det gäller det nedåtgående släktledet som utgörs av barn är det rimligt i den mån de är i beroendeställning till den sökande. När det gäller uppåtgående släktled bestående av mor/far, mormor/morfar, farfar/farmor eller andra, mer avlägsna släktingar, är det inte självklart att dessa skall omfattas. Jag är medveten om och respekterar att det i andra kulturer är vanligt att den aktiva generationen på ett annat sätt än i tar ansvar och sörjer för äldre generationer. Jag anser dock inte att det med nödvändighet skall avspeglas i svensk lagstiftning. Jag anser att anhöriginvandring till skall medges för släktingar i rakt nedåtstigande led, t.ex. egna barn eller barnbarn. För släktingar i uppåtstigande eller andra led skall anknytningspersonen i ha ett oinskränkt försörjningsansvar för att anhöriginvandring skall komma i fråga. Detta innebär att ansvaret för den anhöriges ekonomiska försörjning skall åvila ankytningspersonen, inte svenska staten.
mot · GT02Sf379 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad flyktingkvot och finansieringen med hjälp av medel inom ramen för flyktingmottagandet. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl. Det är också en mänsklig rättighet att få asyl om man är förföljd. Det följer av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter, av , av och av om mänskliga rättigheter. flyktingpolitik har sin grund i dessa internationella överenskommelser. Att söka och få asyl är inte en fråga om en mer eller mindre generös politik, utan om rättigheter. Att värna asylrätten är den viktigaste uppgiften för migrationspolitiken och för att kunna stödja och hjälpa människor på flykt krävs mer samarbete både internationellt och inom EU. En mycket stor del av världens flyktingar finns i flyktingläger runt om i världen. har tagit emot flyktingar inom ramen för en särskild flyktingkvot. ger regeringen i uppdrag att föra över ett antal flyktingar till inom ramen för denna kvot, dvs. I samarbete med UNHCR bestäms vilka länder och flyktinggrupper som omfattas av kvoten och är i behov av skydd. En kvotflykting ges ett permanent uppehållstillstånd. Utöver de ovan nämnda flyktinggrupperna kommer asylsökande till för vilka prövning av skälen enligt svensk lagstiftning skall göras utifrån de åberopade asylskälen. har konstaterats att allt färre inom ramen för denna grupp ges uppehållstillstånd utifrån de angivna skälen. utgjorde antalet asylsökande i landet ca 23 000 personer. Av dessa erhöll endast en mindre del uppehållstillstånd utifrån asylskäl. tog emot 1 822 kvotflyktingar för vidarebosättning i landet. Flyktingpolitik väcker alltid starka känslor, speciellt när det finns barn med i bilden, sjukdom eller barn utan medföljande vårdnadshavare. Detta gäller oavsett om det föreligger skäl för uppehållstillstånd inom ramen för gällande konventioner. har i det internationella perspektivet gjort sig känt som en stor mottagare av personer som behöver skydd. Men har ett ansvar också för de flyktingar vi aldrig möter. Den absoluta majoriteten finns i några av världens fattigaste länder. Flyktingkvoten är ett sätt att bistå FN:s flyktingkommissarie i arbetet med att lösa utdragna flyktingsituationer. Den skall användas strategiskt i kombination med andra riktade insatser. Den kan t.ex. handla om bistånd och stöd i återvändandearbete. Regeringen kan genom ett särskilt beslut använda de ekonomiska ramar, som är avsedda för flyktingkvoten, även för andra angelägna insatser för flyktingar i behov av skydd. Genom en annan fördelning av flyktingrelaterade utgifter skulle man på ett bättre sätt kunna bistå med såväl medicinsk hjälp och stöd i närområdet som att öka mottagandet av kvotflyktingar i vårt land.
mot · GT02Sf383 · 2005-10-05 00:00:00 — Med den tid det tar att bli svensk medborgare och med den svenskundervisning som erbjuds, är det inget orimligt krav att den som vill bli svensk medborgare tillägnat sig en acceptabel förmåga att förstå och själv tala svenska. Enligt liberalernas uppfattning bör frågan om den exakta kunskapsnivån som ska krävas för medborgarskap utredas vidare, men utgångspunkten ska vara att sfi-nivån ska räcka. Språktesterna bör genomföras så obyråkratiskt och så rättssäkert som möjligt. Språkkravet ska dock inte gälla för att få komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är bättre och mer effektivt att personen går på en introduktionskurs i svenska och så fort som möjligt kommer ut i arbetslivet, där vidare studier sedan kan kombineras med arbete. liberalerna anser att en ny medborgarskapsutredning bör tillsättas där alla de detaljförslag som den förra utredningen stoppade tas fram. Formerna för medborgarskapsceremonier och språkkrav bör slås fast i lag. är det ett reellt problem för många invandrare att de saknar de identitetshandlingar som krävs för svenskt medborgarskap. Medborgarlagstiftningen ska därför ses över så att det blir möjligt för dessa individer att erhålla svenskt medborgarskap. Regeringen bör ge tillkänna vad som ovan anförs om medborgarskapets betydelse och krav samt tillsättandet av en medborgarskapsutredning.
mot · GT02Sf391 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tillsyn och kontroll av tolkförmedlingarnas verksamhet. Tolkservice för främmande språk och teckenspråk är en nödvändig och mycket viktig del i samhället för att garantera rättssäkerheten och främja integrationen. har kommuner och stat i samverkan lagt grunden för samhällets tolkservice. Detta arbete har varit och är både långsiktigt och målmedvetet och erbjuds tolkservice på mer än hundra språk. Utan något politiskt direktiv började dock en privatisering av tolkförmedlingsverksamheten. Detta har medfört ett flertal allvarliga brister i viktiga tolksituationer och 1999 kom med förslag till viktiga ändringar. De åtgärder som föreslogs var bland annat ett förtydligande av förvaltningslagen angående rätt till tolk, ett sammanhållet regelverk om samhällets tolkservice och de kompetenskrav som skall ställas på samhällstolkar samt obligatorisk registrering och tillsyn av tolkförmedlingar. 2001 tillsattes av regeringen en särskild utredare med uppgift att värdera behovet av tillsyn över tolkförmedlingar. De problem som finns i tolkverksamheten är att kvaliteten på tolktjänsterna ibland åsidosätts till förmån för lägsta pris och att det förekommer brister i upphandlingsförfarandet och i kontrollen av tolktjänsterna. Det finns också brister i tillgången på kvalificerade tolkar. Tolkförmedlingarna kan också i vissa fall ha svårt att upprätthålla god kvalitet och vara kostnadseffektiva när kundunderlaget i en enskild kommun inte är tillräckligt stort. Tolkservicen är viktig och myndigheterna måste kunna fullfölja sina uppgifter gentemot dem som anlitar tjänsten och är i behov av tolkning. Det skall vara tryggt att anlita någon som kan föra ens talan, oavsett i vilket sammanhang och i vilken kommun personen befinner sig. Det föreligger en allvarlig risk att samhällets tolkservice är utan någon som helst statlig insyn eller tillsyn.