ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N409 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett pilotprojekt för att använda spillvärme från växthusodlingssystem till att ersätta direktverkande el för bostadsuppvärmning. kommer alla varor och tjänster att energideklareras och förhoppningsvis påskyndas utvecklingen mot ett samhälle med bättre nyttjande av primärenergin. Angeläget är därför att hitta nya kostnadseffektiva system för bostadsuppvärmning genom konvertering av direktverkande el till bättre uppvärmningssystem. Ett företag i (QS Odlingssystem i ) har utvecklat ett egenpatenterat växtodlingssystem, helautomatiskt där ljuset i odlingen kan regleras. Av värmen från odlingslamporna erhålls ett varmvatten som kan nyttjas för bostadsuppvärmning. Med Gröna växtodlingsboxar kan odlingen producera produkter året om, med samma förutsättningar oberoende av yttertemperatur och antalet soltimmar. Odlingssystemet är konstruerat för att byggas i moduler för att ge en lönsam produktion även vid mindre enheter och lätt kunna anpassas till olika produktionsbetingelser. Växtodlingen sker utan att använda vare sig kemiska eller biologiska bekämpningsmedel och ger produkter fria från skadeinsekter med mycket hög och jämn kvalitet. Genom den kompakta utformningen är odlingssystemet anpassat till att byggas in i befintliga industrilokaler eller att etableras i anslutning till tättbebyggda områden där en konsumtionsnära odling minskar behovet av transporter och stärker miljöprofilen. Vid företagets anläggning i finns närhet till bostadsbebyggelse med ca 200300 villor som mestadels är uppvärmda med direktverkande el. Genom ett pilotprojekt där spillvärmen från det kontinuerliga odlingssystemet nyttjas för bostadsuppvärmning kan erfarenheter skapas om bästa teknik för att nyttja spillvärme från växtodlingssystem för att konvertera bostäder med direktverkande el till bättre uppvärmningssystem. Genom ett sådant pilotprojekt gynnas både en positiv utveckling av en kostnadseffektiv och miljövänlig växthusodling och därtill påskyndar konverteringen av direktverkande el för bostadsuppvärmning ett effektivare energiutnyttjande i samhället.
mot · GT02N410 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ompröva beslutet om obligatorisk månadsavläsning av el i samtliga hushåll. Energisparande och energieffektiviseringar är centralt för såväl kunder som samhälle. Åtgärder för att främja en sådan utveckling är nödvändiga och arbete i denna riktning fortgår inom alla led i kedjan från producent till konsument. har på förslag av regeringen som ett led i detta arbete beslutat om obligatorisk mätaravläsning , innebärande att samtliga omkring 5 miljoner elkunder ska omfattas av detta. är det vanligt att avläsning av elmätaren sker en gång och kostnaden för det kan beräknas till ca och kund. Att öka antalet mätaravläsningar är framförallt dyrt oavsett om det handlar om avläsning eller att införa fjärravläsningssystem. Teknisk utveckling och ny teknik är bra, men kostnaden måste stå i paritet med nyttan. Månadsavläsning kan komma att kosta ca och kund, dvs. För som helhet handlar det om en kostnadsökning på mångmiljardbelopp. Det kan ifrågasättas om nyttan med månadsavläsning av alla elmätare uppväger kostnader i denna storleksordning. Framförallt kan värdet av månadsavläsning i varje lägenhet ifrågasättas. Den extrakostnad det innebär kommer att utgöra en avsevärd del av den totala elräkningen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen ompröva beslutet om obligatorisk månadsavläsning av el i samtliga hushåll.
mot · GT02N415 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening i vad motionen anförs om att främja kvinnors innovationer. Andelen kvinnliga innovatörer i är låg. Enligt uppgifter från ligger andelen på i län och i , troligen är det lika i hela riket. Alltså visar siffrorna tydligt att något måste göras. Det finns en försiktighet hos kvinnor kring innovationsförfarandet. Många kvinnor förknippar innovationer bara med teknik. Kvinnornas försiktighet bottnar i att innovationer är starkt präglade av traditionellt manliga företecken innovation=männen. Kontinuitet i och stimulans av nya innovationer är nödvändigt för ett lands konkurrenskraft och för att tillväxt och välfärd skall säkerställas. Nya produkter och produktion styrs av nya värderingar, livsmönster, miljötänkande, informationsteknologin och design. Det framtida nya produktbehovet talar starkt för att det finns mycket goda förutsättningar för nya produkter (hårda som mjuka) i så kallade kvinnliga branscher. Av den anledningen bör kvinnors innovationer uppmärksammas och uppmuntras. För att stödja åtagandet om att öka andelen kvinnliga företagare måste också engagemanget i kvinnors innovationer stimuleras, stärkas och därmed ökas. Nya metoder och oprövade modeller kan behöva utvecklas för att främja kvinnors innovationer. Därför vore det bra att se över behovet av en Kvinnors Innovationsfond.
mot · GT02N419 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av samverkan för att öka evenemangsnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att staten kan stötta verksamheter inom evenemangsnäringen i syfte att utveckla arbetsmarknaden och näringslivet. är ett bra land med goda förutsättningar för att dra till sig stora evenemang och besökare. Vi har en vacker natur, bra föreningsliv som fostrat många stora idrottsstjärnor, en aktiv musikindustri. har varit värd för flera olika evenemang såsom i , Europamästerskapen i fotboll, i segling i , golftävlingar etc. anordnas stora musikevenemang runt om i landet där flera världsartister och svenska artister uppträder. bör nämnas som en framgångsrik region för evenemang men också är på gång att utveckla denna näringsdel. Just har det beslutats om att förlägga ett av världens största ungdomsarrangemang, Världsscoutjamboreen , till . Att utveckla evenemangsnäringen ser vi som en del i den aktiva närings- och arbetsmarknadspolitik som Socialdemokraterna bedriver lokalt, regionalt och i riket. Ett evenemang ger många arbetstillfällen och drar in skattemedel under själva genomförandet, vilket tryggar en god välfärd för alla i . Men det ger också effekter som nyetablering av företag. Konkret kan man se detta i samband med t.ex. som drog investerare och företagsledare från hela världen till . De inte bara tittade på tävlingen utan de fick också se vilka möjligheter en stad i förvandling har. Dessutom deltog dessa företagsledare i seminarier och möten under tävlingsdagarna, vilket förhoppningsvis bäddar för nyetableringar av näringsverksamhet i regionen. TV-sändningarna som gick ut över hela världen bidrar också till att människor upptäcker som ett spännande turismland. Detta är bara ett exempel, men alla evenemang följs ofta av positiva effekter på lång sikt. Därför är det viktigt att regeringen ökar samarbetet kring besöksnäringen i olika regioner och arbetar med program eller handlingsplaner gemensamt med regioner, kommuner, näringsliv och andra aktörer för att bli bättre på att få evenemang förlagda till . Vi är givetvis medvetna om att det stora arbetet måste ske regionalt och lokalt men vi tycker det är viktigt att staten kan vara med och ge råd och stötta olika evenemang för att på det sättet utveckla arbetsmarknaden och näringslivet.
mot · GT02N421 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagskörkort. Det ska vara enkelt att bilda och driva företag. Därför är det bra om regler förenklas och förtydligas. Det får dock inte vara på bekostnad av de anställdas trygghet och framtid. Om förenklingar handlar om att ta bort krånglig administration och onödig byråkrati må det vara hänt. Handlar i stället enkelheten om att tumma på regelverket till förmån för företagarna och till nackdel för lönearbetarna är detta destruktivt. Det går inte att tunna ut regelverk utan att kompensera med utbildning, kompetensutveckling, information och kommunikation. Har man insikt och kunskap skapas automatiskt ett bättre arbetsklimat, och företag och samhälle utvecklas bättre. Konflikter på en arbetsplats och konflikter med myndigheter och fackliga företrädare grundar sig ofta på att företagaren inte har tillräcklig kunskap, vilket gör att osäkerhet skapas om vilka lagar och regler som gäller. Lagar skall gälla för alla. Men varför förutsätter vi att företagare som homogen grupp har en självklar kunskap och förmåga att driva företag? Det ställs ibland helt orimliga kunskapskrav på dem som söker ett arbete. Som företagare behöver man inte styrka sin kompetens. Vem som helst kan starta ett företag, men vem som helst får inte arbete! Det finns också oseriösa företagare som är ute efter snabba pengar och startar företag som drivs där pengarna stoppas undan. Varken avtal eller lagar följs. På många ställen har de då konkurrerat ut ett annat företag i branschen. Företag som lagt stor vikt vid sitt samhällsansvar och haft en god personalpolitik konkurreras ut och försvinner. Detta är varken gynnsamt för den enskilde arbetstagaren eller samhällsekonomin. Det krävs legitimation för att borra i tänder, sälja hus, köra flygplan eller buss. Men det krävs ingen legitimation för att köra med anställda! Det finns alldeles för många arbetsgivare som är likgiltiga för sina anställdas säkerhet och hälsa. De bör bli medvetna om sitt ansvar. Arbetsgivare skall inte kunna skylla på bristande kunskaper. De anställda skall kunna lita på att arbetsgivaren inte riskerar deras liv och hälsa av ren okunnighet. Det är ett steg i rätt riktning om samhället ser till att var och en som startar företag faktiskt har satt sig in i vad som gäller och helst genomgått en grundläggande utbildning. Den grundläggande utbildningen för att få företagskörkort bör innehålla skattelagstiftning, bokföring, arbetsrätt och arbetsmiljölagstiftning.
mot · GT02N427 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inlandets möjligheter avseende produktion av etanol baserad på skogsråvara. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en pilotanläggning för etanoltillverkning i . Det svenska skogrika inlandet kan få en ledande roll i transportsystemets omställning till förnyelsebara drivmedel. Det är nu alldeles tydligt att etanol får allt större betydelse i transportsektorns omställning bort från fossila bränslen. Det är lämpligt att introducera i dagens fordonsflottor och i morgondagens, som det även passar det nya transportsystem, baserat på bränsleceller, som vi nu ser växa fram. Denna systemomställning innefattar en kedja av länkar från råvara, produktion och distribution. presenterade för regeringen ett projekt för etanoltillverkning i i norra . Ansökan innebar en så kallad pilotanläggning baserad på produktion av etanol ur skogsråvara. I det läget var tiden inte mogen att inleda de stora investeringar det handlade om. Dagens verklighet är en annan. Allt tyder på att dessa planer nu är mogna att återuppta. års vidareutveckling av kvalificerade biobränsleprodukter inom pågående utvecklingsprojekt inom Siljansregionen och Region , visar på bred kunskap inom området. De viktiga grundförutsättningarna i form av skogsbaserad råvara, befintlig kompletterbar träindustri och transportmöjligheter, bland annat på , finns redan på plats. Placeringen i den del av inlandet där arbetslöshetssituationen och utarmningen av landsbygden är som störst borde, tillsammans med god tillgång till råvara, vara fullgoda incitament för sådan strategisk placering. Strategiska placeringar finns naturligtvis på flera håll i inlandet, och det tidigare presenterade exemplet skulle inledningsvis kunna utgöra en pilotanläggning. Då tillgången på etanol sannolikt kommer att öka dramatiskt finns, , behov av fler anläggningar. Exemplet kan då ges vidare spridning i inlandet.
mot · GT02N430 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras utreds. En paradoxal situation råder för de s.k. skogslänen i . Det finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd, men där föreligger även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade som finns väljer ofta att flytta, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från skogslänen överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till de vattenkraftsproducerande länen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. De bestående skador som orsakats av vattenkraftsexploateringen borde bestående ersättas. Skadorna regleras ekonomiskt med s.k. bygdemedel. Men den ekonomiska ersättningen som dåtidens vattendomar fastställde skulle sannolikt vara betydligt större. En radikal förändring behövs i politiken om glesbygdslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras i och i de stora vattendragens landskap i övrigt i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. En återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att det med egna medel går att bygga en framtid. En möjlig teknisk lösning kunde vara att en del av dagens energiskatter används för att ge en återbäring. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där den producerats. Jag vill därför att en statlig parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att hitta en modell för återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.
mot · GT02N446 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fjärrvärmens utbyggnad i . Inom de flesta stadsplanebelagda tätortsområden i vårt land har kommuner, bostadsföretag eller enskilda energiproducenter byggt fjärrvärmeanläggningar av varierande storlek. Denna utbyggnad har varit mycket positiv för landets energibalans då stora mängder importerad olja har kunnat ersättas med andra oftast inhemska och billigare bränslen. Stora miljömässiga vinster har också erhållits då en större förbränningsanläggning med hög verkningsgrad har ersatt ett otal mindre med dålig verkningsgrad, vilket också skapat stora ekonomiska vinster för enskilda hushåll och samhället i stort. Fjärrvärmeproduktion är liksom kraftvärmeproduktion av avgörande betydelse för landets långsiktiga energiförsörjningsförmåga och miljöpolitikens trovärdighet. Tyvärr har dock fjärrvärmeutbyggnaden stannat av. Många energiverk och energiproducenter anser att det är för kostsamt att leda fjärrvärme till enskilda villor och mindre hyreshus fastän de ligger inom fjärrvärmens ledningsområde. Därav har följt att väldigt många hushåll investerar i andra uppvärmningssystem för att snabbt komma undan den dyra oljeeldning som annars varit primär värmekälla för merparten av alla hushåll . investerar man i olika slags värmepumpsteknik, varav bergvärme utgör huvuddelen. Detta gör att vi medvetet tillåter landets hushåll att bli ännu mer elberoende än vad alla nationella mål har talat om. Detta är en slösaktig politik. Värmepumpar har måhända en hög verkningsgrad men kräver stora investeringar och gör oss alltmer elberoende. Speciellt orimligt är det då fjärrvärmen finns i närheten. Särskilda stimulanser har till och från riktats till denna sektor för att fjärrvärmen ska nå fler abonnenter inom ledningsnätsområdet, t.ex. så kallade Lip-medel (lokala investeringsprogram) som fanns att ansöka om . finns möjlighet att ansöka om s.k. Klimp-medel (klimatpåverkande investeringar) för att dra fram fjärrvärme där man kan erhålla större miljövinster (mindre CO2-utsläpp).
mot · GT02N448 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om landsbygdens behov av leveranssäkra elnät. Strömavbrott som drabbar landet framför allt vid större oväder slår hårt mot alla drabbade. Det gäller såväl företag som enskilda hushåll. Stormen drabbade framför allt hundratusentals elabonnenter på landsbygden. Flera tiotusental av dem drabbades av mycket långa elavbrott. På vissa ställen, framför allt i , var elen utslagen . Utöver de skador, utgifter och svårigheter som elavbrotten i sig innebar orsakade stormskadorna förluster till enorma materiella värden. Denna situation är oacceptabel i vårt moderna . Det finns uppenbarligen skillnader i leveranssäkerheten beroende på var man valt att bosätta sig i landet. Elavbrott är betydligt vanligare i glesbygd än i tätort. Huvudskälet till detta är att kostnaderna för att öka leveranssäkerheten i glesbygdsområden är högre än i tätorterna. För att uppfylla alla de upprepade och vackra tal och visioner om att landsbygden ska leva och att folk ska kunna bo och leva var de vill, måste åtminstone så basala samhällsfunktioner som säkra elleveranser fungera. Det går kanske inte att ställa fullt ut samma krav på leveranssäkerhet som i tätorterna, men det går att kräva betydligt bättre standard än vad som är fallet . Det krävs, vilket regeringen redan upprepat konstaterat, omfattande investeringar i det svenska elnätet. Investeringar i elnätet i miljardklassen kommer dock inte att ske enbart genom att hotar nätbolagen med böter och skadestånd till de drabbade vid elavbrott. Det krävs också klara incitament för att nätbolagen ska våga investera. Januaristormen 2005 visade att den teoretiska modell som styr över elnäten nätnyttomodellen inte fungerar. Till följd av en långvarig fokusering på låga elpriser ser modellen primärt till priset för användandet av näten, inte till kvalitet eller utveckling. Lagstiftningen bör utformas så att den ger starka drivkrafter för att skapa säkra elleveranser och för att minska allvarliga konsekvenser av framtida svåra väderförhållanden. En ny metod för utvärdering av nätbolagen behövs. En metod som tar större hänsyn till kvalitetsaspekter en metod som bidrar till att landsbygden får leveranssäkra elnät.
mot · GT02N449 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den svenska turistnäringen. Svensk turistnäring står för 2,av totala BNP (snitt 4,) och sysselsätter cirka 126000 personer. En jämförelse med övriga näringslivet visar att antalet anställda inom turistnäringen börjar närma sig antalet anställda inom hälso och sjukvården. Antalet sysselsatta inom turistnäringen är fler än det totala antalet anställda inom följande storföretag: , VolvoPersonvagnar, H&M, och . Näringen omsätter cirka 164mdkr, varav de utländska besökarna svarar för 44mdkr. Detta innebär cirka 21mdkr i skatteintäkter. När man ser dessa siffror så inser man att här finns utan tvekan en potential som vi bör ta vara på. Det som vi framför allt bör titta på är vår marknadsföring mot utlandet. Våra nordiska grannländer satsar mer än på att marknadsföra sig som turistland. har också en förhållandevis låg andel gästnätter. Det finns utan tvekan en möjlighet att få till ett ökat resande till , vilket skulle generera både fler arbetstillfällen och ökade skatteintäkter. Med detta som bakgrund så finns det anledning att vi ser över förutsättningarna och villkoren för den svenska turistnäringen. i (s)
mot · GT02N452 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsutvecklingen för fjärrvärme och el. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra konsumenternas ställning inom el- och fjärrvärmeområdet. En ny rapport visar att de svenska konsumenterna betalar alltför höga avgifter för fjärrvärme och el. Sedan avregleringen genomfördes har priserna ökat dramatiskt på grund av att det råder närmast oligopolförhållanden på marknaden för distribution av fjärrvärme och el. Tanken med avregleringen var att ökad konkurrens skulle leda till en sänkning av priset och inte en fortsatt höjning. Marknaden domineras av ett fåtal nordiska företag som genom att köpa upp konkurrenter både i och i har skaffat sig en särställning på marknaden. Majoriteten av den svenska elen produceras genom vattenkraft och kärnkraft som inte förorenar luften med utsläpp av koldioxid. Det är en förhållandevis ren produktion i jämförelse med kolkraften som dominerar i andra länder. Länder som producerar energi med hjälp av kolkraft måste betala en avgift i form av utsläppsrätter enligt nya EU-regler. Tanken är att nedsmutsningen ska minska , att då istället investera i ren energi är en lönsam affär då ren energi inte är belagd med utsläppsrätter. Enligt marknadens regler borde då priset på den svenska elen och fjärrvärmen vara lägre, men priserna följer den europeiska marknaden trots att den inte har samma förutsättningar. Detta får till följd att de svenska konsumenterna genom att betala överpriser är med och finansierar energiomställningen i andra länder. Det kan inte anses rimligt. Konsumenterna måste få ett större inflytande över fjärrvärme- och elmarknaderna. Det kan ske genom att konsumenterna får laglig rätt att driva tvister gentemot fjärrvärmeleverantörerna vad gäller prissättningen. Konsumenternas ställning kan även stärkas genom att man inrättar ett kundråd till . Andra åtgärder som kan vidtas för att påverka prissättningen är att se över handeln med utsläppsrätterna och att underlätta för fjärrvärmeleverantörerna att använda varandras distributionsnät i större utsträckning än .
mot · GT02N454 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen studerar förutsättningarna för att erbjuda en statlig kreditgaranti för företagslokaler i vissa kommuner. En av de viktigaste förutsättningarna för en stabil tillväxt och välfärd är att näringslivet i hela landet ges möjlighet att utvecklas. Det finns förutsättningar för att som strukturomvandlingar satsa på en omfattande folkomflyttning utan att detta leder till stora obalanser i ekonomin. Därför ligger det i hela landets intresse att säkra att företag kan utvecklas också i områden, som utsätts för stora strukturomvandlingar. Ett allvarligt hinder för utveckling i bl.a. bergslagskommunerna är svårigheterna för företag att belåna industrilokaler och andra lokaler för näringslivets behov. Ett omfattande nybygge, också i mycket lönsamma företag har, i flera av landets kommuner, i stort sett inget kreditvärde när det på strikt affärsmässiga villkor prövas av bankerna. Flera av de kommuner som finns i de mest utsatta delarna av landet har ett relativt svagt eget kapital. Kreditsituationen i respektive kommun har ställt höga krav på att gå i borgen för verksamhet som haft betydelse för tillväxten i kommunen. är det orimligt att ekonomiskt relativt svaga kommuner ska tvingas välja mellan å ena sidan borgensåtaganden som kan vara för stora för en enskild kommun och å andra sidan brutna tillväxtförutsättningar i kommunen. Jag finner det därför angeläget att regeringen studerar förutsättningarna för att erbjuda en statlig kreditgaranti för företagslokaler i vissa kommuner.