mot · GT02Ub238 · 2005-09-23 00:00:00 — Vi vill ha en skola där alla elever ges förutsättningar att uppnå kunskapsmålen, oavsett elevens kön, familjebakgrund, bostadsort eller förutsättningar i övrigt. Vi vill se en skola som tillvaratar barns nyfikenhet och lust att lära. Där ska finnas tydlig fokus på kunskapsuppdraget och alla elever ska mötas av höga förväntningar. Vi vill skapa en lärandemiljö som lyfter fram vikten av kunskap och bildning. Skolan ska vara den mest kreativa och framåtblickande miljön i ett kunskapssamhälle. Där ska nyfikenhet och glädje över att lära och att lära ut prägla miljön. Där ska öppenhet för nya idéer finnas och medarbetarnas frihet att förverkliga dem vara stor. Där ska lärares professionella utveckling och utbildning premieras och uppskattas. Där ska kunskap från forskning, som kan bidra till att utveckla skolans verksamhet, tas tillvara. Där ska utvärdering av resultat och ansvarstagande för dessa resultat vara frihetens spegelbild och bidra till att utveckla skolan. Många skolor är bra skolor, men alla är det inte. Skolpolitiken måste ge förutsättningar för alla skolor att vara bra skolor, annars blir målet om en likvärdig utbildning för alla elever bara ord på ett papper. Mycket behöver göras för att stärka skolans kvalitet. I praktiken har ambitionerna för skolan sänkts betydligt. är det en av fyra elever som i inte når målen i alla ämnen, så som det var tänkt. En av tio uppnår inte godkänt i matematik, svenska eller engelska. Den sammantagna bilden av kunskapsresultaten är försämringar såväl över tiden som i relation till andra länder. Bara tre av fyra elever fullgör gymnasieskolan , trots att utbildningen är avsedd att ta . Antalet avhopp från gymnasieskolan är betydande. Många elever uppger att de trivs i skolan. konstateras stora problem med studiero i klassrummen, med mobbning och med sjukskrivningar bland lärare. Skolans problem är symptom på en skolpolitik som lett fel. Socialdemokraterna har satt skolans kunskapsuppdrag i skymundan av en mängd andra uppgifter. Av rädsla för utvärderingar har betygsliknande omdömen åtta förbjudits, betydelsen av lärarnas kompetens och av skolforskning har nedvärderats. Den socialdemokratiska regeringen har också ägnat tid och kraft åt att försvåra för elever och föräldrar att välja skola och utbildningsinriktning. Trots att ansvaret för skolan formellt har decentraliserats vill Socialdemokraterna fortfarande inte befria skolor från en detaljerad tidsstyrning. Kollektiva lösningar premieras när det i själva verket finns ett stort behov av ökad individanpassning. Hur ska annars alla elever, oavsett bakgrund eller förutsättningar i övrigt, ges möjlighet att klara målen i alla ämnen? Det är hög tid för förändring. Moderata samlingspartiets skolpolitik utgår från varje enskild elev och från den kunskap som finns kring hur skolans kvalitet kan förbättras. Vi anser att välutbildade lärare och kunniga skolledare är nyckeln till en förbättrad kunskapsinhämtning. Lärares fortbildning och möjligheter att bidra till utveckling av yrkets kunskapsbas genom tillgång till skolnära forskning ska stärkas. Det behövs större frihet för lärare och skolledare att avgöra hur undervisningen ska utformas och verksamheten organiseras. Det krävs ökade möjligheter för skolorna att individanpassa undervisningen och tydliga befogenheter för lärare och rektorer att påverka arbetsmiljön och studieron i klassrummen. De nationella kunskapsmålen och skolans kunskapsuppdrag behöver preciseras. Brister utvärderingar och uppföljningar av skolors och elevers resultat uppstår problem med likvärdigheten i utbildningen. Därför behövs också systematiska utvärderingar av varje skolas kvalitet och utkrävande av ansvar för skolans resultat. Genom denna motion föreslår vi att: Målstyrningen av skolan ska renodlas. Skolan ska ges ett tydligare kunskapsuppdrag och styras mot kunskapsmålen. Kunskapskontroller i skolår 2, 5 och 8 ska införas och kombineras med erbjudande om extra tid eller annat form av stöd till elever som riskerar att inte nå målen. Tydligare kunskapsmål och utvärderingsverktyg i form av ett utbyggt nationellt provsystem tas fram. Betyg ska bli obligatoriskt 5 för att stärka och förtydliga skolans signalsystem. Betygsliknande omdömen ska tillåtas fr.o.m. första år. I gymnasieskolan behålls kursbetygen. Individuella utvecklingsplaner ska finnas för alla elever, där elevens kunskapsläge och kommande behov av undervisning, stöd och egna insatser anges och följs upp. Utvecklingsplanen ska uppdateras åtminstone varje termin och följa eleven . Den ska utformas i samarbete mellan skola, föräldrar och elev och får innehålla betygsliknande omdömen. Förskoleklassen övergår till att bli ett första obligatoriskt år i . Skolplikten ändras så att den inträder fr.o.m. det år barnet fyller , med möjlighet till flexibel skolstart. Skolplikten ska upphöra det kalenderår då eleven fyller , men ska kunna upphöra tidigare om målen för uppnåtts. Skollagen revideras så att skoltiden tidpunkten för skolstart, undervisningstidens omfattning och skoltidens längd lättare kan anpassas efter elevens utveckling och behov. En stegvis höjning och breddning av behörighetskraven till gymnasieskolan införs. Antagningsregler och behörighetskrav ska spegla de förkunskaper som krävs för att klara utbildningen. Rätt ska finnas att tentera upp gymnasiebetyg samt att komplettera med kurser som ger högskolebehörighet i vuxenutbildningen. Rätten till s.k. konkurrenskomplettering tas bort. Skolors självständighet och frihet att forma vardagen ska förstärkas. Skolorna ska ges befogenheter i skollagen för att få till stånd ordning och arbetsro. Skärpta krav på skolors mobbningsförebyggande åtgärder införs. Utvärderingar av skolors resultat ska intensifieras och ske på lika villkor för alla skolor. Ansvar ska kunna utkrävas av skolor som inte lever upp till kvalitetskraven. En statlig satsning på lärares akademiska fortbildning, ett statligt sanktionerat system för auktorisation av lärare, kvalitetssäkring av lärarutbildningen, skärpta krav i examensordningen för lärarexamen och ökade möjligheter till forskning för verksamma lärare krävs för att långsiktigt stärka lärarnas kompetens och yrkets status. För att öka andelen ämnesbehöriga lärare ska fler vägar till läraryrket öppnas genom förbättrade möjligheter till validering och komplettering med sådan utbildning som krävs för lärarbehörighet. Den skolnära forskningen och dess koppling till lärare och skolans verksamhet ska stärkas. Ett institut för främjande av skolnära forskning och utveckling inrättas. I gymnasieskolan ska elevers möjlighet att välja utbildningsinriktning och kurser öka. Det ska finnas en studieförberedande inriktning, som leder till behörighet för högskolestudier, samt en yrkesinriktning som leder till en yrkesexamen och anställningsbarhet i yrket. Antalet kärnämnen minskas till fem (svenska, engelska, matematik, samhällskunskap och historia), medan antalet karaktärsämnen ökar. Rätt till garanterade kurser i de ämnen som utgör kärnämnen införs på alla program. Elevers rätt att välja skola ska stärkas. Fristående skolors villkor ska förbättras bl.a. genom att rätten till en ersättning som motsvarar de kommunala skolornas stärks. 5.2Uppvärdera de tidiga skolåren och barns lust att lära9 5.3Stärk lärarnas kompetens och läraryrkets status10 5.4Främja skolnära forskning och en kvalificerad skolutveckling12 6Varje elev ska nå målen12 6.1Kontrollstationer ingen elev ska osedd gå igenom grundskolan14 6.3Nationella prov tidigare och i fler ämnen15 6.4Betyg tidigare och i fler steg15 6.4.1Likvärdigheten i betygssättningen måste stärkas16 6.4.2Kursbetyg i en kursbaserad gymnasieskola16 6.5Ta bort regler som hindrar individanpassning och nytänkande16 6.6Särskilda insatser för att stärka kunskaperna i matematik och naturvetenskap17 7Stärkt trygghet och studiero i skolan18 8Relevanta behörighetskrav till gymnasieskolan18 9Stärk elevers rätt att välja skola och utbildningsinriktning19 9.1Öka elevernas möjlighet att välja utbildning efter fallenhet och intresse19 9.2Stärk elevernas rätt att välja skola20 10Utvärdera varje skola och inför ansvarsutkrävande för skolors kvalitet21 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tydligare kunskapsuppdrag för skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målen i kursplaner, programmål och andra styrdokument. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förskolans pedagogiska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i skollagen angående skolplikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskoleklassen bör övergå till att bli ett obligatoriskt år i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tydligare målstyrning av skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att stärka lärares kompetens och läraryrkets status. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en statlig satsning på akademisk fortbildning för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolnära forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers rätt till stöd för att nå målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontrollstationer 2, 5 och 8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella utvecklingsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betyg och betygsliknande omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad frihet för skolor att utforma undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den nationella timplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta tidsstyrningen med målstyrning och utvärderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda insatser för att stärka kunskaperna i matematik och naturorienterande ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra trygghet och studiero i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta kvalitetskrav på skolornas mobbningsförebyggande arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om relevanta behörighetskrav till gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka elevers möjligheter att välja ämnen och utbildningsinriktning i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa alternativa kurser i kärnämnen på de yrkesinriktade programmen i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka elevers rätt att välja skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra villkoren för fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarsutkrävande när skolor inte uppnår kvalitetskraven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning om en nationell skolpeng. Skolan är en central del av välfärdspolitiken. Det är genom föräldrars uppfostran och utbildningen i skolan som unga människor tillgodogör sig de kunskaper som krävs för att klara livet både för framtida jobb och fortsatt utbildning eller för att kunna fullgöra medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Kunskap och bildning är ett självändamål och gör att vi växer som människor. Kunskap är makt, inte minst i meningen makt över den egna livssituationen. En väl fungerande skola är basen för ett gott samhälle. Där ska samhällets grundläggande värden värnas, såsom vikten av demokrati och respekt för det unika människovärdet. Skolan ska ge unga människor redskap för att förstå vårt samhälle, vår kultur och vår omvärld. Försvaret av demokrati och det unika människovärdet kräver medborgare som kan tolka sin omvärld och som kan skilja kunskap och vetande från vidskepelse och myter. God utbildning är även en central del i det långsiktiga byggandet av välstånd. Genom att avsätta en del av dagens välstånd för utbildning investerar dagens vuxna generation . Ett lands utbildningskvalitet och kunskapsnivå är en betydande faktor i utvecklingen av den ekonomiska tillväxtförmågan. Tillgång till god utbildning borde vara en grundläggande rättighet för alla barn och ungdomar i . Så är det inte . Likvärdigheten i brister. Skolors kvalitet varierar starkt. som man arbetar mycket framgångsrikt på vissa skolor är det många barn och ungdomar som saknar stöd, motivation eller lust för lärande. År lämnar en av tio elever utan godkänt i svenska, matematik eller engelska. Endast tre av fyra elever klarar minimikraven på kunskaper i alla ämnen. Detta är oacceptabelt för Moderata samlingspartiet. Det är en betydande ambitionssänkning för skolan som ägt rum. Regeringen har i praktiken släppt ambitionen att samtliga elever ska klara grundläggande kunskapsmål. Debatten handlar i stället om hur nära målen eleverna kommer i vissa ämnen, främst matematik, svenska och engelska. När eleverna i den svenska skolan presterar måttliga resultat i relation till elever i andra jämförbara länder anses det vara bra. Det är dock inte förenligt med målet att ska vara en ledande kunskapsnation. Vi ser allvarligt på att fallit från en kunskapsmässig tätposition i förhållande till andra länder till att hamna i klungan av medelmåttiga länder. En genomsnittlig sjundeklassare 1995 kunde ungefär lika mycket matematik som en åttondeklassare gjorde 2003. har svenska elever tappat motsvarande ett skolårs kunskaper. I den jämförande internationella studien uppvisade inget av de övriga deltagande länderna i studien en motsvarande försämring.1 Bristerna inom utbildningssystemet har många orsaker. Den kanske viktigaste är att skolan har överlastats med uppgifter så att det som borde vara huvuduppgiften kunskapsuppdraget inte i tillräckligt hög grad har prioriterats. Den övergång från en detaljreglerad till en målstyrd skola, som gjordes under 1990talet, har inte fullföljts. Trots det komplexa uppdrag som lärare och skolledare har att utföra bakbinds de fortfarande av onödig detaljstyrning från stat och kommun. Oviljan att utvärdera elevers och skolors resultat gör att målstyrningen brister, vilket får konsekvenser för likvärdigheten i utbildningen. Bristande ordning och reda i skolan skapar otrygghet hos elever och lärare och hindrar fokusering på kunskapsförmedling. Många lärare och skolledare känner att de saknar redskap för hantera bristande disciplin bland eleverna. Även om det svenska utbildningssystemet sedan 1990talet utvecklats i riktning mot ökad mångfald lyckas skolan ofta inte att möta varje elev utifrån hans eller hennes förutsättningar. Elever ges ofta inte förutsättningar att utveckla särskilda begåvningar eller intresseinriktningar. De elever som har inlärningsproblem eller är i behov av särskilt stöd får inte alltid den hjälp de behöver. Kunskapsbrister åtgärdas inte , utan skickas vidare, från lägre till högre skolår, från grundskola till gymnasium, från gymnasium till komvux och vidare till högskola eller yrkesliv. När skoltiden inte används effektivt fördröjs debuten i arbetslivet. Debutåldern i arbetslivet har stigit från 22 till . I den del detta beror på att unga människor genomgår en högre utbildning av god kvalitet är det bra. Men i den del den senarelagda debuten i arbetslivet beror på att det tar allt att klara av och gymnasieskolans uppgifter är det dåligt. För den enskilde betyder det lägre livsinkomst, större studieskulder och för att bilda familj, göra karriär, spara till investeringar i hus och annat som skänker livskvalitet och trygghet, och att spara eget kapital eller pensionspoäng för en tryggad ålderdom. För stat och kommun betyder det högre kostnader, och lägre skatteintäkter. För samhället betyder det färre som arbetar och bidrar till produktion och välfärdsskapande. Den skolpolitik vi genom denna motion föreslår att anta är konsekvent inriktad mot att stärka skolans kvalitet för alla barn, oavsett bakgrund eller hemort. Vår skolpolitik bygger på kunskap och utgår från eleverna. De övergripande målen för den moderata skolpolitiken kan sammanfattas i tre punkter: Elevernas kunskapsinhämtning ska förbättras. Alla elever ska få en utbildning anpassad efter hennes eller hans behov och förutsättningar samt ges möjligheter att nå kunskapsmålen. Alla ska komma till sin rätt. Trygghet och studiero i skolan ska säkras. Det är en förutsättning för god kunskapsinhämtning och ska vara en rättighet för elever belagda med skolplikt. Elever, lärare och andra skolprofessionella har rätt till en bra arbetsmiljö. Elevers rätt att välja skola och utbildningsinriktning ska stärkas. Kärnan i Moderata samlingspartiets skolpolitik är att sätta kunskap i centrum. Ett avgörande problem i den svenska skolan är att skolpolitiken på nationell och lokal nivå har belagt skolan med en lång rad uppgifter på ett sätt som medfört att skolans kunskapsuppdrag kommit i skymundan. I läro- och kursplaner har kunskapsmålen kommit i skymundan av rena processmål på ett sätt som inte var avsikten med den nya läroplanen för (Lpo94). Målstyrningen av skolan har därför inte fungerat bra. Härutöver har betydelsen av lärarnas kompetens och auktoritet undervärderats. Ändå vet vi från forskning och erfarenhet att tydlig fokus på elevernas kunskapsinhämtning och goda lärarkunskaper är avgörande för ett gott resultat. De elever som har förlorat allra mest på skolpolitikens bristande kunskapsfokus är de som har störst behov av en bra skola elever i behov av särskilt stöd och de som inte kan räkna med hjälp hemifrån. Erfarenheterna från bl.a. omfattande nationella utvärdering av elevernas resultat och kunskapsutveckling är att det råder målträngsel i skolan.2 Läro- och kursplanernas mål är för många och inom vissa ämnen för otydligt preciserade. Därutöver tillkommer de lokala målen i kommunernas skolplaner. De många målen ses ibland som inbördes oförenliga. Det skapar oklarhet bland lärare och elever över vad som faktiskt avses med de nationella målen. Följden har blivit en obalans i många skolors prioritering mellan kunskapsmål och processmål, där ämneskunskaperna har blivit nedprioriterade. Som resultat har eleverna blivit bättre på att samarbeta, söka information, och argumentera. Men de har blivit sämre på att avgöra relevansen i argumenten och att reflektera över ett konkret innehåll i den information de tagit fram. En stor andel av eleverna tar ställning på alltför bräcklig kunskapsgrund. Det ökade arbetet med processmålen har skett på bekostnad av lärarens fokus på innehållet i undervisningsuppdraget. Staten ska etablera de nationella kvalitets- och kunskapsmål som elever ska nå, och utvärdera hur väl målen nås. För att göra utvärderingar möjliga krävs tydligt formulerade mål. Vi föreslår därför att ges i uppdrag att göra en översyn av målen i kursplaner och programmål. Översynen ska syfta till att minska antalet mål för skolan, betona kunskapsuppdraget och precisera kunskapsmålen i varje ämne. Vidare anser vi att regeringen ska ges i uppdrag att revidera läroplanen för och skollagen så att det tydligt och klart framgår att skolans huvuduppgift är kunskapsuppdraget. Vi föreslår också att de kommunala skolplanerna avskaffas, eftersom de tillför ytterligare lokala mål som ökar målträngseln. 5.2Uppvärdera de tidiga skolåren och barns lust att lära Grunden för goda kunskapsresultat läggs . Forskningen visar att barn tidigt har en språklig medvetenhet som lägger grunden för läs- och skrivinlärningen. Det finns en växande förståelse för att små barns språkliga förmåga kan utvecklas genom lek och stimulans. Det finns en koppling mellan barns språkliga utveckling och förmågan att ta till sig matematiska symboler och begrepp. Genom att ta till vara tiden i förskolan väl kan barn ges en grund som underlättar för dem att knäcka läskoden samt att senare lära sig skriva och räkna. Tidig upptäckt av eventuella problem i språkutvecklingen gör det möjligt att undvika att barn längre fram i tiden får problem med läs- och skrivinlärningen. Förskolan har således ett viktigt pedagogiskt uppdrag för att ta till vara små barns lust och möjlighet att lära. Detta behöver kompletteras med möjligheter för förskolepersonalen till kompetensutveckling. Ett antal studier visar att det finns ett positivt samband mellan tidig skolstart och elevers kunskapsinhämtning. Detta gäller framför allt för barn från hem där föräldrarna saknar högskoleutbildning och barn från familjer med annat modersmål än svenska. Men i sker skolstarten senare än i andra jämförbara länder. Det vanliga i är att skolstarten sker eller tidigare. I flera länder sker också skolstarten med en mycket hög grad av flexibilitet. Ett exempel är , där barnen kan börja skolan dagen efter de har fyllt , men senast . Att praktiskt taget alla svenska sexåringar börjar förskoleklassen, trots att denna är frivillig, visar att föräldrar är medvetna om vikten av tidigt lärande. , eller t.o.m. , är en mycket för en sex- eller sjuåring. Skillnaden i mognad mellan ett barn fött respektive december kan vara mycket stor. Resultatet av att de regelmässigt börjar kan bli att det yngre barnet får en sämre skolstart än vad som annars hade varit möjligt. Skolstart kan föra med sig att elever får svårt att ta till sig undervisningen och kan gå hela skoltiden med en ständig känsla av att ligga efter. Möjlighet till flexibel skolstart måste finnas, med såväl höst- som vårintagning. Skollagen bör ändras så att skolplikten tidigareläggs och infaller fr.o.m. det år barnet fyller , med rätt att påbörjas fr.o.m. det år barnet fyller . Det ska vidare framgå att skolstart under såväl höst som vår är tillåtet. Förskoleklassen övergår därmed till att bli ett nytt obligatoriskt år i , som stort utrymme för flexibel skolstart ges. Genom denna förändring får det som är förskoleklass ett tydligare kunskapsuppdrag och skolans resurser kan utnyttjas mer effektivt. får en tioårig grundskola. 5.3Stärk lärarnas kompetens och läraryrkets status Välutbildade lärare är en nyckelresurs för en skola med fokus på kunskapsuppdraget. Den socialdemokratiska regeringen fokuserar i stället på behovet av fler vuxna i skolan. Det allra mest centrala glöms ofta bort, nämligen vilka det är som ska undervisa eleverna. Från forskning och erfarenhet vet vi att lärarnas kompetens i termer av ämneskunskaper, pedagogisk förmåga, erfarenhet i yrket m.m. är central för elevernas kunskapsinhämtning. står vi i ett läge där en hög andel lärare saknar antingen utbildning i undervisningsämnet eller i pedagogik. Av de lärare som /03 undervisade i matematik årskurserna 79 var andelen obehöriga mätt på detta vis . Det var också fallet inom NO-ämnena och inom historia, svenska och engelska. Av de lärare som undervisade i samhällskunskap utgjorde andelen närmare 40 procent.3 som lärarbristen är stor har den nya lärarutbildningens kvalitet starkt kritiserats av Högskoleverket.4 Brister från den förra lärarutbildningen, framför allt den svaga forskningsanknytningen, kvarstår. Utbildningen har dessutom inte alltid omfattat kurser som ger nödvändiga kunskaper för läraryrket, såsom kunskaper i utvärdering och betygssättning samt i mobbningsförebyggande åtgärder. har en av de äldsta lärarkårerna i . Vi står inför en stor pensionsavgång.