mot · GT02N434 · 2005-10-04 00:00:00 — 3Företagsamhet som personlig egenskap3 4.1Dra nytta av globaliseringen4 5En ny politik för företagande6 5.1Innovationer, forskning och högre kunskapsnivå7 5.2Lägre skatter för ökat företagande7 5.3Riskkapital i tidiga skeden8 5.4.3Uppföljning av om- och avreglerade marknader11 5.4.4Kommunalpolitik för ökad konkurrens11 5.5Färre och enklare regler12 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av den svenska institutsforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avdragsrätt för investeringar i forskning och utveckling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om reformering av 3:12-reglerna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avskaffande av förmögenhetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förmånsrätten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett statligt lånegarantisystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett investeringsavdrag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om minskning av antalet stödformer och myndigheter på riskkapitalområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skärpt konkurrensövervakning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statligt ägande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av avreglerade marknader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge möjlighet att ingripa mot kommuner som snedvrider konkurrensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunala företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regelförenkling. 1 Yrkandena 24 och 7 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 5 hänvisat till LU. 3Företagsamhet som personlig egenskap Viljan att ta risker är det utmärkande för entreprenören. Att våga blir hos entreprenören det självklara, det som driver utvecklingen framåt. Därmed kan han finna grunden för trygghet och stabilitet i själva risktagandet. Alternativet är stagnation, tillbakagång och osäkerhet. handlar risktagandet om mycket mer än om att våga riskera bara en del av sina sparade medel. Det vet alla småföretagare som med varje rationell kalkyl egentligen skulle göra allt annat än att pantsätta villan för att köpa en ny svarv att ställa i källaren. Med tanke på att det varit mera lönsamt att spara i riskfria statspapper än att investera i producerande företag är det närmast ett mirakel att det över huvud taget startats några företag i . Det är inget karaktärsdag som man bara hittar hos dem som driver och startar aktiebolag. Istället kommer företagsamhet till uttryck i en mängd olika former, beroende på egna erfarenheter och preferenser. Det kan handla om dem som startar friskolor, om föredömliga arbete, eller om dem som hjälper gamla med matinköpen. Företagare är inte en särskild sort, som bara länkar in sin företagsamhet i juridisk form och därmed är exkluderade från all annan form av företagsamhet. Men de har en viss vana av att våga och vilja vara företagsamma på livets olika arenor. Högre tillväxt handlar alltså inte bara om ekonomi. Aktivt företagande är inte bara en förutsättning för samhälleligt välstånd; det är också ett uttryck för individuellt självförverkligande, en individuell skaparkraft som inte får motarbetas av politiska beslut. En politik för företagande krävs för att stimulera tillväxt, men en politik för företagande är också en politik för frihet. Fritt företagande ger möjlighet för enskilda att få utlopp för skaparlust, viljan att prova något nytt och viljan att ta risker. Tillväxt kan därför på många sätt beskrivas som högst personlig eller som resultatet av varje människas vilja att förbättra sitt eget liv. Med detta som utgångspunkt tillväxt sett som samhällets fortskridande får tillväxten stark idépolitisk bäring. Tillväxt blir till ett mått på hastigheten i samhällets utveckling. Av denna syn på företagande och tillväxt följer också att politikens uppgift aldrig kan vara att peka ut branscher eller företag som viktigare än andra. Sanningen är att vi inte har en aning om var framtidens jobb och tillväxt kommer att finnas. Vem hade kunnat ana att ringsignaler till mobiltelefoner skulle bli en marknad som 2004 beräknades omsätta i ? Vem hade anat att friskolereformen på bara lite över skulle skapa förutsättningar för över 800 fristående skolor? Hur ska vi veta var framtidens jobb ska komma? Politikens uppgift måste vara att skapa förutsättningar. All erfarenhet visar att en politik som försöker hitta vinnare bland branscher eller företag i allmänhet hittar förlorare, och slösar med skattebetalarnas pengar. främsta ekonomiska utmaning är att få fler i arbete. För att fler som vill arbeta ska kunna arbeta måste vi få fler och växande företag som vill anställa fler i . För att så ska ske måste företagsklimatet i förbättras. Inte minst måste fler företagare våga ta steget att bli arbetsgivare. I finns omkring 680000 företag, men av dessa är det bara drygt 200000 som har anställda. Om bara en tiondel av de företag som saknar anställda vågade anställa en person var, så skulle det minska arbetslösheten . 4.1Dra nytta av globaliseringen Ett gott företagsklimat i allmänhet och ett mycket gott små- och nyföretagarklimat är nödvändigt för att vi ska kunna dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger, och möta de utmaningar den ställer oss inför. Villkoren för företagen måste vara minst lika goda i som i andra länder. Så är det tyvärr inte , och vi kan tydligt se vilka effekter detta fått. som svenska företag i allt större utsträckning förlägger investeringar och nyanställningar utomlands sinar den tidigare ymniga strömmen av utländska direktinvesteringar till . sjönk de utländska direktinvesteringarna till noll enligt statistik. Även om det fortfarande finns utländska företag som köper eller bygger upp verksamheter i så är det nu lika många som säljer eller lägger ned. De svenska investeringarna utomlands var . Det verkar nästan som om landets företagare förlorat tron på . Som Företagarnas vd uttrycker saken: Varför ska utländska företag tro på när inte ens vi själva gör det? Det finns dock skäl att nyansera bilden. Internationella jämförelser visar att klarar sig bra på många områden. Det gäller t.ex. den mätning som () genomför av företagsklimatet i olika länder och som är den kanske mest uppmärksammade studien av företagsklimat. Där får en topposition. Problemet är att trots i grunden goda förutsättningar stabila makroekonomiska förhållanden, låg grad av korruption, en välutbildad befolkning och väl fungerande infrastruktur inte tycks nå sin potential. från som står bakom , menar t.ex. att ligger under den förväntade BNP-nivån med hänsyn till de underliggande faktorer som mäts i studien. Han menar vidare att de viktigaste skälen till att inte utvecklats lika positivt som man skulle kunna förvänta sig är det höga skattetrycket och brister i företagsklimatet för små och medelstora företag. borde kunna bättre, men för det krävs en ny politik för företag och företagande, en politik som istället för ständigt nya pålagor och krav på företagarna ger stabila politiska förutsättningar och successiva förbättringar av företagsklimatet. Ett avgörande problem är att Socialdemokraterna och de övriga vänsterpartierna som styr inte tycks förstå att deras politik kväver företagen, och skrämmer dem från att anställa. Arbetsgivares sjuklöneansvar ökar avsevärt risken att anställa en ytterligare person. Som arbetsgivare måste man inte bara ta ställning till om de man anställer kan förväntas göra ett bra jobb, utan också om risken är stor att de blir sjuka. Att som arbetsgivare tvingas betala betydande belopp för anställda som är sjukskrivna, även för sjukskrivningar till följd av skador eller t.o.m. efter skönhetsoperationer, känns inte rättvist. Pågående utredningar, t.ex. om rätt till heltid och , som väntas föreslå ytterligare skyldigheter för arbetsgivare att genomföra rehabilitering för anställda, gör att landets företagare väntar sig ytterligare kostnadsdrivande regler. som regeringen visar betydande handlingskraft i att föreslå nya pålagor på företagen, finns en anmärkningsvärd saktfärdighet när det gäller att finna lösningar på uppenbara brister i företagsklimatet. Avskaffandet av arvs- och gåvoskatten var välkommet, men borde ha skett tidigare. Vi kommer aldrig att få veta hur många familjeföretag som inte klarat av generationsskiften på grund av att det tagit så för regeringen att inse att dessa skatter skulle tas bort. har vänsterkoalitionen inte, trots flera utredningar, lyckats åstadkomma några märkbara förbättringar av de s.k. fåmansbolagsreglerna, som diskriminerar små företag. Regeringens regelförenklingsarbete har givit upphov till artiklar och utspel från de näringsministrar som passerat revy, men tycks ännu så länge inte ha resulterat i enklare regler för landets företagare. Istället för att välkomna nya företag inom offentligt finansierade verksamheter, läggs hinder i vägen, med stopplagar och vinstförbud. Ett gott näringslivsklimat är inte bara viktigt för att skapa förutsättningar för nya och fler jobb, utan är även viktigt ur ett konsumentperspektiv. All erfarenhet visar att sund konkurrens och få hinder för nya företag att utmana gamla leder till lägre priser, ett utökat utbud av produkter och utökade valmöjligheter för konsumenterna. Inte minst EU-inträdet har lett till ökad konkurrens och lägre priser på många marknader i , men fortfarande återstår mycket att göra. menar t.ex. att livsmedelspriserna, exklusive moms, skulle kunna vara lägre i , genom bättre konkurrens. 5En ny politik för företagande Grunden för det svenska välståndet lades genom att ett trovärdigt institutionellt ramverk skapades, som byggde på fasta spelregler, avtalsfrihet och respekt för äganderätten. Välstånd skapas inte genom politiska ingrepp utan genom att människor i samverkan har möjlighet att bygga upp företag, ackumulera kapital, investera och arbeta. Politikens roll är med detta synsätt att undanröja hinder och skapa goda grundförutsättningar, inte att försöka planera fram nya företag. Det finns inte en enstaka åtgärd som kommer att återge företagare tron på vårt land, och få dem att våga investera mer och anställa fler, utan tvärtom måste politiken på en rad områden bli företagarvänligare. Avgörande för vår möjlighet att dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger är att höja kunskapsnivån i samhället. Politiken måste därför främja utbildning, forskning och innovationer. forsknings- och utbildningspolitik beskrivs i andra motioner. I avsnitt 5.1 nedan diskuteras hur politiken kan utformas för att underlätta för företag att kommersialisera innovationer och höja produktiviteten genom att höja kunskapsinnehållet i varor och tjänster. Företagande handlar om att ta risker. För att en företagare ska våga ta den risk det innebär att starta ett företag, och kanske lämna en trygg anställning bakom sig, måste också företagaren tillförsäkras en rimlig avkastning om risktagandet blir framgångsrikt. Om vi ska klara framtidens utmaningar måste det helt enkelt löna sig bättre att våga ta risker. Det måste också finnas tillräckligt med riskvilligt kapital, för att kunna finansiera nya och växande företag. Vi anser att det krävs insatser på främst två områden för att öka avkastningen på risktagande och öka tillgången på riskkapital. Dels måste vissa skatteregler förändras, dels måste statens olika insatser för att stödja företag i tidiga skeden reformeras. Vår syn på företagens skatter redovisas i avsnitt 5.2. Skatteavsnittet beskriver även hur vi vill stimulera företagen att anställa fler. Hur man bättre kan använda de resurser som staten använder för att främja tillgången på riskkapital i tidiga skeden beskrivs i avsnitt 5.3. Kärnan i en fungerande marknadsekonomi är en livskraftig konkurrens. Erfarenheten visar också att företag som lever i en skyddad tillvaro på sin hemmamarknad ofta står sig slätt i den internationella konkurrensen. Flera insatser kan göras för att förbättra konkurrensen i , med lägre priser för konsumenterna och bättre internationell konkurrenskraft för företagen som följd: Konkurrensövervakningen bör skärpas, det statliga ägandet i en rad företag bör avvecklas, en översyn bör ske av avreglerade marknader och reglerna för kommuner bör skärpas så att dessa inte ägnar sig åt illojal konkurrens mot privata företag och så att offentligt finansierad verksamhet i högre grad konkurrensutsätts. Konkurrensfrågor behandlas i avsnitt 5.4. (Businesses views on red tape, 2001) räknar med att kostnaden i för att administrera lagar och regler är nästan per företag. En oproportionerlig del av kostnaden faller på små företag. Kostnaden är per anställd för företag med 119 anställda, medan den för större företag är och anställd. För hela samhället kan kostnaden uppskattas till . Förmodligen är kostnaden än större, eftersom den mätbara kostnaden endast är kostnaden för existerande företag för att följa lagar och regler. Till detta kommer kostnaden för att många företag aldrig blir till. Moderat politik för regelförenkling behandlas i avsnitt 5.5. 5.1Innovationer, forskning och högre kunskapsnivå har tillsammans med de övriga allianspartierna föreslagit en ny forskningspolitik som medverkar till att ge vårt land en möjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbt framväxande globala kunskapssamhället. Det behövs starka, självständiga universitet och en mångfald av forskningsfinansiärer. Forskningspolitiken behandlas i andra motioner, främst alliansens motion (2004/05:Ub11) med anledning av den forskningspolitiska propositionen, men det är viktigt att inse att forskningspolitiken har ett nära samband med företagsklimatet. Vi behöver ett företagsklimat som gör att vi kan behålla de stora företagens forskning i , locka till oss andra företag samt göra det möjligt för en ny generation av små och medelstora företag att växa upp. Att förmå utveckla en attraktiv företagsforskning är en viktig del av en nationell forskningsstrategi. Kunskapskluster i världsklass som redan finns eller är på väg att etableras behöver stimuleras. Utöver den rena forskningspolitiken behövs åtgärder för att stärka banden mellan forskning och näringslivet och för att underlätta att forskningsresultat resulterar i nya och växande företag. En översyn krävs av den svenska institutforskningen, som i ett internationellt perspektiv framstår som svagt utvecklad, och fragmenterad. Sannolikt krävs också en ökad statlig basfinansiering. Denna fråga måste dock utredas. Inte minst bör idéer hämtas från exempel i övriga . 5.2Lägre skatter för ökat företagande Kärnan i ekonomiska politik är att det ska bli mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att leva på bidrag. Även om grundbulten i denna politik det jobbavdrag som vi föreslagit tillsammans med , och i inte är en skatt som betalas av företagen är det självklart att arbetslinjen även gynnar företagandet. Många företag upplever ett problem att rekrytera, helt enkelt beroende på att en för stor del av arbetskraften fastnat i bidragsberoende. Eftersom arbetsavdraget även kan göras mot inkomster av näringsverksamhet innebär det också en direkt skattesänkning för företagare. Även alliansens förslag till nystartsjobb kommer att gynna företagen, eftersom kostnaden att anställa bli lägre. Reglerna för företag där en eller flera av huvudägarna också arbetar i företaget, de s.k. 3:12-reglerna, måste reformeras, eftersom de missgynnar småföretag. Vårt förslag till förändringar av beskattning av fåmansbolag överensstämmer i stora drag med det förslag som lämnats i utredningen ägarbeskattning, och utvecklas i större detalj i vår ekonomisk-politiska motion. Förmögenhetsskatten är skadlig av flera skäl. Beskattningar av förmögenheter gör att förekomsten av s.k. affärsänglar, dvs. personer som med eget kapital finansierar entreprenörer, kraftigt begränsas. Förmögenhetsskatten driver också kapital utomlands, och riskerar på så vis att minska tillgången på riskvilligt kapital i . Eftersom vissa former av tillgångar, t.ex. konst och antikviteter, i praktiken är undantagna från förmögenhetsskatten gynnar skatten också improduktiva investeringar framför investeringar i företag. Slutligen gör de många kryphålen i beskattningen att förmögenhetsskatten är en orättvis skatt. har därför kommit överens om att en ny regering ska avskaffa förmögenhetsskatten . Vi vill också sänka arbetsgivaravgifterna för företag för att stimulera dem att anställa fler. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna ska vara permanent så att de företagen vågar nyanställa personal. Det är vår övertygelse att en riktad och permanent sänkning av arbetsgivaravgifterna är ett effektivare sätt att snabbt skapa varaktiga arbetstillfällen än fler tillfälliga arbeten i offentlig regi. 5.3Riskkapital i tidiga skeden Vår inställning är att det inte är en statlig uppgift att förse företag med riskkapital. har en i huvudsak väl fungerande finansmarknad, och erfarenheten visar att det brukar bli dyrt för skattebetalarna när staten försöker agera riskkapitalist. Statens främsta roll är att skapa stabila och goda förutsättningar för kapitalbildning och en väl fungerande finans- och riskkapitalmarknad. Ett exempel på hur staten skapat onödiga hinder för företag att få tillgång till kapital är utformningen av förmånsrätten. En viktig reform, särskilt för företag i glesbygd, är att förmånsrätten för företagsinteckningar höjs till . En utvärdering av förmånsrättsreformen visar att den haft mycket negativa konsekvenser för små och medelstora företags kapitalförsörjning. I en enkätundersökning som genomförde på uppdrag av ITPS uppgav av de 3000 tillfrågade företagarna att de fått sina krediter omprövade, och hälften av dessa ansåg att deras tillväxtmöjligheter hade försämrats. Vår bedömning är dock att övriga delar av förmånsrättsreformen, t.ex. att statens tidigare förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffades, och att lönegarantin utökades, varit av godo. I övrigt bör därför förmånsrättsreformen lämnas intakt. Vi menar dock att det finns en roll för staten att spela när det handlar om investeringar i mycket tidiga skeden. Vi anser att det är värt att förutsättningslöst pröva möjligheterna att införa ett statligt lånegarantisystem. Ett sådant system infördes i med goda resultat. Alliansen är överens om att ge småföretagare rätt till uppskov med vinstbeskattningen när de säljer ett företag om de investerar vinsten i ett nytt onoterat företag. Vi vill också underlätta för privatpersoner att investera i riskfyllda projekt genom att införa ett särskilt riskkapitalavdrag. Ett sätt att utforma ett sådant riskkapitalavdrag, som bör prövas, är att införa ett investeringsavdrag för företag som investerar i nyemitterade onoterade aktier som innehas över . En sådan åtgärd syftar till att stimulera företag att knoppa av mindre verksamheter i nya bolag och gör att de större företagen får incitament att investera såväl kapital som kompetens i nya företag. Ett sådant avdrag har framgångsrikt införts i . Vidare bör antalet stödformer och myndigheter minskas betydligt. finns det mer än 140 olika stödformer för nya företag och en djungel av myndigheter som ofta konkurrerar med varandra om småföretagens gunst. Resultatet blir mycket svåröverskådligt för företagarna och dyrt för skattebetalarna. En ny regering kommer att göra en skyndsam översyn av det statliga stödet till företag i tidiga skeden så att dessa resurser används så effektivt som möjligt. måste ges ökade resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden. De räder som verket gjort mot vissa branscher där man befarat bristande konkurrens ett fenomen som drabbar nya aktörer hårt har varit bra och bör utvecklas. bör också ges ökade befogenheter att ingripa då konkurrensen inom t.ex. vård, skola eller omsorg hotas av en kommuns beteende. liksom övriga partier i föreslår i sina respektive budgetmotioner att ska få ökade resurser. Vi välkomnar den reformering av konkurrensövervakningen som sker inom EU, som syftar till en effektivisering, en anpassning till att EU utvidgats till fler länder och en fokusering på allvarligare överträdelser. EU:s konkurrensupprätthållande verksamhet är av stor betydelse. måste verka för att EU ingriper med kraft mot t.ex. olagligt och konkurrenssnedvridande statsstöd eller begränsningar av konkurrensen i medlemsländerna. är ett jämförelsevis öppet land, där utländska företag i allmänhet kan verka på samma villkor som svenska. Det är viktigt att svenska företag ges rättvisa villkor i övriga EU. Vår bedömning är att den svenska konkurrenslagstiftningen i huvudsak fungerar väl. På några punkter bör dock åtgärder övervägas som kan stärka roll. Vinsterna av att ingå i en kartell kan för ett företag vara mycket stora. Det är därför viktigt att de konkurrensskadeavgifter som utdöms är tillräckligt höga för att verka avskräckande. De processer som drivit har också blivit mycket utsträckta i tiden, vilket binder upp betydande resurser för såväl myndigheten som de inblandade företagen. Det kan därför finnas skäl att se över instansordningen i mål som gäller brott mot konkurrenslagen, och eventuellt ge möjlighet att direkt döma ut konkurrensskadeavgifter efter den modell som tillämpas av kommissionen på EU-nivå. Detta måste självfallet ske med bevarad rättssäkerhet för inblandade företag. En utredning bör tillsättas för att belysa behoven av ändrad instansordning och analysera om utdömda konkurrensskadeavgifter är väl avvägda. Avgörande för en god konkurrens är också att avskaffa konkurrenshindrande regler. Redan nationalekonomins fader, , påpekade i Om nationernas välstånd att företagare gärna samverkar i syfte att höja priserna. Hans slutsats var att sådan samverkan ofta möjliggörs genom olika typer av statliga regleringar, t.ex. skråväsenden, genom andra typer av regler. Därför är den regelförenkling som diskuteras nedan av central betydelse även för att öka konkurrensen. Statens uppgift är att ställa upp reglerna för företag och enskilda samt att finansiera viktiga välfärdsuppgifter såsom skola, vård och omsorg. Däremot bör stat och kommun i allmänhet inte utföra sådana uppgifter som bättre utförs inom den privata sektorn. Det finns också ett problem med statligt ägande som gör att staten ska undvika att driva företag om det inte finns särskilda skäl för detta. Ett problem är de dubbla roller som uppkommer när staten både är domare och bestämmer reglerna och agerar som en viktig aktör på marknaden. Ett annat är svårigheten att upprätthålla rättvisa konkurrensvillkor, eftersom de statliga företagen i praktiken agerar med statens beskattningsrätt som eget kapital. Mot den här bakgrunden är vår utgångspunkt att staten som huvudregel ska undvika att äga företag och bedriva näringsverksamhet. ska inte en avveckling av det statliga ägandet göras till ett självändamål överordnat alla andra hänsynstaganden. Vi avser i stället att metodiskt gå igenom hela den statliga företagsportföljen och för varje företag identifiera och ange vilka skäl som en gång åberopades för det statliga ägandet och vilka skäl som alltjämt är giltiga. Försäljning kan ske när skäl saknas för ett fortsatt statligt ägande som t.ex. när statliga företag agerar helt på kommersiella marknader präglade av en fullt ut fungerande konkurrens. Nordea och Sonera kan nämnas som exempel. De privatiserade företagen kan stärkas om de tillåts att agera friare på kapitalmarknaden än vad som är möjligt för ett statligt företag. En avveckling av statligt ägande ger också ett tillskott av statsinkomster som kan användas till andra, mer angelägna ändamål. Omstruktureringar av de statliga företagen måste ske ansvarsfullt. En viktig uppgift är att värna skattebetalarnas gemensamma tillgångar.