mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med nya miljöåklagare, ekobrottsåklagare, åklagare med särskild internationell kompetens samt nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för vardagsbrotten. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. Regeringens målsättning är att skapa större domkretsar men vi motsätter oss att små tingsrätter läggs ned. Om nedläggningarna fortskrider i enlighet med regeringens inriktning är risken stor att rättssäkerheten äventyras. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målet är att meningsfulla insatser genomförs för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Trestegsanstalter ska införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram. Utbildningsinsatser för personalen är nödvändigt. Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet måste intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet ska ses som en del av kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. Rättsväsendet är en del av rättssamhället. Till detta hör även andra kontroll- och bevakningsfunktioner som syftar till säkerhet och till att statliga beslut efterlevs och kan avgöras på ett snabbt, korrekt och rättssäkert sätt. Av denna anledning anser att utökade satsningar även krävs på tullen, , , och . anser att kommunsektorn behöver ett ekonomiskt tillskott utöver de medel som Socialdemokraterna anslår i vårpropositionen. Kommunerna och landstingen eller regionerna har att driva och förvalta det som vi Kristdemokrater anser vara välfärdens kärna, nämligen vården och omsorgen av barn och äldre, utbildningen av de unga samt den samhällsnyttiga servicen till medborgarna. En resursförstärkning är nödvändig för att åstadkomma bättre kvalitet i förskolan och förbättringar inom psykiatrin och missbrukarvården. Vi vill också anslå särskilda medel riktade till att förbättra utbildningen av personal inom äldreomsorgen. Vi har tidigare föreslagit ett kvalitetslyft för vården genom kompetensutveckling. Därför välkomnar vi nu att regeringen anslutit sig till vårt krav. Dessa satsningar bör ske genom att pengar specifikt riktas mot dessa verksamheter. Därutöver krävs ett rejält resurstillskott som kommunsektorns förtroendevalda själva kan besluta om. Varje kommun och landsting eller region måste utgå från sina behov och förutsättningar för att reellt kunna förbättra vård, skola och omsorg. Därför krävs handlingsutrymme för de lokalt förtroendevalda att avgöra på vilket sätt resurserna bäst ska användas. Genom att frikoppla öronmärkningen på regeringens satsningar kan vi frigöra som kommunerna själva får disponera. Därmed ökar möjligheten till ett bättre resursutnyttjande och hushållning med gemensamma resurser. Från kristdemokratiska kommun- och landstingspolitiker runt om i landet välkomnas ett större handlingsutrymme för sektorn. De områden som särskilt kommer att prioriteras av är äldreomsorg och sjukvård. Det handlar om fler platser påäldreboenden och nya former av seniorboenden liksom äldrevårdscentraler och äldrelotsar som ser till helheten och hjälper den enskilde genom samordning av insatserna. Det finns också behov av ökad kompetens inom demensvården bl.a. genom särskild utbildning i demensvård för undersköterskor och vårdbiträden. Det behövs också en utökad dagverksamhet som stöd för den som vårdas i hemmet av en anhörig. Kommunerna måste utveckla sitt stöd till föräldrar och barn. Det handlar om familjecentraler, ungdomsmottagningar och i många fall också en satsning på barn- och ungdomspsykiatrin. Genom en friare hantering av kommunernas resurstillskott kan detta genomföras utifrån lokala behov och förutsättningar. föreslår en satsning på kvaliteten i förskolan. Denna finansieras helt genom att låta kommunerna ta ut en högre maxtaxa på barnomsorg. Antalet barn per förskolegrupp ökade efter införandet av maxtaxan. Eftersom regeringens satsning var underfinansierad ledde detta till större barngrupper vilket riskerar försämra kvaliteten. Detta kan vi inte acceptera utan föreslår ett höjt tak för maxtaxan från , till för inkomsttagare med i hushållsinkomst med tre eller fler barn. Det frigör inom kommunsektorn att användas för kvalitetshöjning inom förskolan. För att garantera deltidstaxorna i barnomsorgen avsätts . Alla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. Kommunerna ska därför ha skyldighet att erbjuda ekonomiskt stöd inte bara till barn i förskolan utan också till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. anser därför att ett kommunalt vårdnadsbidrag ska införas fr.o.m. . Lämpligen bör vårdnadsbidraget uppgå till av anslaget till barnomsorgen, viket innebär och barn. Beroende på hur kommunernas utbyggnad av förskolor ser ut kan en sådan här reform innebära både besparingar och viss kostnadshöjning. För att underlätta införandet av ett system med kommunalt vårdnadsbidrag anslår vi 2006 och 2007. För att stärka arbetet inom psykiatrin så anslår , vilket är betydligt närmare den resursförstärkning som regeringens egen utredare föreslagit. föreslår tillsammans med de andra borgerliga allianspartierna en vårdgaranti som får en annan finansiering och utformning än regeringens. Sammantaget anslår i riktade satsningar samt nästan i tidigare låsta medel till kommunala satsningar under budgetåren 2006 och 2007. Kommunsektorn kommer indirekt att påverkas av en rad förändringar som avser att genomföra på olika budgetområden. Det gäller inte minst den omfattande inkomstskattereformen riktad mot arbetande låg- och medelinkomsttagare som vi presenterar i denna motion. Samtliga dessa effekter ska regleras i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. Resurserna till kommunerna är av central betydelse för kvaliteten i den välfärd som skattebetalarna har rätt att kräva av samhället. För att kvaliteten inte ska försämras, eller trygghetssystemen urholkas, så krävs en politik som leder till högre tillväxt, fler jobb och fler människor i skatteinbringande sysselsättning. Utan denna tillväxt kommer det annars bara att finnas nedskärningar att fördela. Detta är ett viktigt skäl till att sätter tillväxtpolitiken högt på dagordningen. På bör kommunernas beroende av omfördelning av statliga medel minska. Förutom att ge grogrund för verklig tillväxt i skatteunderlaget kan detta ske genom att staten i större mån än tidigare låter kommunerna själva disponera över de skattemedel som deras invånare genererar. I detta avseende spelar förstås det kommunala utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Kommunernas självständighet kan också stärkas genom att bredda de kommunala skattebaserna. förslag att införa en allmän fastighetsavgift som står i relation till de kostnader kommunerna uppbär för att ge service till fastighetsägarna är ett sådant förslag som stärker den kommunala självfinansieringen. Det ger också möjlighet åt staten att minska anslagen till kommunerna i motsvarande mån, utan att det hotar kvaliteten i vården, skolan eller omsorgen om våra barn och gamla. Detta förslag går också helt i linje med vad kommunerna själva har uttryckt ett önskemål om, bl.a. i den skattebasutredning som presenterade för , nämligen att få växla bort delar av statsbidragen mot att de själva får förfoga över en ökad andel av inkomster och avgifter. 9.1Politik som stimulerar arbetsutbud och ökad efterfrågan står inför stora utmaningar. kommer behovet av arbetskraft att stiga snabbt. Den demografiska utvecklingen innebär att antalet äldre ökar som den arbetande delen av befolkningen minskar. Det innebär att färre arbetande ska försörja fler som är i behov av den offentliga sektorns resurser. Socialdemokraternas lösning på denna ekvation heter höjda skatter. Statsminister har redan antytt att vi kan behöva vänja oss vid en skatt på uppåt . Men skatter är redan i utgångsläget bland de högsta i världen. Skatterna är redan så höga att de leder till att kapital och jobb flyr landet. Att finansiera behoven i vården, skolan och omsorgen med högre skatter är därför inte en hållbar väg om även ska framstå som ett konkurrenskraftigt land för investeringar och nya jobb. Lösningen på framtidens utmaningar är istället att få fler människor i arbete, både i absoluta tal och som andel av befolkningen. Detta kan åstadkommas genom att skatterna på arbete sänks som det blir mindre fördelaktigt att ha bidragsförsörjning. Därför föreslår vi också i denna budgetmotion en omfattande skattereform som sänker skatten på arbete radikalt, minskar marginaleffekterna av att gå från bidrag till arbete och från deltid till heltid samt gör det relativt mindre förmånligt att leva på bidrag. 9.2Budgetalternativ utan dynamiska effekter föreslår i denna budgetmotion radikala omläggningar av skattesystemet. Bruttokostnaden för den inkomstskattesänkning vi skisserar är nästan för den offentliga sektorn. Denna och andra förändringar som vi föreslår i den ekonomiska politiken finansieras fullt ut genom omprioriteringar på andra områden. Det betyder att budgetalternativ inte innehåller några former av dynamiska effekter eller effekter av beteendeförändringar i sin finansiering. kan man anta att vår politik kommer att leda till kraftfulla förändringar i ekonomins funktionssätt. Först och främst genom att våra inkomstskattesänkningar kommer att stimulera människor att gå från bidragsförsörjning till arbete, eller från deltidsarbete till längre arbetstid. Detta skulle minska utgifterna i socialförsäkringssystemen och öka antalet skattebetalare - och därmed de offentliga intäkterna. Människor som har ett arbete får dessutom en direkt inkomstförstärkning till följd av skattesänkningen. I genomsnitt ökar disponibelinkomsten för dem som har ett arbete med , vilket kan användas till ökat sparande eller till konsumtion. Bara genom att anta att hushållen använder dessa medel på samma sätt som andra inkomstökningar kan man t.ex. beräkna att statens intäkter från momsen skulle öka med - före effekten av andra skatte- och avgiftshöjningar. Sammantaget kommer vår politik över tiden att leda till väsentliga förstärkningar av den offentliga ekonomin, högre tillväxt och ökad sysselsättning med färre arbetslösa och färre bidragstagare. Utbudet av arbetskraft bestäms av flera faktorer. På lång sikt styr demografiska faktorer som den inhemska befolkningstillväxten och förskjutningar i befolkningens ålderssammansättning. Utbudet påverkas också av förändringar i förvärvsfrekvensen. Slutligen påverkas utbudet också av nettoinvandringen och hur snabbt invandrade svenskar kan integreras på arbetsmarknaden. politik syftar till att göra det relativt sett mer lönsamt att arbeta framför att leva på bidrag. Det påverkar redan på kortare sikt utbudet av arbetskraft genom att utbytet av arbete i förhållande till att inte arbeta ökar. Vidare påverkas utbudet av efterfrågan på arbetskraft, för vilken vi har särskilda förslag riktade främst mot små och medelstora företag i den arbetsintensiva privata tjänstesektorn. Till det kommer nystartsjobben som gör att stora grupper som inte lyckats etablera sig på arbetsmarknaden får en chans att komma i arbete, vilket medför att fler söker jobb och arbetskraften stiger. Förslagen som presenteras i denna motion kommer att uppmuntra till ett ökat arbetskraftsdeltagande. Sänkningen av skatten på arbetsinkomster i kombination med skattehöjningen på bidragsinkomster leder till minskade marginaleffekter vilket kommer att göra det betydligt mer lönsamt att lämna bidragsförsörjning och i stället arbeta. Detta gäller i synnerhet för deltidsarbetande och för låginkomsttagare. Detta är viktigt och en av förändringarna sedan budgetmotionen . Människor som lämnar bidragsförsörjning gör sannolikt detta stegvis, dvs. man lämnar exempelvis långtidssjukskrivning i etapper. När en person är redo att börja en återgång till arbetslivet är det viktigt att även de ekonomiska incitamenten är på plats. Det ändrade grundavdraget gör det betydligt mer lönsamt att arbeta även på deltid i förhållande till bidragsförsörjning på heltid. Införandet av en andra karensdag kommer också att verka i samma riktning. Genom att lägga en extra självrisk på sjukdom såökar kostnaden för den enskilde att sjukskriva sig, vilket bör begränsa korttidssjukskrivningarna ytterligare. Vi vill också bättre ta till vara äldres erfarenheter och förmågor. De särskilda lättnaderna för arbetande pensionärer gör att de som vill och kan fortsätta arbeta får ett märkbart större utbyte av detta. Höginkomsttagare får också sänkt skatt. Dels genom att våra skattesänkningar även träffar den med inkomster över brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Men främst för att vi börjar avveckla den värnskatt som i praktiken fungerat som en straffskatt på högre utbildning. Detta är viktigt för det höjer värdet av att utbilda sig, vilket stimulerar till förkovran och högre produktivitet. Sammantaget kommer våra förslag medföra att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen stiger märkbart. 9.3.1Reformer som ger ökat arbetsutbud På lång sikt bestäms sysselsättningen av hur arbetskraftsutbudet och den långsiktiga arbetslösheten ändras. Detta betyder att all ekonomisk politik som påverkar utbudet och arbetslösheten också påverkar sysselsättningen. Men det kan ta avsevärd tid innan ett ökat arbetsutbud också slår igenom på sysselsättningen. Därför föreslår vi också omfattande reformer som ska stimulera företagens efterfrågan på arbetskraft. Det finns emellertid skäl att diskutera sysselsättningen något. Dels för att många i debatten anklagar de utbudsreformer som vi vill genomföra för att vara ett sätt att med ekonomisk politik framtvinga lönedumpning eller låglönejobb. Men också för att den effekt på arbetsutbudet som vår politik ger upphov till faktiskt ger betydande samhällsvinster. förslag till sänkta skatter kommer att resultera i högre reallöner efter skatt och högre sysselsättning. Detta möjliggörs genom att skattesänkningarna även till en del medför lägre lönekostnader för företagen. Tänk på följande realistiska exempel: Vårt avdrag för arbetsinkomster gör att en person som tjänar /tim före skatt får en skattesänkning med ca /tim - helt utan att löntagaren ökat sin produktivitet. I nästa löneförhandling kommer skattesänkningen därför att medföra något lägre lönekrav (precis som höjd skatt brukar leda till högre lönekrav). Lönekravet sänks dels genom att den anställde fått en direkt inkomsteffekt till följd av vår reform, dels för att framtida inkomstökningar blir mer värda i den enskildes plånbok när de träffas av en lägre marginalskatt. Enligt forskning vid bl.a. så leder en skattesänkning till att lönekraven dämpas med , eller med i vårt exempel. Det betyder att arbetsgivarens kostnader efter nästa löneförhandling minskat relativt dagens skattesystem med cirka 3,vid en arbetsgivaravgift på . En minskning av arbetskraftskostnaden med 3,kan väntas leda till en ökning av sysselsättningen med eller ca 80 000 personer. Sammantaget medför därför sänkt skatt såväl högre reallöner efter skatt som påtagligt fler sysselsatta. 9.3.2Reformer som ökar efterfrågan på arbetskraft Utöver skattereformen lägger fram ett batteri med förslag som syftar till att påskynda och säkerställa efterfrågan på arbetskraft. Alliansens förslag om nystartsjobb kommer att göra det påtagligt lättare för människor som varit borta länge från arbetsmarknaden att återvända utan att fastna i nytt utanförskap. Nystartsjobben sänker arbetskraftskostnaden rejält och . Till följd av den snäva avgränsningen mot grupper med mycket svag förankring på arbetsmarknaden kommer skattesänkningen inte nämnvärt påverka löntagarnas lönekrav. Därmed finns det starka skäl att tro att sysselsättningseffekten kan bli märkbar. Sänkta företagsskatter och minskat sjuklöneansvar ökar lönsamheten och stimulerar därmed investeringar och innovationsklimatet. Det är viktigt att företag och dess ägare kan gå med vinst och ibland med rejäl vinst. Av många idéer som olika entreprenörer försöker kommersialisera är det nämligen få som lyckas. För att ha råd att misslyckas måste därför vissa projekt kunna generera höga vinster. Summan av vinster i de nya företagen måste därför alltid överstiga förlusterna i de företag som inte överlever, i annat fall är det inte samhällsekonomiskt lönsamt med entreprenörskap och nyföretagande. Sänkta skatter för enskilda näringsidkare och fåmansföretagare kommer att stimulera till ökade investeringar som inte bara ersätter befintligt kapital utan också skapar fler jobb. är ett land där det samlade finansiella sparandet är mycket högt - av BNP. Detta syns främst genom våra kraftiga överskott i bytesbalansen. betyder detta också att investeringarna är låga och att som nation lånar ut stora belopp till investeringar utomlands. Orsakerna till detta är naturligtvis flera, men utvecklingen reser frågor om det svenska företags- och företagarklimatet. Förmögenhetsskatten är en faktor som driver ut kapital ur landet, liksom dubbelbeskattningen på svenskars investeringar i svenska företag. Ett slopande av förmögenhetsskatten och lindring av dubbelbeskattningen kan väntas dämpa kapitalflödena till utlandet och i bästa fall medföra ett visst återflöde. Detta kommer att stimulera till investeringar i istället för i utlandet och skapa sysselsättning här hemma istället för i andra länder. föreslår betydande satsningar på den offentliga sektorns kärnverksamheter, främst inom den kommunala vården, skolan och omsorgen. Detta resurstillskott bedöms skapa fler jobb men även öka löneutrymmet för anställda inom den offentliga sektorn. Det leder till en förskjutning av det relativa löneläget inom många kvinnodominerade yrken. Ett högre relativt löneläge är dessutom nödvändigt för att kunna locka fler att vilja arbeta inom dessa sektorer. Effekten på arbetsutbudet torde vara mer begränsad och bara motsvara den effekt som efterfrågan i sig ger upphov till. På lång sikt bör offentliga utgifter inte nämnvärt påverka arbetslösheten. 9.3.3Samlade effekter på produktion och sysselsättning Våra förslag innebär i korthet: Marginalskatterna för den som arbetar sänks med i genomsnitt . I lägre inkomstskikt sjunker marginalskatten på arbetsinkomster . Den genomsnittliga nettoinkomsten stiger , med tyngdpunkten på arbetsinkomster . Marginalskatten för dem som lämnar bidragsförsörjning och går till arbete sjunker med , vilket ger en samlad marginaleffekt på av att gå från bidrag till arbete (se diagram 10.2). Denna effekt integreras i analysen. I tabellerna nedan redovisas således effekten av både sänkt skatt på arbete och höjd skatt på bidragsinkomster. Ersättningen i socialförsäkringarna minskar med i genomsnitt till följd av regelförändringar. Tillkommer en inkomsteffekt på cirka 1-1,till följd av det justerade grundavdraget på bidragsinkomster. Satsningar på kommunerna motsvarar netto i ökad offentlig konsumtion. Skattereformen medför skattesänkningar på brutto . Netto efter andra avgifts- och skattehöjningar ökar disponibelinkomsten med , vilket bedöms öka den privata konsumtionen med . Avdrag införs för hushållsnära tjänster, vilket ger en konsumtionsökning på . Nystartsjobben innebär en riktad lönesubvention som sänker arbetsgivarnas kostnader för omkring 100 000 personer. Diagram 11.1 Marginalskatt i olika inkomstlägen med inkomstskatteförslag. Diagram 11.2 Skillnad i marginalskatt för den som går från bidrags- till arbetsinkomster med inkomstskatteförslag. I tabell 10.1 och tabell 10.2 nedan redovisas de samlade utbuds- och efterfrågeeffekterna av politik . Vissa effekter har emellertid inte kunnat beräknas, exempelvis effekterna av ändrad struktur på finansieringen av a-kassan. En sänkning av marginal- och genomsnittsskatten kommer att dämpa arbetslösheten. Det faktum att tyngdpunkten av skattesänkningarna riktas till låg- och medelinkomsttagare talar för att sysselsättningseffekten blir märkbar. En rimlig bedömning är att sänkningen av arbetskraftskostnaden genererar en efterfrågeökning på arbetskraft på . Den högre sysselsättningen väntas stimulera utbudet, vilket medför att arbetslösheten inte dämpas lika mycket. Den långsiktiga arbetslösheten bedöms sjunka . Utbudet av arbetskraft bedöms stiga med . föreslår en försämring av nettoinkomsten från socialförsäkringarna med och en sänkning av marginalskatten för den som går från bidrags- till arbetsinkomster . Detta bedöms medföra att den genomsnittliga arbetslöshetsperioden minskar . Detta motsvarar att den genomsnittliga arbetslösheten som andel av arbetskraften kan komma att minska med i storleksordningen 0,2-0,. Under normala omständigheter bör en förändring av arbetslösheten av denna storleksordning motsvara en sysselsättningsökning på och en uppgång i arbetsutbudet på . På kort sikt finns det dock anledning att tro att återflödet av tidigare sjuka innebär att vikarier och ersättningsanställda sägs upp, vilket gör att arbetslösheten stiger något. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. bedöms utbudet stiga med eller drygt 130 000 personer. På stiger det mer, med , vilket motsvarar nästan 160 000 personer. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med . Tabell 11.1 Effekter på arbetsutbud och sysselsättning av politik. Kort sikt () -0,2 -0,2 -0,3 Källa: Egna beräkningar Tabell 11.2 Effekter på arbetsutbud och sysselsättning av politik. Längre sikt (4+ år). -0,4 -0,1 -0,5 Källa: Egna beräkningar Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen på innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan - om inte produktiviteten förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med 0,2-0,till följd av vår politik. 9.4Effekter på de offentliga finanserna Den offentliga sektorn har mycket att vinna på en politik som prioriterar arbete och högre tillväxt. Det bortfall som skattesänkningarna medför på kort sikt kompenseras över tiden av minskade kostnader i t.ex. socialförsäkringssystemen till följd av minskad arbetslöshet samt färre sjukskrivna och förtidspensionerade. Skattesänkningarna medför ocksåökade disponibelinkomster för dem som har ett arbete, vilket stimulerar konsumtionen och ökar statens intäkter från momsen. 9.4.1Skatteintäkter till följd av ökad konsumtion inkomstskattesänkningar uppgår brutto till för arbetstagare. Till detta kommer en justering av grundavdraget för pensionärer på samt halverad inkomstskatt för äldre motsvarande ett skattebortfall på . Från detta skall dras inkomsteffekter för bidragsinkomsttagare på (regelförändring samt justering av grundavdraget på bidragsinkomster). Det ger en total skattesänkning på nästan netto. Mot detta skall ställas de avgiftshöjningar som träffar inkomsttagarna. Det gäller först och främst avgiften till a-kassan () samt höjningen av trafikförsäkringsavgiften (per bil och månad) till följd av införandet av en finsk trafikförsäkringsmodell. Sammantaget uppgår dessa avgiftshöjningar till . Netto kvarstår en ökad disponibel inkomst på . Av detta antas arbetstagare spara i genomsnitt och använda resten till konsumtion. Bidragstagare och pensionärer antas inte ha något nettosparande, varför inkomsteffekten får fullt genomslag på konsumtionen. Som framgår av tabell 10.3 nedan så skulle detta ge en konsumtionsökning på , vilket vid en genomsnittlig momssats på ger en inkomstökning till staten på . Tabell 11.3 Konsumtions- och intäktseffekter till följd av skatte- och avgiftsförändringar.