mot · GS02MJ5 · 2005-01-25 00:00:00 — Åtgärder med anledning av stormen i (väckt enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall ta ett samordningsansvar för myndigheternas åtgärder för att göra samhället mindre sårbart för extrem väderlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall ta ett särskilt ansvar för att långsiktigt följa upp stormens konsekvenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykosocialt stöd till drabbade människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbilda frivilliga som förstärkningspersonal i kriser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompensation vid utebliven leverans av el. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egen och kontrakterad personal för snabb insats vid störningar av eldistributionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens särskilda ansvar att se till att försäkringsbolag, banker och kraftbolag samarbetar för att stormens verkningar inte skall drabba enskilda människors ekonomi på ett orimligt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avreglering beträffande eldistribution för särskilda och avgörande ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kartläggning av reservkraft i kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte avveckla kärnkraftsreaktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall vidta åtgärder för att höja driftsäkerheten i telenätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall vidta åtgärder för att höja driftsäkerheten för larmnumret 112. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge Public service-utredningen i uppdrag att utreda lokalradions ansvar för krisinformation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vidta åtgärder för att höja driftsäkerheten på landets järnvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabba informations- och utbildningsinsatser om riskerna vid arbete i stormskadad skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa ett förbud mot avverkning av skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i extrema situationer tillåta tyngre fordon än normalt vid skogsavverkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att öka bärigheten på vissa vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dispens att trafikera svenska hamnar med icke EU-flaggade fartyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar för riktade hamnstatskontroller. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för att förenkla arbetskraftsinvandring från länder utanför EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om planering för god tillgång på plantor för återplantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om måttfull kemisk insektsbekämpning av stormskadad skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att söka alternativ till storskalig flygbesprutning av skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ansöka om katastrofmedel från EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt katastrofkonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utjämning på skogsskadekonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna kring skogsskadekonto och skogskonto i samband med generationsskifte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagens förmånsrättsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppskov med inbetalning av skatter och avgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dispens med inbetalning av skatter och avgifter i väntan på ny lag om uppskov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en preliminär deklaration för företag. Den storm som drabbade mellan är inte en fråga enbart för människor i de drabbade länen. Den berör hela . Under överskådlig framtid kommer den att påverka livet för enskilda människor som i många fall fått sitt livsverk och sin framtida bäring bokstavligt sönderslagen. Stormens långsiktiga effekter för samhällekonomin och för näringslivet är svåra att förutsäga. Vi vet bara att de kommer att påverka hela vårt land . Stormen ställer frågor om det svenska samhällets sårbarhet vid omfattande och oväntade händelser. Den enskilda människan måste kunna lita på att grundläggande samhällsfunktioner och infrastruktur fungerar även vid mycket omfattande krissituationer. Stormen visade att så inte är fallet , liksom regeringens hantering av tsunami-katastrofen i visade på brister i katastrofberedskap. Samhällsviktig infrastruktur kan utöver naturkatastrofer även hotas av terroristorganisationer. riskerade 1996 ett mycket långt och omfattande elavbrott genom att provisoriska var nära att spränga viktiga transformatorstationer i . Polisen och säkerhetstjänsten lyckades stoppa detta men om det hade lyckats hade sannolikt blivit utan el , vilket naturligtvis skulle ha fått enorma konsekvenser. liberalerna vill i denna motion lyfta fram ett antal åtgärder som vi anser är nödvändiga att vidta omgående för att förbättra människors trygghet i extrema situationer. De syftar också till att lösa akuta frågor för skogsägare och andra företagare som direkt drabbats av stormen. För att lösa de problem som vi kan överblicka krävs enligt vår bedömning inga nya myndigheter. Det finns myndigheter inom alla de områden där akuta åtgärder behöver sättas in. Regeringen bör ta ett särskilt ansvar för att myndigheternas åtgärder samordnas på ett effektivt sätt. Vi kan dock inte till fullo se de mer långsiktiga konsekvenser för enskilda människor, samhällsekonomin och näringslivet som stormen kommer att ge. Det är först i längre tidsperspektiv som stormens påverkan kommer att visa sig fullt ut. Regeringen bör därför ta ett särskilt ansvar för att följa upp stormens konsekvenser på , kontinuerligt redovisa dessa och där såär nödvändigt föreslååtgärder som vi inte har möjlighet att se behovet eller omfattningen av. Stormen över gör att vi måste ställa allvarliga frågor om hur tryggt vårt samhälle är. är ett av de mest elberoende länderna i världen. Uppvärmningen och ljuset i våra bostäder, datorer och telefoner och möjligheterna att laga mat är beroende av el. Flera hundra tusen hushåll saknade el efter stormen. saknade fortfarande tiotusentals abonnenter el i sina hem. I evakuerades barnfamiljer och gamla från sina hem därför att vi saknar en trygg elförsörjning. efter stormen stod flera tusen företag fortfarande stilla på grund av strömavbrotten, vilket innebär stora förluster . Särskilt för mindre företag kan konsekvenserna av detta bli allvarliga. Påfrestningarna är stora för de människor som kanske förlorat hela sitt livsverk eller ser en i högsta grad oviss ekonomisk framtid för sig själva eller sitt företag. För människor som levt utan telefon, el, ljus, värme eller rinnande vatten och för människor som tvingats lämna sina hem gäller detsamma. Även om det offentliga och organisationer erbjudit stöd för oroade eller traumatiserade människor finns det anledning att tro att behovet av psykosocialt stöd kan komma att öka. Detta bör följas noga, och det måste finnas beredskap för att vid behov se till att det snabbt kan sättas in extra resurser. I krissituationer krävs ofta förstärkningspersonal inom polis, akutsjukvård, räddningsfunktion och reparationsfunktion. Det kan vara svårt att handleda "spontanfrivilliga" eftersom många uppgifter kräver hög kompetens. En möjlighet är att utbilda frivilliga som sedan ingår i en "resursbank" med frivilliga experter. Utbildning av dessa personer bör kunna ske genom samarbete mellan berörda myndigheter. Som medborgare har du rätt att förvänta dig säkra leveranser av el även i extrema vädersituationer. Elavbrott innebär stora kostnader för hela samhället. Enligt Energimyndigheten var kostnaderna för det elavbrott som ägde rum i hela . Detta avbrott pågick då i . Även på en avreglerad elmarknad måste det ytterst vara staten som ansvarar för en fungerande infrastruktur till exempel i form av säkra elleveranser. Inte minst vid leveranser av el är det viktigt att den enskilde konsumenten har en stark ställning. Regeringen har trots rader av omfattande elavbrott misslyckats med att formulera en politik i enlighet med detta. Trots upprepade löften från olika regeringsföreträdare om att komma tillrätta med rader av omfattande elavbrott har ingenting skett. Regeringen måste nu i samtal med elbolagen förvissa sig om att bolagen snabbt vidtar tillräckliga åtgärder för att komma tillrätta med elavbrotten. Exempel på sådana åtgärder är att åter skaffa sig kapacitet att snabbt åtgärda elavbrott. Genom personalnedskärningar har denna kapacitet försvunnit. Att upprätta en "elsväng" med kontrakterade företag och anställd personal enligt modell från "snösvängen" är en modell. De modeller för skadestånd som elbolagen tillämpar har visat sig klart otillräckliga vid så omfattande elavbrott som de som orsakades av stormen . Skadestånd som i en stigande skala utgår från av ett elavbrott och som i större utsträckning täcker konsumentens verkliga kostnader och skada i samband med elavbrott skulle utgöra ett kraftigt ekonomiskt incitament för bolagen att snabbt skapa säkra elleveranser. Det måste ankomma på elbolagen att visa att man nu inom ramen för gällande regelverk förmår att klara rimliga krav på säkra elleveranser och rimlig kompensation till kunder som drabbats av elavbrott. Om så inte sker kan det bli nödvändigt att överväga förändringar i gällande lagstiftning. Såväl enskilda personer som företag, inte minst skogsbruk, har av såväl storm som elavbrott orsakats avsevärda ekonomiska förluster. För familjer med små marginaler kan även summor som framstår som små jämfört med de värden i övrigt som gått förlorade i stormen vara mycket betungande. Säkerheter för lån kan i och med stormen vara borta. Bortfall i produktion eller svårigheter att genomföra leveranser och därmed uteblivna intäkter har följt i stormens spår. Det vilar ett särskilt ansvar på regeringen att se till att försäkringsbolag, banker, andra långivare och kraftbolagen själva samarbetar för att snabbt kommer igång med att lösa frågor om skadestånd och ersättningar samt att inte ställa orimliga krav på säkerheter, amorteringar och dylikt. Vi lever i ett modernt och tekniskt beroende samhällsbygge. Det ger oss många fördelar, men det gör oss också extra sårbara för avbrott i elförsörjningen. slogs stora delar av och hela strömförsörjningen i ut p.g.a. tekniska fel. Representanter för den svenska kraftindustrin har försäkrat att detta inte kan hända i , men lamslogs också stora delar av och samt delar av av ett liknande strömavbrott. I princip allt som var elberoende slogs ut: hissar, tåg, telefoner, ljus, värme, vatten, tunnelbanan, datorer m.m. Särskilt utsatta var delar av sjuk- och åldringsvården. Det visade sig efteråt att den reservkraft (främst diesel och gasturbiner) som fanns inte var tillräcklig, inte fungerade eller helt enkelt inte kopplades in p.g.a. oklara rutiner. På många håll i samhället finns reservelverk. De är lågt utnyttjade effektmässigt, och överskottet skulle mycket väl kunna användas om det kunde distribueras. har tagit in uppgifter ifrån alla kommuner främst vad gäller förmågan till reservkraft inom äldrevården. Det är bra, men uppgiften borde utvidgas till att omfatta hela kommunens reservkraftskapacitet. I takt med att vi förfinar och låter de tekniska lösningarna bli alltmer komplicerade ökar också behovet av reserv- och backup-system. Beträffande lokal distribution av reservel finns en befintlig infrastruktur färdig att använda i form av telenätets befintliga kanaler under marken. Dessutom pågår arbetet med optiska fibernät (stadsnät) i städerna. Sambyggnad av el- och teleförsörjning synes tillåtet med nuvarande lagstiftning. Däremot är innehavet av eldistributionsnät reglerat och förenat med koncessionsplikt. En avreglering beträffande eldistribution för särskilda och avgörande ändamål borde övervägas. Genom att använda tele- och fibernätskanaler för eldistribution skapas en från det vanliga elnätet separat väg som ökar tillgängligheten påtagligt. Regeringen planerar att vidta åtgärder för att stänga av den andra reaktorn vid kärnkraftverket i . Även om regeringen inte redovisar några kostnader för avstängningen vet vi av erfarenhet att stängningen av en reaktor förorsakar kostnader som rör sig om . Det framstår som betydligt mer rimligt att använda dessa medel till investeringar i de delar av infrastrukturen som blivit skadade i stormen. Stormen har visat hur elberoende vårt samhälle är. Mot den bakgrunden framstår stängningen av en driftsäker kärnreaktor som inte bidrar till växthuseffekten som märklig. Det är bra med elnät med hög leveranssäkerhet. Det är ännu bättre om vi har el att sända genom ledningarna. När oroliga människor på stormnatten försökte ringa till föräldrar, släktingar, vänner, grannar eller myndigheter var det många som upptäckte att deras telefoner inte fungerade. Särskilt vid händelser som är både omfattande och extrema är det viktigt med fungerande telefon. För många människor är telefonen lika med säkerhet och trygghet. Stormnatten var det alltför många medborgare som berövades denna trygghet. På vissa håll fungerade inte heller larmnumret 112 av olika skäl, vilket är särskilt allvarligt. SOS Alarm bör ta fram förslag till hur larmcentralerna görs mer driftsäkra och tillgängliga. När mobiltelefonnät drabbas vid katastrofer måste förmågan att kommunicera ute på fältet säkerställas genom särskilda informations- och kommunikationssystem, t.ex. (den nya kommunikationssystemet för räddningstjänst och polis) och elföretagens kommunikationssystem. Arbetet med är viktigt ur ett sårbarhetsperspektiv. Både de fasta och mobila näten måste göras mer driftsäkra för att bättre tåla att delar av elnätet slås ut. bör ta fram förslag om hur man skapar större driftsäkerhet inom såväl det mobila som det fasta nätet även i extrema situationer. I en omfattande krissituation är det nödvändigt att medborgarna snabbt nås av korrekt information. För många människor som satt isolerade i sina hem utan tillgång till el eller telefon var dygnen efter stormen lokalradion den källa man vände sig till för säker och lugnande information. Vid omfattande strömavbrott är ofta radion det medium som har störst förutsättningar att snabbt nå många medborgare med korrekt information om när strömmen kommer tillbaka, var det kan finnas fungerande nödtelefoner eller annan information som är viktig för drabbade medborgare. I samband med stormen slogs vissa lokalradiosändare ut. Det kan också ifrågasättas om inte några lokalradiostationer har alltför stora områden och för många kommuner att förmedla lokalt anpassad information till. Även i övrigt bör public service-uppdrag göras tydligare vad det gäller att snabbt och kontinuerligt i krissituationer nå ut med samhällsinformation till medborgarna. Det bör även övervägas i vilken utsträckning kommersiella stationer och närradion kan användas för att snabbt nå ut med väsentlig samhällsinformation vid omfattande krissituationer. Lokalradion måste göras mer driftsäker och uppdraget att nå ut med väsentlig krisinformation till medborgare i ett område måste säkerställas. Vilka konkreta åtgärder som måste sättas in måste utredas skyndsamt. I det arbetet skulle den avslutade Public service-utredningen genom nya direktiv från regeringen kunna göra en väsentlig insats. Tågtrafiken i slogs helt ut till följd av stormen . kunde inte öppnas i sin fulla längd förrän . För Kust-till-kust-banan tog det . spelar en viktig roll för vanliga resenärer, för arbetspendlare och för företagens godstransporter. Störningen av tågtrafiken fick omfattande effekter långt utanför det stormdrabbade området. Det är inte första gången som tågtrafiken i drabbas av långvariga avbrott på grund av extrema väderförhållanden. bör göra järnvägsnätet i landet mer driftsäkert även vid stormar och andra väderförhållanden som kan störa trafiken. Detta bör i första hand ske inom befintliga ramar. Stormen som svepte över är vårt lands största skogskatastrof i modern tid. Man beräknar att skog fälldes i stormen, vilket motsvarar en hel årsavverkning i landet. I de värst drabbade områdena - vilka är , och - motsvarar den stormfällda skogen åtskilliga årsavverkningar. Vid sidan av de ofantliga materiella förlusterna finns också den mänskliga tragedi som många skogsägare upplever där deras livsverk raserats på . Människor har fått sätta livet till när träd rasat, och stundande arbete med att avverka stormfällningar är mycket farligt och kräver god utbildning och rätt utrustning. vill därför ytterligare understryka de krav vi redan ställt på snabba informations- och utbildningsinsatser. tror inte att det är en bra lösning att kräva avverkningsförbud eftersom vi tror att frivillig minskning av avverkning samt marknaden bäst löser detta. Det kan bli nödvändigt att även överväga en förlängning av gällande period för de avverkningsanmälningar som är godkända men där föryngringsavverkningar ännu ej utförts. Under överskådlig framtid kommer svenskt skogsbruk att ha ett kraftigt ökat behov av kvalificerade skogsarbetare. Ett sätt att tillgodose detta behov är att göra det enklare att arbetskraftsinvandra för icke EU-medborgare i enlighet med det förslag som har föreslagit i riksdagsmotion 2004/05:Sf284. liberalerna anser att det är oerhört angeläget att stor flexibilitet och smidighet ska råda från myndigheternas sida för att möjliggöra att så mycket virke som möjligt kan tillvaratas snabbt, framförallt beroende på risken att virket blir skadeinsektsangripet. För att klara den enorma belastningen av skogsröjning kommer det att krävas både maskiner och utbildade skogsarbetare från andra delar av vårt land men också från andra länder. För att möjliggöra transporter i tillräcklig omfattning ställer vi oss positiva till att tyngre fordon tillåts. anser det angeläget att akuta bärighetshöjande åtgärder sätts in vid behov och på aktuella vägsträckor. Detta torde utan större olägenheter kunna ske inom befintliga ekonomiska ramar. har också en positiv inställning till att dispens ges för icke EU-flaggad sjöfart. Dock måste vi tillse att våra kuster, inte minst den känsliga , hålls fri från undermålig sjöfart. Det ankommer på att ge ytterligare direktiv om riktad hamnstatskontroll och att avdela personal för detta ändamål. Regeringen bör tillsammans med skogsnäringen ta initiativ för att det ska finnas tillräcklig tillgång till plantor för återplantering. Hänsyn bör tas till forskning vad gäller lövträdsinblandning. Sjöar och vattendrag kommer tillsammans med lagring och vattenbegjutning att bli en viktig del i arbetet med att bevara virket i väntan på vidaretransport. Det är då mycket viktigt att vid lagring i sjöar och vattendrag använda all befintlig kunskap och inarbetade rutiner för att minimera påverkan genom det läckage som sker från virket av gödande och toxiska ämnen. Recirkulering och rening av vatten kan bli nödvändigt. har förståelse för att en insektsbekämpning med kemikalier blir aktuell. Vi anser att Kemikalieinspektionens rekommendationer bör ligga till grund för dessa beslut. Kunskap kring detta område finns också vid (). Av miljöskäl är det önskvärt att det går att finna alternativ till att tillåta storskalig flygbesprutning. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning enskilda kommuner och landsting förorsakats alltför omfattande kostnader på grund av stormen. I den kontinuerliga utvärdering av stormens verkningar som vi föreslår att regeringen ska ta ansvar för, bör detta vägas in. Regeringen har i så fall möjlighet att återkomma till med förslag i samband med vårpropositionen. På kan ett nationellt katastrofkonto övervägas i syfte att bistå kommuner vid stora katastrofer. Detta gäller både för katastrofer utomlands där många svenskar drabbas och på nationell nivå. Insatserna kan bli mycket långvariga, specifikt drabbade kommuner behöver ha möjlighet att få ekonomiskt stöd från staten. Många enskilda skogsföretagare kommer att göra stora ekonomiska förluster. Risken är uppenbar att det kommer att leda till konkurser för ett antal skogsföretag. Fallande virkespris drabbar skogsbrukare i hela . anser det ytterst angeläget att ansöker om att erhålla katastrofmedel från EU. anser också att det är angeläget att villkoren förbättras vad gäller skogsskadekontot så att en utjämning sker . På detta sätt blir det lättare att driva skogsbruk vidare och att planera för att nästa generation ska kunna ta över. Det kan också bli nödvändigt att se över reglerna för skogsskadekonto och eventuellt också skogskonto i samband med generationsskifte. De områden som drabbats har en omfattande småföretagsverksamhet varför tusentals ytterligare företag utanför skogsnäringen har drabbats av produktionsbortfall, t.ex. turistföretag och elintensiva tillverkningsföretag. Små företag med små marginaler har drabbats av att järnvägen varit oframkomlig, att elströmmen försvunnit och att telekommunikationer inte fungerat. Detta har medfört att leveranser har försenats eller uteblivit, och lett till att produktion har fått ställas in såväl veckor som dagar. Utslagna datorer och telefonväxlar har hindrat ordermottagning och osäkerheten om när strömmen ska återkomma har dessutom skapat ett extra orosmoment. Svenska företag är elberoende, detta gäller såväl producerande företag som tjänsteföretag. Dessutom måste kommunikationen fungera, både när det gäller telefon och transporter. Väl fungerande leveranser av el och tele är nödvändigt för att hela skall kunna växa och utvecklas. Konkurrenskraftiga priser och säkra leveranser är en nödvändig förutsättning för tillväxt. Många av de företag som har drabbats av produktionsbortfall kan också komma att drabbas av likviditetsförluster. För att lösa dessa kortsiktigt är det angeläget att bankerna intar en generös hållning. Det är också angeläget att ompröva de förmånsrättsregler som gäller fullt ut . För små företag i glesbygd slår de nya förmånsrättsreglerna ofta hårt. Såväl nya som gamla krediter kan vara helt nödvändiga för att företag som har drabbats av produktionsbortfall ska klara av likviditetsproblem som kan komma att uppstå. Produktionsbortfall och uteblivna inkomster gör det givetvis också svårt att betala in sina moms- och källskatter. Myndigheterna måste bli generösa när det gäller uppskov med inbetalningar av skatter och andra avgifter. Företag som drabbats så hårt ska inte behöva hamna hos kronofogden eller belastas med straffavgifter på grund av stormens härjningar. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag om detta. ska i väntan på ny lagstiftning kunna begära dispens. Många enskilda näringsidkare har en ojämn inkomst , men betalar lika mycket skatt . Särskilt tydligt blir som detta när januari månad kanske blir helt inkomsttom för vissa företag. Det är därför dags att reformera systemet med en preliminär deklaration som avges vid årets början. Företagare ska inte tvingas betala skatt utan att ha haft motsvarande inkomst. Vi föreslår ett system där inbetalning av skatt sker efter det att man haft inkomsten. Detta skulle inte minst hjälpa de som av någon oförutsägbar anledning drabbas av en minskad eller utebliven inkomst.