mot · GT02MJ596 · 2005-10-05 00:00:00 — Nuvarande situation skapar snedvriden konkurrens och hindrar utvecklingen av nya produkter och möjligheter att bygga ut servicenät för alternativa bränslen. Ett annat problem är regelverk som förhindrar konvertering av bensinbilar till alternativ fordonsdrift. Trots att tekniken finns så försvåras konvertering av legala hinder. Producenter av alternativa drivmedel pekar på att nuvarande klassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte är tidsenliga utan snarare missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin. Miljövänliga bränslen har en tendens att ha lägre densitet än smutsiga. Men om ett bränsle har lägre densitet än /m3 så höjs skatten med per liter. Detta har fått till följd att vissa miljövänliga bränslen knappt säljs i . beslöt enhälligt att dessa skatteregler skulle ändras, men beslutet genomfördes ej, inte heller i den proposition om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (prop. 2004/05:9) som regeringen presenterade . I beskattningslagarna finns även andra regleringar av teknisk art som saknar miljörelevans och som försvårar för nya bränslen. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU4 med anledning av regeringens proposition framkommer att kunskap saknas om hur förändringar i de aktuella parametrarna påverkar miljön. Detta är oroande eftersom det innebär att möjligheterna att anpassa det formella regelverket till den tekniska utvecklingen är satta ur spel. Detta kan leda till att utvecklingen av bättre bränslen upphör. Rätt utformade klassningskriterier gör att dessa drivmedel kan klassas som miljöklass 1 med åtföljande påverkan på priset. Det skulle skapa en naturlig marknad för dessa miljövänliga drivmedel. Miljöklassningssystemet bör också utökas till att omfatta eldningsolja. Introduktionen av ett gemensamt europeiskt system för miljöklassning får inte medföra att den svenska miljöklassningen försvinner. Den svenska miljöklassningen har strängare krav än EU-reglerna, bl.a. när det gäller aromatiska och polyaromatiska kolväten. föreslår att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som undanröjer skattemässig diskriminering av miljövänliga bränslen. föreslår att anslaget 34:5 Miljöforskning ökar med 30miljoner kronor som skall användas till forskning kring trafikens miljöproblem, bl.a. alternativa bränslen. 7.3Tvåtakt i otakt med miljön Tvåtaktsmotorn som drivs med bensin eller diesel är den mest miljöskadliga förbränningsmotorn. av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. Det finns ett stort antal tvåtaktsmotorer i . Beräkningar visar att dessa släpper ut totalt ca koloxid, ca kväveoxider och ca kolväten. Dessutom tillkommer utsläppen från utombordare, handhållna trädgårdsredskap, mopeder och andra maskiner med tvåtaktsmotorer. En halvtimmes gräsklippning t.ex. ger lika stora kolväteutsläpp som tio mils stadskörning med en genomsnittsbil. Med hänsyn till vatten och luft måste gamla tvåtaktsmotorer i snabb takt fasas ut och bytas till en miljövänligare motor. arbetar med frivillig och positiv miljömärkning i . Syftet är att stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. De kriterier som skall gälla fastslås efter bedömning av miljöbelastningen under produkternas hela livscykel. I är det som arbetar med att miljömärka (Svanenmärkning) olika produkter. SIS har, , kriterier och licenser för gräsklippare. Kriterier finns också för arbetsmaskiner för park och trädgård samt utombordsmotorer. är det endast för gräsklippare som några företag har beviljats licens för Svanenmärkning. var av de sålda gräsklipparna miljömärkta. (Källor: SIS Miljömärkning, konsult och branschservice, Klippo). De knappa resultaten visar på att det finns ett behov av en skärpt lagstiftning mot tvåtaktsmotorer. Regeringen bör överväga införandet av ett förbud mot nyförsäljning av motorer för båtmotorer, arbetsmaskiner och trädgårdsredskap som inte klarar de uppsatta kriterier för emissioner som SIS ställt upp. Ett införande av en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som miljömässigt skulle löna sig. Detta bör ges regeringen till känna. 7.4Ökade befogenheter för kommunerna uppföljning visar att minskningen av halterna av kvävedioxid i luft har avstannat. Framför allt i städerna krävs kraftfulla åtgärder. För att lösa detta och liknande miljöproblem förknippade med avgaser i stadsluften krävs kraftfulla åtgärder på lokal nivå. föreslår att det skall bli möjligt för kommunerna att ta ut miljödifferentierade trängselskatter. Kommunernas möjligheter att genom stadsplanering motverka behovet av och komfortfördelarna med att använda bil bör stärkas, förslagsvis genom uppdateringar av . Luftföroreningar från småskalig vedeldning är lokalt ett miljö- och hälsoproblem. Kommunerna bör ges möjlighet att ställa utsläppskrav inom olika delar av kommunen. Exempelvis kan kravet vara att icke miljögodkända pannor skall bytas ut. får regeringen, eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer, fastställa åtgärdsprogram om det behövs för att en miljökvalitetsnorm skall kunna uppfyllas. Programmet får omfatta all verksamhet och alla åtgärder som kan påverka möjligheten att uppfylla föreskrivna miljökvalitetsnormer. Ett sådant åtgärdsprogram är emellertid en omfattande process och har endast ett fåtal åtgärdsprogram fastställts. anser att det behövs ett större svängrum för kommunerna att utan inblandning av centralregeringen kunna fatta beslut om specifika lokala miljöproblem. Omfattande småskalig vedeldning inom ett begränsat område skulle kunna vara ett sådant exempel. föreslår att regeringen lägger fram förslag till lagändring som ökar kommunernas befogenhet att ställa lokala miljökrav på utsläpp till luften. Kommunerna kan bidra till ökad andel resande med kollektivtrafik genom att utveckla trafikinformationen kring kollektivtrafiken och genom att planera bostadsbebyggelse och transportleder så att kollektivt resande underlättas. Genom att ge olika förmåner, exempelvis fri parkering för miljöbilar och att installera eluttag för motorvärmare, kan kommunerna på olika sätt skapa incitament för att använda mindre miljöstörande personfordon. En hel del föroreningar, framför allt marknära ozon, kommer också från andra länder med vinden in i landet. Detta påminner oss om luftföroreningarnas gränsöverskridande karaktär och om behovet av överstatligt samarbete. När partiklar omnämns i miljöhänseende, avses i huvudsak förbränningspartiklar som uppstår vid eldning eller i trafik. I trafiken blandas de med partiklar från slitage av vägbanor, däck, bromsar och friktionsmaterial. Man har länge känt till att större partiklar retar luftvägarna och kan ge cancer. Avgasrening med hjälp av katalysatorer och partikelfilter kan kraftigt minska utsläpp av stora partiklar, men utsläpp av små partiklar, mindre än , låter sig inte hejdas av filter. På grund av att partiklarna är så små kan de troligen direkt passera in i de minsta blodkärlen och misstänks ge upphov till hjärt-kärlsjukdomar. För att minska den totala mängden partiklar är det därför viktigt att inte bara satsa på bättre rening utan också på bättre bränslen. Svavelfri bensin och diesel medför bättre möjligheter till efterbehandling av avgaserna. Partikelspridning från fordonsdäck och bromsar måste också minimeras. Det är uppenbart att partiklar orsakar allvarliga effekter på människors hälsa och att arbetet med att nå acceptabla nivåer bör påskyndas. De ultrafina partiklarna (PM0,1) står för en stor del av den negativa hälsopåverkan från luftföroreningar, men halten av dessa partiklar återspeglas inte på ett bra sätt i måtten på PM10 och PM2,5. Problemet med PM0,1 måste uppmärksammas när åtgärder för att minska partikelhalterna vidtas. 7.6Handel med utsläppsrätter för annat än växthusgaser I bl.a. , och finns handel med utsläppsrätter för andra ämnen än växthusgaser, t.ex. svaveldioxid och kväveoxider. Liknande handelssystem borde även prövas i . föreslår att en utredning tillsätts för att ge förslag på hur ett handelssystem med utsläppsrätter kan utformas i . Försurning av mark och vatten beror på utsläpp av svavel och kväveföreningar som framför allt kommer från transportsektorn, industrin, energiproduktion, arbetsmaskiner och jordbruket. Förutom utsläppsminskningar inom industrin och energisektorn m.m., krävs omfattande kalkning för att minska den befintliga försurningen. kalkas de svenska insjöarna av länsstyrelserna med anslag från . De mindre sjöarna och vattendragen samt skogsmarken har dock länge varit förbisedda. En långsiktig strategi för sjöar och vattendrag bör omfatta mer än bara åtgärder direkt i sjöarna eftersom försurningen bl.a. är en följd av att omgivande marker försurats. Enbart kalkning av sjöar och våtmarker ger ingen varaktig effekt. Genom att kalka eller återföra aska till skogsmarken kan man få långsiktiga, positiva effekter. Vi har tidigare kritiserat att det varit svårt att utläsa ur regeringens budgetförslag hur mycket pengar som anslås till kalkning. Vi har därför yrkat på att kalkning skall redovisas separat. Skogskalkning bör inledningsvis tas med som ett nytt anslag. bör hela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom en strategi med sammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma att minska resursbehovet totalt sett. Idén med de samordnade åtgärderna är att man kan motverka ytvattenförsurning, markförsurning och risken för näringsobalans i skogen, dvs. lägga en grund för uthålliga ekosystem i skog- och vattenmiljö. I projekt och har , och kommuner utvecklat denna nya åtgärdsstrategi i två unika försöksprojekt. Försöken uppvisar lovande resultat och efter närmare frånvaro reproducerar sig nu öringen utan problem i tillrinnande vatten till . Resultatet av försöket i Nissadalen redovisas i 4/2003. De uppföljande undersökningarna visade på en snabb och mycket tydlig förändring av vattenkemin i samtliga avrinningsområden där såväl ut- som inströmningsområden behandlats. Slutsatsen är att ren fastmarksspridning av kalk och vedaska kan genomföras utan att det medför negativa effekter på markvegetationen. Behandlingen bidrar till ökat pH och minskad halt oorganiskt aluminium i avrinnande vatten som den landlevande molluskfaunan blir rikare. Befarade negativa effekter i form av nitraturlakning uteblev. En nyupptäckt positiv effekt av skogsmarkskalkningen är att halten giftigt aluminimum minskar i marken. De positiva effekterna av skogsmarkskalkning är nu så väl dokumenterade att det är dags att inleda en reguljär verksamhet i stor skala för att engångsbehandla den mest försurade fastmarken i . har utarbetat ett åtgärdsprogram för bl.a. skogsmarkskalkning, Åtgärder mot markförsurning och för ett uthålligt brukande av skogsmarken. Programmet låg färdigt , men medel för att genomföra programmet har inte beviljats förrän budget och då med ett alltför lågt belopp. föreslår att åtgärdsprogram skall genomföras , vilket bedöms kosta ca . bör även försöka nå en finansiering av dessa åtgärder från EU:s fonder. föreslår att skall gå till ett nytt anslag för skogsmarkskalkning. Kalkningsverksamheten behöver anpassas till en förändrad geografisk belastningssituation. bör ges i uppdrag att intensifiera kalkningsinsatserna i de områden där man ännu inte märkt något brott i trenden mot ökad försurning. Detta bör ges regeringen till känna. Kemikaliesamhället omger oss alla och skapar hos många en känsla av maktlöshet inför de mer eller mindre kända risker vi utsätts för i vardagen. Kemikalierna har bidragit till vårt välstånd men vållar de hälso- och miljöproblem. Den stora okunskapen om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. I förekommer drygt 11 000 ämnen i de ca 60 000 kemiska produkter som tillverkas i, eller importeras till, landet. Arbetet med EU:s gemensamma kemikaliepolitik, Registration, Evaluation, Authorisation and Restrictions of Chemicals (REACH), började som ett tämligen ambitiöst projekt, men förslaget har under beslutsprocessens gång blivit alltmer urvattnat. motsätter sig de nedtrappade miljöambitioner som gjorts i kommissionens senaste kompromissförslag (). Särskilt oroas vi över att kraven på testning av nya ämnen kommer att sänkas drastiskt med REACH-förslaget. Vad gäller krav på nya ämnen skulle EU riskera att hamna i den internationella gärdsgårdsserien, långt efter bl.a. och . Ett utkast till förslag på gemensam kemikaliepolitik har varit ute på remiss, varvid bl.a. i påpekade bl.a. att förslaget tydligare bör klargöra att de kemikalier som inte uppfyller kraven för registrering skall bli förbjudna. anser vidare att substitutionsprincipen skall följas så att inga kemikalier godkänns om det finns lika bra, mindre farliga alternativ. De testmetoder för djurförsök som anvisas i REACH skall vara vetenskapligt utvärderade och erkända av riktlinjer för djurförsök. Det är angeläget att den databas som skall skapas för registrering av kemikalierna är öppen för alla företag som är skyldiga att utvärdera riskerna med sina kemikalier. Detta för att minimera onödig användning av djurförsök. Det är viktigt att producenterna får information om hur de kan få tag på existerande data om de ämnen de blir skyldiga att testa enligt reglerna i REACH. Även de producenter som producerar mindre än av en kemikalie bör få tillgång till databasen, vilket de ej skulle få enligt utkastet. För att ytterligare minska användningen av djurförsök måste information om alternativa metoder för testning av kemikalier göras tillgänglig för alla producenter. Samtliga producenter bör vara skyldiga att redovisa samtliga testresultat på Internet. ställer sig också bakom den svenska positionen att det skall finnas tydliga krav på att alla särskilt farliga ämnen, även lågvolymkemikalier, skall registreras. Utvecklingen av nya testmetoder går snabbt framåt. Inom ett fåtal år beräknas många av de test som kräver djurförsök kunna ersättas med mer tillförlitliga test som ej involverar djur. ökar testmetodernas överensstämmelse med de verkliga effekterna på människan. föreslår att REACH inte skall ange tvingande regler om vilka testmetoder som skall användas. I stället bör lagstiftningen ange teststrategier som är öppna för att nya och bättre testmetoder kan etableras under processens gång. I synnerhet bör inte lagtexten ange tvingande regler om att djurförsök måste användas. I arbetet med REACH bör driva att de tidsgränser som finns med i nuvarande förslag skall vara deadlines för när producenterna skall lämna in alla sina tillgängliga data. Dessa skall senare kunna kompletteras med mer tillförlitliga testresultat när nya testmetoder utvecklats. De substanser där kompletterande data behövs skall bli tillfälligt registrerade och få ett sista datum för när kompletterande resultat skall redovisas för att substansen skall få fortsätta att vara registrerad. och har föreslagit att det skall införas krav på att det endast skall ske en registrering per ämne. Företagen skulle tvingas samarbeta fullt ut med varandra för att ta del av varandras data. Detta förslag skulle avsevärt minska mängden djurförsök. anser att skall stödja detta förslag. första behandling av REACH har inletts denna höst. Parlamentets utskott för inre marknad och utskottet för konkurrens har urvattnat förslaget ytterligare. Till yttermera visso har kommissionen överrumplande kommit med nya förslag på ytterligare försämringar. Kommissionens förslag innebär bl.a. nya drastiskt sänkta datakrav för lågvolymämnen och nya omfattande möjligheter till undantag från datakraven för ämnen över , inklusive datakrav för högvolymämnen. kommer REACH att behandlas i ministerråden för miljö och näringsliv. väntas hålla en omröstning om förslaget. vill understryka vikten av att från svensk sida agera såväl i som i ministerrådet. Det gäller både att motsätta sig de försämringar som gjorts sedan remissomgången och att verka för de förbättringar som här nämnts. föreslår därför att tillkännager för regeringen vad som ovan sagts om förändringar i förslaget till REACH. Utvecklingen av EU-institutionernas arbete med REACH ger dock anledning att befara att blir otillräckligt för att på ett acceptabelt sätt hantera problemen med gifter i miljön. Det behövs en beredskap för hur arbetet med gemensamma åtgärder mot giftspridning i havet skall gå vidare när REACH befunnits svika de förhoppningar som tidigare knutits till detta EU-initiativ. Detta bör ges regeringen till känna. 9.2Sanering och återställning av förorenade områden Till följd av industriell verksamhet är bl.a. ett stort antal sjöar, vikar, öar och markområden i förorenade av olika miljögifter såsom PCB, kvicksilver och kadmium. Dessa förorenade områden tjänar som källor för miljögifternas spridning till omgivningen. För att kunna uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är det nödvändigt att dessa giftkällor elimineras genom att de förorenade områdena genomgår en grundlig sanering. Enligt når vi delmålen? är Giftfri miljö ett av de miljömål som det bedöms vara svårast att kunna uppfylla. Enligt budgetpropositionen har kostnaderna för sanering av dessa områden visat sig bli större än man tidigare antagit. De enorma kostnader som skulle krävas för att sanera alla områden i de två högsta riskklasserna manar till eftertanke och en tydligare avvägning mellan nyttan och kostnaden. Temporära lösningar som inneslutning och åtgärder för att hindra läckage till grundvatten måste vägas mot samhällskostnaden för en totalsanering. Även om målet fortfarande skall vara att sanera även dessa. Kommunerna har en stor del i arbetet med förorenade områden, de ekonomiska förutsättningarna för en kommun att genomföra saneringar där de själva är huvudman blir ofta en bromskloss. av ett efterbehandlingsprojekts totalkostnad skall finansieras av den kommunala huvudmannen. I praktiken förhandlas det kommunala bidraget ofta ner, men regeln uppfattas ändå ofta av kommunerna som en negativ bieffekt av det kommunala huvudmannaskapet och en bromskloss i systemet. Därför föreslår att denna s.k. 10-procentsregel avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. anser att saneringsarbetet skall bedrivas med full kraft och anvisar därför mer än regeringen till anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden. har varit framgångsrikt i arbetet med att fasa ut användningen av kvicksilver och ligger långt fram i en internationell jämförelse. Kemikalieinspektionen (KemI) lämnade utredningen utredning om ett generellt nationellt förbud till regeringen. Förslaget innebär att kvicksilver eller varor som innehåller kvicksilver inte får säljas på den svenska marknaden eller yrkesmässigt föras ut ur landet. Kemikalieinspektionen föreslår också att avfall som innehåller kvicksilver inte får föras ut ur landet. Kvicksilverhaltiga varor som redan finns på marknaden eller är i bruk kommer enligt förslaget att få fortsätta att användas. För vissa användningar föreslås tidsbegränsade undantag för att ge tid för utveckling och övergång till alternativ. KemI:s förslag skulle bl.a. innebära att det omdebatterade amalgamet försvinner ur tandvården. Det finns andra miljömässigt bättre material som fyller den vanliga tandvårdens behov. I regeringens miljömålsproposition (2004/05:150) föreslås att kvicksilver i nyproducerade varor skall förbjudas . För att undvika miljöskador av kvicksilver anges dock i propositionen att kvicksilver skall hanteras så att det inte läcker ut i miljön. Några metoder för detta anvisas inte. i har publicerat flera vetenskapliga rapporter som visar att den största andelen av kvicksilver i avloppsslammet fortfarande kommer från tandvården. Detta kommer rimligtvis att fortsätta även efter ett kvicksilverförbud i nya varor. (3/2005) förekommer en omfattande otillåten export av svenskt kvicksilver. Tidningen visar också på planer för ytdeponi av kvicksilver som regering och riksdag fattat beslut om djupförvar. De överträdelser mot reglerna om utförsel av kvicksilver och deponiförbudet som sker måste stoppas. Detta bör ges regeringen till känna. Bromerade flamskyddsmedel används för att förhindra att brand uppkommer i produkter som plast, gummi, textilier och elektroniskt material. Enligt finns fullgoda ersättningsmedel till dessa. Bromerade flamskyddsmedel sprids både vid tillverkning, användning och i avfallsledet. De är svåra att bryta ned och påträffas därför högst upp i näringskedjan, där människan befinner sig. Vi får i oss bromerade flamskyddsmedel genom hudkontakt, inandning och framför allt genom det vi äter. Höga halter har bl.a. hittats i fisk, men de finns även i bl.a. ost och smör. Bromerade flamskyddsmedel påverkar levern och kan ge hormonella skador hos människor. Vissa forskningsresultat visar också att de kan ge upphov till olika typer av cancer. Halterna av bromerade flamskyddsmedel i bröstmjölk ökar. Som en jämförelse har förbud mot PCB och DDT inneburit att halterna av dessa miljögifter har minskat i bröstmjölk, vilket visar att förbud är verkningsfulla. EU har beslutat om utfasning av de farligaste typerna av bromerade flamskyddsmedel, de som innehåller 10, 8 eller 5 bromatomer. Kemikalieinspektionen (KemI) har fått regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett svenskt förbud mot två av dessa bromerade flamskyddsmedel, nämligen de som kallas HBCDD och TBBP-A. anser dock att alla bromerade flamskyddsmedel skall förbjudas. Detta bör ges regeringen till känna. 9.5PFOS och besläktade ämnen Fluorerade ämnen, s.k. PFOS (Perfluoroktansulfonsyra) och deras derivat används som ytaktivt ämne i ytbehandlingsprodukter till mattor, textilier, läder etc., till behandling av papper och matförpackningar och till vissa specialområden som insektsbekämpning och brandsläckning. PFOS bryts ned mycket långsamt i naturen. Liksom PCB, DDT och andra organiska miljögifter anrikas det i djur och människor. Det senaste () larmet om de farliga ämnena PFOA och FTOH i bl.a. annat omslagspapper till hamburgare visar på de hälsorisker vi utsätter oss för när de kemikalier som ingår i våra vardagsnära produkter inte har testats ordentligt innan de släpps ut på marknaden. Larmet understryker hur viktigt det är med en fungerande gemensam kemikaliepolitik inom EU. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en riskhanteringsstrategi för PFOS och sådana substanser som kan brytas ner till detta ämne. I krävs tillstånd från för att få tillverka eller importera ämnet. PFOS är persistent, bioackumulativt och toxiskt vid försök med däggdjur. Det finns än så länge få studier av dessa ämnen vad gäller skador på människor. Det är viktigt att forskningen runt PFOS fortsätter och intensifieras samt att särskild försiktighet iakttas tills större kunskap finns på området, vilket förhoppningsvis kommer i samband med implementeringen av REACH. har nominerat PFOS som kandidat att läggas till det s.k. POP-protokollet, under konventionen om långväga gränsöverskridande föroreningar. Även läkemedel inverkar negativt på miljön och det finns ingen metod för reningsverken att sortera ut läkemedel. Många läkemedel lämnar därför reningsverken i aktiv form. Man vet att läkemedlen är ett stort miljöproblem som ger negativa effekter på både människor och djur, t.ex. har fisk påvisats byta kön efter att ha utsatts för hormoner som har gått igenom reningsverkens processer. har ingått en frivillig överenskommelse med kommunerna om att ta emot överblivna läkemedel och kanyler. Detta är ett positivt steg i rätt riktning. Information borde gå ut i större omfattning, t.ex. måste bättre informera om läkemedlen ur ett miljöperspektiv och att tar hand om överblivna läkemedel. Det borde även finnas information i om detta. är denna information mycket knapphändig. Det behövs omedelbara åtgärder för att förbättra informationen till allmänheten. Regeringen bör utarbeta en konkret strategi för att ta hand om läkemedelsrester, byggd på tillgänglig kunskap. godkände EU det mycket giftiga ogräsmedlet paraquat, som varit förbjudet i .