mot · GS02Fi22 · 2005-05-25 00:00:00 — Minst lika viktigt är att möjliggöra övergångar från andra yrken med kompletterande utbildningar. De medicinska insatserna inom äldrevården har alltjämt mycket stora brister, trots att detta var ett av de prioriterade områdena i handlingsplanen. Många äldre får inte den medicinska vård de behöver, vilket bl.a. är en av iakttagelser beträffande tillståndet i vården och omsorgen om de äldre. 7.2Insatser för personer med funktionshinder Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) reglerar samhällets skyldigheter att ge olika former av stöd till psykiskt och fysiskt funktionshindrade. Denna lagstiftning är helt avgörande för många funktionshindrade personers möjligheter till självständighet, livskvalitet och inflytande i samhället. Alltsedan lagen trädde i kraft har många invändningar framförts gällande lagens utformning och tillämpning. Brister i LSS har påtalats av både brukare och huvudmän. Erfarenheterna har visat på otydligheter i definitioner av såväl personkretsen som vissa insatser. Därutöver finns tydliga brister i regelverket som bör ses över. Det borde , efter det att lagen trädde i kraft, vara möjligt att analysera och utvärdera effekterna av lagstiftningen. Denna översyn ska, enligt vår uppfattning, företas utan att själva rättighetslagstiftningen som sådan ifrågasätts. Utgångspunkten bör också vara att staten ska ta över kostnadsansvaret för LSS. I finns omkring 30 000 missbrukare av tunga droger och antalet ökar. För att dessa människor ska upphöra med sitt missbruk är vård och behandling så gott som alltid nödvändig. Men allt färre missbrukare får vård. har kostnaderna för missbrukarvård skurits ned med . Det motsvarar en minskning i pengar räknat. Både institutionsvård och öppenvårdsinsatser minskar. Det finns en brist på avgiftningsplatser, psykiatrisk vård, eftervård och samordning. Problemen inom missbrukarvården har varit kända . , vars betänkande låg till grund för regeringens handlingsplan mot narkotika, påtalade brister i samtliga de delar som berör en tänkt vårdkedja, från uppsökande verksamhet över vård och behandling till eftervård och uppföljning. Regeringen har avsatt ytterligare resurser till missbrukarvården. Det är mycket välkommet och kan förhoppningsvis innebära förbättringar av missbrukarvården. Men mot bakgrund av de stora behov som finns och de besparingar som gjorts behövs mer kraftfulla och långsiktiga åtgärder som kan stävja utvecklingen av narkotikamissbruket. har i sitt budgetförslag anvisat sammanlagt i syfte att förstärka bidragen till frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet. 8Barnomsorg, skola och vuxenutbildning FN:s konvention om barns rättigheter slår fast att vuxna är skyldiga att alltid sätta barnets bästa i främsta rummet. Omsorgen om våra barn är föräldrarnas och det övriga samhällets viktigaste uppgift. Regeringen tar inget ansvar för att situationen ser ut som den gör trots att den suttit i regeringsställning . Olika rapporter har visat att håller på att tappa sin position som ledande utbildningsnation. Det är bara när det gäller sen ankomst, skolk och oordning i klassrummet som befäster sin ledande ställning. Skrivelsen visar med all önskvärd tydlighet på den socialdemokratiska regeringens snäva syn på barnomsorgen. Paret skulle ha varit stolta över den utveckling av förskolan som Socialdemokraterna tvingat fram . En allt mer "skolifierad" förskola är för all barnomsorg. Målet är att alla barn ska in i den kommunala förskolan för att få del av den undervisning som bedrivs där. Föräldrarna ska visserligen ges ett visst mått av inflytande över verksamheten men deras förmåga är starkt ifrågasatt. Socialdemokraterna har med sin politik lyckats få föräldrar att känna sig osäkra i sin föräldraroll. Föräldrar frågar sig om de är tillräckliga för sina barn eller om barnen kommer efter i utvecklingen om de väljer att vara hemma något extra år istället för att låta dem börja i förskola. Att av 1-5-åringarna numera går i förskolan tolkar regeringen som ett bevis på att deras bedömning av vad föräldrar vill ha varit riktig. Men att införandet av maxtaxan inneburit att förskolan blivit så billigt att alla andra alternativ ter sig som omöjliga samt att det inneburit en kraftig kvalitetsförsämring ignoreras fullständigt. Skolan har präglats av ett kollektivistiskt tänkande där alla elever ska lära sig ungefär lika mycket på ungefär och på ungefär samma sätt. Istället för att stödja en positiv skolutveckling har Socialdemokraterna genom att ständigt ge kommunerna och skolorna för små resurser, genom att detaljreglera och statligt styra varje enskild skolas utveckling, genom att sätta gruppen före individen, genom att undergräva familjens betydelse och genom att förhindra utvecklingen av mångfald inom skolväsendet orsakat de brister vi ser på många håll . Det gäller framför allt ordningen i klassrummen men även den sjunkande trenden när det gäller elevernas resultat. Att en fjärdedel av elever inte får tillräckliga kunskaper är inte acceptabelt. Regeringen har ansträngt sig för att skapa en "jämlik" gymnasieskola. Att döma av politiken verkar den tro att rättvisa uppstår när alla elever tvingas göra samma saker - att stöpa alla i samma form. De teoretiska och de praktiska gymnasieprogrammen har blivit alltmer lika varandra - liknar gymnasieskolans resultat inte något alls. Det individuella programmet, tänkt som en stödåtgärd, har utvecklats till att vara det näst största programmet i gymnasieskolan. har drivit flera av de förslag som fanns i gymnasiepropositionen, att öka mångfalden i utbildningen så att den bättre svarar mot elevernas behov och önskemål. Det handlar t.ex. om att uppgradera yrkesutbildningarna och utveckla en genuin lärlingsutbildning, införa en gymnasieexamen och göra historia till kärnämne. Det är bra att regeringen och dess stödpartier och efter många års motstånd ställt sig bakom dessa tankar. Tyvärr bestod gymnasiepropositionen av ett lappande och lagande i stället för de reformer som krävs för att höja kunskapsnivån och hindra utslagningen av elever. Trots upprepade försök från Socialdemokraterna att hindra nyetableringar av fristående skolor växer antalet . De fristående skolorna har kommit för att stanna och de blir allt populärare. Det faktum att de fristående skolorna inte omnämns med särskilt stycke vittnar särskilt om regeringens njugghet gentemot friskolorna och deras utveckling. Skillnaden mellan regeringens och syn på fristående skolor är mycket stor. Regeringen har i debatten bl.a. uttryckt farhågor om att fristående skolor ökar segregationen. delar inte dessa farhågor. För det första är inte fristående skolor enbart ett komplement till kommunala skolor, utan både fristående och kommunala skolor är var för sig viktiga delar av skolväsendet. Fristående skolor är inte ett skolväsendets B-lag, snarare kommer mycket av organisatorisk och pedagogisk förnyelse från just fristående skolor. Ett av de stora problemen för vuxenutbildningen är att regeringen låter den ena tillfälliga stödformen för vuxenstuderande följa på den andra. är benämningen rekryteringsbidrag. har varit kritiska till avsaknaden av långsiktig strategi. Regeringens utökade rekryteringsbidrag till kombinationsutbildningen sätter problematiken i blixtbelysning: under tre terminer ska 6 000 personer beredas möjlighet till stödformen. Men beslutet kom så sent och satsningen är så temporär att håller det för troligt att det målet inte kommer att uppnås. Kombinationsutbildningen verkar bli ännu ett exempel på regeringens innehållslösa skyltfönsterpolitik.