ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T317 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anta en tidsplan för en fast förbindelse mellan och . Uppförandet av är ett konkret exempel på hur målsättningen med att föra och , och närmare varandra kan förverkligas. binder samman och , men framför allt och . utgör tillsammans med Hovedstadsregionen på ett expansivt tillväxtområde. Denna region har cirka 3 miljoner invånare. Målsättningen bör vara att och ska vara en fullt integrerad region. En ny fast förbindelse över , mellan och , utvecklar hela regionen och skulle markant förbättra förbindelserna mellan och resten av . En tågtunnel i den norra delen av skulle avsevärt förkorta restiderna mellan och , och . De nya tåglinjer som skulle vara en naturlig följd av tunnelförbindelsen skulle skapa en rad nya pendlingsmönster, som i sin tur starkt skulle bidra till integrationen och därmed tillväxten i hela . Ett naturligt steg vid byggandet av en tågförbindelse HelsingborgHelsingör är att bygga ut den s.k. Öresundsringbanan. Denna järnväg skulle gå runt , över bron MalmöKöpenhamn och genom en ny tunnel . Den längsta restiden på en sådan sträcka mellan två stationer beräknas , vilket öppnar helt nya perspektiv för utvecklingen av . Mot bakgrund av den tid som togs i anspråk för att politiskt bereda och sedan projektera och bygga är det nödvändigt att redan nu upprätta en tidtabell för en ny fast förbindelse i norra .
mot · GT02T318 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en diskussion med om etableringen av en eventuell flygplats på Saltholm. och är inne i en expansiv period. Ny mark exploateras ständigt för bostäder och verksamheter. Den för våra breddgrader alltmer påtagliga trångboddheten innebär ett slitage på miljön. Det gäller också regionens natur- och rekreationsområden som utsätts för strålning och buller. I sydvästra har konstaterat att det är svårt att över huvud taget finna tysta platser. Motsvarande bekymmer finns på den danska sidan. Ett särskilt problem i detta sammanhang är flygtrafiken som upplevs som besvärande av boende på ömse sidor sundet. Bland annat i i är protesterna mot trafiken på omfattande, men regionen i sin helhet påverkas av bullret från flygplanstrafiken. Mot denna bakgrund har omfattningen av det framtida miljötillståndet på ifrågasatts. När det gäller sker samtliga inflygningar och starter över land. På varierar det. finns det också rent fysiska begränsningar i antalet flygplansrörelser, framför allt på den danska storflygplatsen. Kopplat till miljöeffekterna finns det, åtminstone , en liknande problematik för del. fanns det planer på anläggande av en storflygplats på den danska ön i . Ön, som är och , är belägen bara från Pepparholmen, som anlagts enkom för att möjliggöra sträckningen för den fasta förbindelsen. Saltholm har enligt uppgift bara två bofasta familjer, men södra delarna av ön är fredad på grund av ett rikt fågelliv. När den fasta förbindelsen över nu är på plats finns det skäl att på nytt ta upp tanken på en flygplats på Saltholm. Oavsett var flygtrafiken lokaliseras innebär den problem både för människor och natur, men kan vi inte välja bort detta färdsätt. Fördelarna med att flytta trafikrörelserna till Saltholm är att samtliga inflygningar kan ske över vatten och således inte över bebodda områden. Möjligheten att enkelt ansluta till Öresundsförbindelsens tåg- och vägtrafik bör särskilt beaktas. Det faktum att Saltholm inte är svenskt territorium förutsätter naturligtvis att först aktualiserar frågan med och att en samsyn nås mellan länderna. I en alltmer integrerad region i sydvästra bör emellertid frågor av detta slag diskuteras i en öppen och konstruktiv anda. Att etablera nya flygplatser är i vår del av världen en mycket långsiktig fråga. Därför är det viktigt att planeringen på detta område sker med stor framförhållning.
mot · GT02T319 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en bilsocial utredning bör tillsättas. I sker åtta av tio resor med bil. Bilberoendet är större i glesbygd och småstäder än i fyra största städer. En orsak till detta är att boende i storstäderna har tillgång till en välutvecklad kollektivtrafik, något som boende i glesbygd inte har. Kollektivtrafiken i glesbygden är dessutom oftast uppbyggd kring skolornas tidtabeller, med färre eller helt indragna turer och skollov. Här är man mer beroende av bilen för att få sitt privatliv att gå ihop. Kvinnor och män använder bilen olika. Kvinnor använder i större utsträckning bilen till inköp samt till att skjutsa barnen till dagis eller skola, medan män använder bilen till resor till och från jobbet samt resor i tjänsten. När vi bor på en plats, arbetar på en annan, handlar mat på en tredje, hämtar barn på en fjärde och bedriver fritiden på en femte plats behövs bilen för att livet ska fungera. Detta gäller framför allt kvinnor och boende i glesbygd. Bensinpriset har nått nya rekordhöjder ett flertal gånger . Om man tar hänsyn till hushållens disponibla inkomster är den svenska bränslebeskattningen näst högst i . Det har visat sig att denna beskattning slår olika hårt beroende på var man bor i landet, boende i glesbygden är särskilt drabbade. Även om bensinen och skatterna är höga måste stora delar av det svenska folket använda bilen, i synnerhet barnfamiljer och invånare i glesbygd. Höjningen av bensinpriset och bensinskatterna försvagar dessa gruppers ekonomi och gör att de blir tvungna att avstå annat. Bilen tar en stor andel av hushållens ekonomi, en större andel än man ofta tror. Bilen är för en genomsnittsfamilj en av de största utgifterna. För en tvåbarnsfamilj kan kostnaden för en familjebil vara nästan lika stor som de sammanlagda utgifterna för mat och kläder. Har familjen två bilar kan bilkontot vara den största enskilda utgiftsposten. Situationen är svårare för ensamstående mammor. Ensamstående mammor har inte råd att ha bil, oavsett körsträcka och kostnad för bensin, om de ska klara övrig konsumtion och sparbehov. Många ensamstående mammor prioriterar därför inte bilen, trots att deras liv skulle underlättas. Förslag om att tillsätta en bilsocial utredning har varit aktuellt . Mot bakgrund av det ovan nämnda bör den tillsättas . Utredningen bör se över hur kvinnors tillgång till bil underlättas. Vad som ovan anförts om en bilsocial utredning bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T323 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av sträckan E 4 EnångerHudiksvall skall påbörjas . På grund av att regeringen i sitt budgetförslag minskat anslaget för planerade vägbyggen med så riskerar många vägprojekt att skjutas upp . Ett av dessa vägprojekt är E4:ans sträckning EnångerHudiksvall som enligt planer ska skjutas upp eller 2008. Gång på gång har byggstart lovats. Gång på gång har byggstarten skjutits upp, och planeras alltså byggstarten att förskjutas . Detta vänder jag mig starkt emot eftersom en utbyggnad av sträckning EnångerHudiksvall är viktig. E4 kan beskrivas som ryggraden i det förgrenade nätverk av vägar som täcker landet. I sin nord-sydliga riktning är den avgörande för utvecklingsmöjligheterna för stora delar av . Den är även utomordentligt viktig för , där det råder stor arbetslöshet. Såväl totalt för befolkningen som för ungdomar ligger siffrorna för arbetslösheten bland de högsta i riket. För regionens skogsindustri är det också viktigt att vägnätet och dess broar har sådan bärighet året om att det inte blir avbrott i transporterna. Skogsindustrin med sina stora och för oerhört viktiga exportföretag har framfört att vägarna är så dåliga att inga timmertransporter kan ske. På detta förlorar man enorma summor pengar. Nuvarande E4 går genom tätorterna , och . Detta medför nedsatt framkomlighet samt trafiksäkerhetsproblem för trafikanterna. E4 på sträckan EnångerHudiksvall har en mycket hög skadekvot och vägkilometer. Att få en säkrare och mötesfri väg, som inte går rätt igenom och , är viktigt för trafiksäkerheten. Bara har flera allvarliga trafikolyckor inträffat. Många av dessa olyckor hade kunnat undvikas om vägen varit klar. På sträckorna mellan tätorterna har vägen en mycket låg plan- och profilstandard, vilket ger långa sträckor med mycket begränsad sikt och därmed ett fåtal omkörningsmöjligheter. Eftersom vägen trafikeras av många tunga fordon uppstår ofta långa köer. Vägtrafiken med dess stora inslag av tung trafik medför säkerhets- och miljöproblem för de boende. Många fastigheter har bullernivåer över . Vägen innebär också en kraftig barriär i tätorterna. Ett annat problem är att det saknas alternativa vägar för E4-trafikanterna. Om E4 skulle spärras av på grund av en olycka tvingas trafikanterna till mycket långa omvägar. Faktum är att sträckan EnångerHudiksvall är värsta flaskhals med stora problem för Norrlandstrafiken. Några konkreta viktiga skäl till varför det är så viktigt att utbyggnaden av EnångerHudiksvall påbörjas är: näringslivets behov av rationella transporter, inte bara i , utan i stora delar av ökade möjligheter för pendling till och från arbete inom regionen E4:ans utbyggnad ger ökade möjligheter att få tillväxt i regionen, vilket också skapar fler arbetstillfällen bättre miljö för människor som bor och färdas längs den aktuella sträckan. förbättrad trafiksäkerhet med minskad risk för olyckor och dödsfall. För att skapa en större tilltro till framtiden i och övriga bör utbyggnaden av sträckan EnångerHudiksvall påbörjas . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02T324 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall vara väghållare för samtliga anslutningsvägar fram till landets TEN-hamnar. I den snabba utveckling som just nu sker i länder runt södra är det angeläget att också vårt land inser och möter de behov som finns, inte minst när det gäller infrastruktur. Svensk och europeisk transportpolitik har ambitioner att skapa sammanhängande transportsystem med kunden i centrum. Detta framgår med all tydlighet i proposition 1997/98:56 där man bl.a. trycker hårt på betydelsen av kundperspektivet i transportssystemen. EU har beslutat att hamnar med transporter om , eller minst 200 000 resande, skall ingå i det transeuropeiska transportnätverket (TEN). Totalt fanns det sjutton hamnar i som uppfyller dessa krav och som därmed borde vara ett riksintresse sett från kommunikationssynpunkt. Flera TEN-hamnar i vårt land har inte statlig väghållning fram till hamnen. hamn på Verkö är en av dessa. Den snedvridning som uppstår när olika hamnar konkurrerar med varandra och att de ekonomiska villkoren vad gäller väghållningen inte är likvärdiga bör omgående neutraliseras genom att staten tar över ansvaret för samtliga anslutningsvägar till landets TEN-hamnar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02T325 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att första-hjälpen-utrustning skall vara obligatorisk i motorfordon. Säkerheten i trafiken är kontinuerligt föremål för förslag till förbättringar. Det förebyggande arbetet är givetvis prioriterat; här används åtgärder som exempelvis hastighetsbegränsningar, minimalt mönsterdjup på däcken, halvljus även samt skyldighet att medföra varningstriangel. Allt detta är naturligtvis synnerligen angeläget samt nödvändigt att fortlöpande förbättra, men åtgärder måste också vidtas för att lindra konsekvenserna när en olycka väl har skett. skadades över 27 000 människor i trafiken och över 500 dödades. Betydelsen av en snabb insats för att lindra personskador efter en olycka är väl känd, ibland kan även enkla åtgärder som att stilla ett blodflöde vara livsavgörande. Även om beredskapen att undsätta vid olyckor är mycket god på de flesta håll i landet, då polis och ambulans ofta snabbt kan vara på plats, så är det naturligtvis andra trafikanter som alltid är först på plats när en olycka har skett. Att tillkalla hjälp är oftast den naturliga första åtgärden på en olycksplats, men de flesta människor försöker förstås också själva hjälpa till så långt möjligheterna tillåter. Att ha tillgång till förbandsmaterial i den egna bilen kan då vara av avgörande betydelse för konsekvenserna av en olycka, och kanske kan ett enkelt förband betyda en person mindre i statistiken över antalet döda i trafiken. Att göra första-hjälpen-utrustning obligatorisk vid färd med motorfordon är därför en enkel åtgärd för att öka säkerheten i vår trafikmiljö. Detta kan ske genom ett tillägg i föreskrifter om utrustning i motorfordon. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02T327 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om E4 genom . Den sämsta delen av är avsnittet genom och söder om . Det är en av de allra hårdast trafikerade vägarna i landet med över 28000 fordon på den mest trafikerade delen. Den finns dessutom med på lista över de 100 mest olycksdrabbade vägarna. På andra hårt trafikerade och olycksdrabbade vägavsnitt försöker man lösa problemen genom ombyggnationer och separerade körbanor. Så inte på genom . På en sträcka av närmare har man i stället satt ner hastigheten och på vissa avsnitt . Detta är unikt och helt oacceptabelt. har tidigare uppdragit åt att projektera fram E4 genom så att den skulle vara klar för byggstart . Sedan det riksdagsbeslutet har trafiksituationen på genom förvärrats ytterligare. Projektets storlek har gjort att har svårt att få in det i den knappa planeringsramen, och därför har man föreslagit byggstart först , trots att det bedöms vara ett mycket angeläget projekt. Detta är helt oacceptabelt om man ser till trafiksäkerhet och framkomlighet. Den usla standarden på genom medför ökade kostnader och minskad konkurrensförmåga för det näringsliv som finns i den norra halvan av . En byggstart bör därför ske möjligt. Kan projektet inte finansieras genom ordinarie anslag bör möjligheten till alternativ finansiering prövas.
mot · GT02T328 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mobiloperatörerna åläggs att säkerställa att tillräcklig reservkraft finns vid mobiltelestationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mobiltelefonnäten i katastrofsituationer genom s.k. roaming görs tillgängliga för samtliga användare oavsett operatör. Orkanen härjningar i visade på ett hårdhänt sätt hur sårbart vårt samhälle är. medförde att människor var utan el och telefon . En av elavbrottets konsekvenser var att mobilnät lamslogs under ganska så många timmar. I en katastrofsituation där många behöver kunna ringa SOS m.fl. är mobilnät mycket viktigt. Det är inte acceptabelt att mobilsändare slås ut och på så sätt bidrar till att riskera människors liv och hälsa. Högre krav måste ställas på alla som är leverantörer av vår grundläggande infrastruktur. Det är inte acceptabelt att människor och företag är utan ström, telefon och mobilnät . Utslagningen av mobilnätet är ett av många exempel på hur dålig beredskap både samhället och leverantörerna av vår grundläggande infrastruktur har inför en katastrof av mått. För att säkerställa strömförsörjningen skall det ställas krav på att mobiloperatörerna tar ett större ansvar för att säkerställa elförsörjningen med reservkraft när det blir avbrott i den ordinarie elförsörjningen. Under räddningsarbetet efter härjningar visade det sig även att de som hade eller skaffade sig utländska mobiltelefonabonnemang hade bättre tillgång till nätet än de med svenska abonnemang. Skälet till detta var att de utländska abonnemangen söker efter den starkaste sändaren oavsett vilken operatör som äger sändaren. För att säkerställa möjligheten att kommunicera även i situationer med svåra påfrestningar bör mobiltelefonnäten göras kompatibla, dvs. genom s.k. roaming blir de fungerande masterna tillgängliga för alla oavsett operatör.
mot · GT02T333 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringar i vägnätet i . Vägarna i måste förbättras En utbyggnad och förbättring av vägnätet i måste ske . Riksvägar liksom andra vägar i är i dåligt skick och i stort behov av förbättringar. Regeringens investeringsplaner när det gäller vägar ger anledning att tro att E6 och andra angelägna vägprojekt i kommer att försenas. Det tidigare löftet att E6 skulle vara utbyggd till motorväg 2007 ser inte ut att kunna uppfyllas. talar regeringen om att E6 skall vara utbyggd och då eventuellt som trefilsväg. Enligt Region befarar man dock att E6 inte kommer att vara färdig ens . Detta vore en skandal. År har olika regeringsmedlemmar lovat och beslutat att E 6 skall vara utbyggd till motorväg . E6 är mest olycksdrabbade på de sträckor som inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker till detta: Vägen har en mycket ojämn standard, bitvis smal och krokig, vilket leder till onödiga risker vid omkörningar. Andelen tunga lastbilar är stor. Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begräsad Alternativa vägar till E6 saknas i stor utsträckning. Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas. Fler än 1000 människor har skadats på mellan och , med mänskliga lidanden och stora samhällsekonomiska kostnader som följd. E6 är också en viktig transportled för både svenska och norska transporter. Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av till motorväg till norska gränsen bl.a. följande: miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna Det är därför mycket oroande att regeringen i årets budget inte anvisar Region de pengar som behövs för att följa tidigare fattade beslut. Det är skrämmande att veta att regeringens politik kommer att leda till att fler människor än nödvändigt kommer att förolyckas på . Detta är en följd av att E6-utbyggnaden försenas. Regeringen riskerar än en gång att svika . Varken riksdagsbeslut eller vallöften verkar regeringen kunna uppfylla. Medel för att fullfölja utbyggnaden av till motorväg måste tas fram. Utbyggnaden får inte försenas mer. Utbyggnaden måste också vara till en motorväg och inte till en trefilsväg.
mot · GT02T335 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppgifter om telefoni skall ingå i trafikolycksrapportering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det finns skäl att överväga ett införande av förbud att använda handhållen mobil vid bilkörning också i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en informationsinsats om riskerna med mobiltelefoni vid bilkörning. Det har blivit allt vanligare att tala i mobiltelefon i samband med bilkörning. Trygghet i att alltid kunna bli nådd och att kunna nå andra är en dominerande orsak. Det uppskattas att 100 000 bilförare tillkallar polis eller ambulans med hjälp av medhavd mobiltelefon. För många människor har restiden på grund av detta kunnat användas mer produktivt, vilket enligt årsredovisning 2001 rent nationalekonomiskt beräknats till en vinst för samhället på . Resultat från fler än 80 olika studier visar dock att körförmågan försämras avsevärt när mobiltelefon används vid bilkörning. Enligt (2003) störs förarens uppmärksamhet i genomsnitt . Uppmärksamheten och körförmågan konkurrerar dessutom med uppgiften att söka efter själva telefonen och/eller telefonnumret. Enligt och resultat (2003) uppger att de upplevt sig vara nära att köra av vägen samt att varit nära att kollidera med annan trafikant eller föremål vid samtal i mobiltelefon. Det uppskattas att 1020 personer dödas i trafikolyckor som följd av samtal i mobiltelefon vid körning, men mörkertalet är här mycket stort. Information kring olycksorsaker för alla kategorier av olyckor saknas huvudsakligen i olycksstatistik. Detta innebär att information kring exempelvis mobiltelefoner uteblir helt i den officiella statistiken i . Detta bör åtgärdas, vilket bör ge regeringen tillkänna. Inom EU har , , , , , , , , , (delvis) och infört lagar som begränsar användande av mobiltelefon vid bilkörning. De flesta har förbjudit användning av handhållen mobiltelefon vid bilkörning. Även om flera undersökningar ger vid handen att det är själva samtalet mer än bruket av handburen telefon som orsakar den största okoncentrationen och därmed den ökade risken finns det ändå skäl att överväga ett införande av förbud att använda handhållen mobil vid bilkörning också i . Det stora mörkertalet, samt uppgifterna att ett stort antal mobiltalande bilister varit nära att kollidera eller köra i diket, talar för detta. Detta bör ge regeringen tillkänna. Det är väsentligt att allmänheten görs medveten om de risker som mobiltelefoni vid bilkörning kan medföra. Detta bör ingå i körskoleutbildningen. Regeringen bör ta initiativ till en informationsinsats i syfte att få ned olyckorna på våra vägar. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GT02T337 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall snabbutreda frågan om att Gotlandstrafiken överförs till . Trafikförsörjningen till och från har varit omdiskuterad . Färjetrafiken till och från är nödvändig för att ön ska ha en god transportförsörjning, vilket i sin tur är viktigt för invånare och näringsliv. reglerades färjetrafiken till och från . Motivet var att skapa garantier för en tillfredsställande året-runt-trafik. Rätten att få bedriva färjetrafik reglerades och staten gav ersättning till ett rederi för att det skulle finnas tillräckligt med trafik mellan och fastlandet. Det statliga engagemanget i Gotlandstrafiken syftar till att åstadkomma en färjetrafik som är stabil över tiden, bedrivs med ett rimligt utbud och som sker med fartyg som har tillfredsställande komfort och kapacitet. Rikstrafiken administrerar statens avtal om färjetrafik till och från . Nuvarande operatör är . Den nuvarande avtalsperioden tar slut antingen eller . Avtalstidens slut avgörs av om nuvarande operatör väljer att utlösa en option om att förlänga avtalsperioden med . Sista tidpunkt för att utlösa denna option är . Rikstrafikens kostnad för trafiken var . Bra och säkra person- och godstransporter till fastlandet med rimliga priser är av största vikt för gotlänningarna och de gotländska företagen och är en positiv utveckling av . Tidtabellen måste vara långsiktigt förutsägbar. Plötsliga förändringar av tidtabellen är samma sak som att vägarna till och från stängs av . Det handlar inte enbart om gotlänningarnas behov utan lika mycket om behoven hos den som planerar konferenser, turistresor eller högskolans utveckling. För dessa aktiviteter krävs ofta lång framförhållning. Det senaste årets satsningar på högskolan, försvarsomställningsprojekt och utlokaliseringar av myndigheter kommer inte att innebära en positiv utveckling om inte grunden, väl fungerande kommunikationer, finns. Upphandling som resulterar i nya avtal och nya operatörer innebär ingen trygg förutsättning för trafiken. 2005 har frågan ställts på sin spets när Rikstrafiken aviserar indragna turer och höjda priser för att klara avtalet med . anser att den enda riktiga och hållbara lösningen på Gotlandstrafiken är att sjötrafiken till och från är ett statligt ansvar och att sjövägen får samma status som vilken riksväg som helst. kan inte leva och utvecklas positivt om man inte kan lita på att trafiken till och från ön har en långsiktig regelbundenhet. Det statliga ansvaret bör ligga på som har hand om färjetrafik som en förlängning av vägen. Utgångspunkten bör vara att gotlänningarna ska kunna åka till och åter på . Det innebär att målet måste vara dagliga avgångar året runt med snabbfärja. Kostnaderna för person och godstrafik ska jämställas med kostnader för motsvarande sträcka på fastlandet. Regeringen bör därför snabbutreda frågan om staten ska ta över ansvaret för Gotlandstrafiken genom att den flyttas över till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.