mot · GT02Fi243 · 2005-10-04 00:00:00 — Bostadsinbrott, bilstölder och skadegörelse är allvarliga brott för dem som drabbas. Vardagsbrotten leder ofta till grövre brott om inte gärningsmannen stoppas. Alla brott ska utredas. Allt annat är att acceptera att brott begås. menar att det behövs fler poliser som det krävs ett omfattande arbete med det sätt på vilket polisen ska jobba. fanns det 16 891 poliser i . menar att antalet poliser bör ökas till 20000. Ökningen bör ske möjligt och utan att kompromissa med kvaliteten på utbildningen, dock senast . vill ha en professionell polis där rätt kompetens på rätt plats är ledorden och att man redan på öppnar för specialisering snarare än generalisering av kunskaper. Det är inte konstigare att det krävs en IT-specialiserad polis för att utreda IT-brott än att det krävs en kirurg snarare än en allmänläkare för en operation. Polisen måste vara trygg i sin arbetsutövning för att kunna prestera så bra som möjligt. För att polisen ska kunna vara trygg i sin yrkesroll krävs bättre organisation och ledning inom polisen. Det är oerhört viktigt med en öppen polis, en polis som fortsatt strävar efter en könsneutral och mångkulturell rekrytering och som arbetar kontinuerligt med etik och moral hos polisen som yrkeskår. Att polisen ska vara tillgänglig och synlig för att människor ska känna sig trygga i vardagen förutsätter ett fortsatt arbete med närpolisreformen där utgångspunkten ska vara det mervärde som en lokal förankring för med sig för den polis som ska arbeta i ett visst område. För att öka möjligheterna till specialisering inom polisutbildningens ram är förslag att grundutbildningen kortas till förmån för kurser med specialinriktning som studenterna kan välja efter eget intresse. Detta skulle öka antalet poliser med en utbildning riktad mot ett specialområde redan då de går ut . Vidare bör polisutbildningen göras om till en riktig högskola med akademiska poäng. I konstateras att drygt hälften av de tillfrågade poliserna vill reformera polisutbildningen till en riktig högskola samt att bara var femte polis uppger att man fått tillräckligt med utbildning. 6.4.3Ökad öppenhet över landgränser Människor från andra länder ska välkomnas med öppna armar till ! Visionen för asyl- och migrationspolitik är ökad öppenhet över landgränser för att människor i högre utsträckning ska kunna välja var de vill bo och skapa sin framtid. Vi vill att ska vara ett land som värnar den fria rörligheten inte minst när det gäller människor. Kort och gott vi vill öppna två vägar för människor som vill skapa sig ett liv i . En väg för människor som söker skydd från förföljelse och hot mot liv och frihet, och en väg för människor som vill arbeta eller satsa på företagande i . Vi vill göra det enklare för människor att ta sig hit genom att öppna möjligheten för att söka asyl på svenska ambassader i utlandet. När människor kommer hit ska de mötas av värme. Frivilligorganisationer bör få ett större ansvar för flyktingmottagandet. som asylsökande väntar på besked om uppehållstillstånd ska de få god individualiserad språkundervisning. Väntetiden är alldeles för lång . vill att vuxna personer ska få besked om uppehållstillstånd och att barn och barnfamiljer ska få besked . Barnets bästa måste alltid beaktas i asylprocessen. Vi anser att hänsyn till barnets bästa som regel måste gå före samhällets intresse av att reglera invandringen. Asylsökande ska inte tvingas in i system som passiviserar och bryter ned. Tvärtom är det viktigt att vi byter fokus från dagens nedbrytande system och låter väntetiden präglas av en god individualiserad språkundervisning, arbete, praktik eller annan meningsfull aktivitet. Inför den nya process och instansordningen som träder i kraft återupprepar vi vårt krav på ett nollställningsbeslut som skulle ge många asylsökande och gömda flyktingar en möjlighet att stanna i . Ett nollställningsbeslut skulle också ge det nya systemet efter nedläggning en god start. Att människor från olika delar av världen har kommit till vårt land har lämnat ovärderliga bidrag till vårt samhälles sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. vill ha en politik för öppenhet och integration så att den dåligt fungerande integrationspolitiken kan brytas, som alla de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. Invandringen har berikat, och berikar fortfarande, . är övertygat om att arbete är nyckeln till integration. Att ha ett jobb att gå till är oerhört värdefullt. Med ett arbete kan man också ta makten över sitt liv. Dessvärre är det ännu svårare för människor med utländsk bakgrund att få ett arbete än för dem som är födda i . Det är något som visar på att diskriminering i högsta grad existerar. Vi kan inte blunda för att är segregerat när det gäller både var man bor och var, eller om, man arbetar. För att få in fler människor som har utländsk bakgrund i samhället måste diskrimineringen på arbetsmarknaden och i övriga samhället stoppas. För att visionen om ett öppet samhälle där alla människor har lika värde, och där gamla och nya svenskar lever och arbetar tillsammans, ska bli verklig behövs följande: Ett bättre klimat för arbete och företagande så att alla människor, oavsett från vilket land man kommer, kan leva på frukterna av sitt eget arbete. Med ett eget arbete växer människors egenmakt, och möjligheten och förmågan att ta ansvar för sig själv och andra ökar. Offentliga arbetsgivare ska aktivt sträva efter att sammansättningen av de anställda i personalen speglar befolkningssammansättningen. Nystartsjobb; dvs., att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende dock i högst . Satsningar på ett varierat bostadsbyggande och ökade möjligheter för delaktighet och egenförvaltning av bostadsområden. Hårdare tag mot diskriminering, både på arbetsplatser och i övriga samhället. Nyanlända invandrare ska få arbete eller praktik efter att de kommit till . Ökade möjligheter till en god individualiserad undervisning i det svenska språket där den praktiska inlärningen har stor betydelse. Vi tror att integrationspolitiken handlar mer om att riva hinder än om att utforma riktade åtgärder. Precis som med jämställdhetspolitiken måste integrationspolitiken genomsyra alla politiska nivåer. I invandrartäta områden finns ofta en kreativitet och ett stort företagande, även om den bild som ofta speglas i medierna är ofta odelat mörk och negativ. Många människor med utländsk bakgrund har svårt att få arbete men tvekar inte att starta eget. Det visar på ett stort mod och en positiv energi som många fler människor i kan inspireras av. integrationspolitik inriktas på arbete och företagande där varje individ ses som en resurs och där samarbete i vardagen ses som integrationens drivkraft. Integration skapas bäst underifrån, av människors eget samarbete i vardagen, inte genom specialinsatser av bekymrat välvilliga politiker och byråkrater. har tagit beslutet att avveckla , då vi anser att statliga myndigheter generellt bör avhålla sig från opinionsbildande aktiviteter. Tabell 71 Samlad effekt av förslag relativt regeringen Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförs. Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Tabell 72 utgifter och budgeteringsmarginal jämfört med regeringen bör besluta ovanstående fördelning av utgifterna för budgetåren 2006, 2007 och 2008. Vi ökar anslagen till med . Nej till regeringens kompetensförsörjningsjobb för akademiker i statliga myndigheter. Vi säger nej till regeringens akademikersatsning i . får för att brott oftare ska leda till lagföring. Domstolarna får större anslag för att kunna öka personalstyrkan. från nedläggning av AD (UO 14). Myndighetsbesparingar samt flytt av pengar från biståndsverksamhet till miljöbistånd. (2006, 2007 samt 2008.) Vi når biståndsmålet på 2007. Successiv nedläggning av . Medel avsätts för nollställningsbeslutet. Vi använder också av de medel som anslagits för utresor för avvisade. Satsningar på nationell vårdgaranti, Hälsonät, mobiliserande folkhälsoarbete, tandvård m.m. Myndighetsbesparingar. Historisk SGI 12 månader, regelförändringar i syfte att motverka överutnyttjande, privatisering av sjukpenningkostnader kopplat till trafikskador, nej till regeringens höjning av taket i sjukpenningen. Besparingar på administration. Åtgärder i förtidspensionen. Höjd garantipension med 2006 och ytterligare 2007. Avslår regeringens höjning av BTP. Vi säger nej till regeringens barnbidragshöjning och använder i stället pengarna till att höja barnbidraget till /mån för barn mellan . Detta sker som ett i led i vår dubblering av barnbidrag. Höjt tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen till . Historisk SGI 12 månader. Alliansförslag om skärpta arbetsvillkor, borttaget studerandevillkor, begränsning överhoppningsbar tid till . Övergång till efter 300/, inkomstgrund 12 månader, enhetligt tak, sänkt ersättning till , minskat aktivitetsstöd, slopat anställningsstöd långtidsarbetslösa, neddragning av aktivitetsstöd/praktikplatser, ingen satsning på lärlingsplatser. Förändring av AMS organisation. C säger nej till regeringens sysselsättningspaket. Vi förordar i stället en akademikerpraktik, långsiktigt, dvs. mer än regeringens . Vi höjer lönebidragen med . Besparingar på förvaltningskostnader läggs i stället på privatisering av arbetsförmedlingar. Besparingar på , nedläggning av (forskningen ska bedrivas på universiteten), nedläggning av AD (pengarna till domstolsväsendet). Studiemedlet behöver inte räknas upp eftersom vi säger nej till regeringens ökade studieplatser. Vi avskaffar rekryteringsbidragen. Vi gör detta för att kunna flytta medel till ett nationellt kvalitetsinstitut . Successiv nedläggning av Myndigheten för skolutveckling. Medel till anslaget utveckling av skola och barnomsorg minskas. Vi satsar i stället på ett läs- och skrivutvecklingsprogram . Sammanslagning av och , vilket ger effektiviseringsbesparingar. Vi anslår totalt till ytterligare . Vi flyttar från UO 13, för ett lärlingsprogram som en integrerad del i gymnasieskolan. Vi säger nej till regeringens förslag om utökat antal högskoleplatser (1,2006, 2007 och 2008). Inom ramen för alliansuppgörelsen avsätter vi totalt för forskning och kvalitetssäkring av högre utbildning. Därutöver anslår sammanlagt för grundläggande högskoleutbildning . Vi säger nej till stora delar av regeringens sysselsättningspaket på kulturområdet. Sänkning av anslaget till En bok för alla. Småsatsningar på en rad anslag. Vår inkomstskattereform, i kombination med familjepolitiken, gör att vi återställer bostadsbidraget till den gamla nivån. Räntebidraget avskaffas och fasas ut. Nationell ungdomsbostadssamordnare avskaffas. Nej till regeringens jobbsatsningar för kompetensförsörjning i länsstyrelserna. Vi anslår för investeringsbidrag för studentbostäder. till Allmänna regionalpolitiska åtgärder (medfinansiering för att kunna hämta hem EU-pengar/europeiska regionala utvecklingsfonder på 2006 och 2007). slås samman med ITPS och delar av . Medlen avsatta för Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden används för det nya anslaget för forskning om alternativa drivmedel. Nytt anslag Rädda . Omflyttningar inom utgiftsområdet samt till infrastrukturbolag. Förbättrad planteringshjälp (), ökade anslag för rådgivning för ökad virkesproduktion. Skötselavtal ersätter reservatsköp. Ökade anslag för forskning om arealstöd. Ökade anslag för forskning om djurskydd pälsdjur. Medel till vargtaket. Ökade anslag till . ökade anslag till Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Successiv nedläggning av . Delar av anslagen för , Näringslivsutveckling och ITPS flyttas till UO 19 för sammanslagning med och ett nytt verk. Medel från UO 2 () till . Besparingar på exportfrämjande verksamhet. till nationell satsning för kvinnors företagande. Kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjt tak i föräldraförsäkringen. Höjning av läkemedelsavgiften med . Nej till regeringens vårdgaranti. Största minskningen för kommunerna beror på effekten av inkomstskattereform. Riktat sysselsättningsstöd 2006 förs över till kommunerna. har enats om en utförsäljning av statliga bolag för totalt mer än regeringen, vilket ger 2006, 2007 och i minskade räntekostnader. ökade kostnader för uppskjuten momsinbetalning 20072008. 8Balanskrav och minskad statsskuld Statsfinansernas saldo varierar naturligt i samband med konjunktursvängningar eftersom minskad sysselsättning och lägre överskott i företagssektorn leder till lägre skatteintäkter och högre kostnader för olika bidrag och åtgärdsprogram. Dessa s.k. automatiska stabilisatorer har den fördelen, i förhållande till en aktiv kontracyklisk finanspolitik, att de inträder . Statsfinanserna måste dock ha en sådan styrka att budgetöverskott råder i högkonjunktur och utan att budgetunderskott behöver inträda vid en normal konjunkturell nedgång. Den aktuella målsättningen för de offentliga finanserna, dvs. både stat, kommun och ålderspensionssystemet, innebär ett överskottsmål på över en konjunkturcykel. redovisar i sin senaste rapport över konjunkturläget hur det totala offentliga sparandet minskar och endast beräknas uppgå till och förväntas nå . menar att det finansiella sparandet för den offentliga sektorn måste föras närmare det gällande målet på . I realiteten innebär det minskande sparandet i de totala offentliga finanserna att statens budgetunderskott växer. Statsbudgetens underliggande saldo, där engångseffekter rensats bort, visar enligt ESV ett underliggande saldo på totalt . har uttryckt sin oro över att ålderspensionssystemet används för att täcka underskott i statens finanser. Vi förordar därför ett balanskrav för staten, som innebär att statskassan inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel och att man därmed inte riskerar avsättningarna för framtidens pensioner. finanspolitiska målsättning är att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna. Vad som ovan anförs om balanskrav och sänkt statsskuld bör ges regeringen till känna. Tabell 81 Sparande i offentlig sektor med budgetmotion Finansiellt sparande enligt Budget 2006 Utgiftsminskningar, netto exkl. räntor Samlad effekt av förslag Målsatt sparande om av BNP BNP nivå miljarder kronor 9Skatter och statens inkomster 9.1Försäljning av statliga bolag Ambitionsnivån vad avser försäljning av statlig verksamhet bör öka. Försäljningen bör ske efter analys av marknadsläget för att i varje situation maximera utfallet för skattebetalarnas räkning. I samband med försäljning av statlig verksamhet är det angeläget att betona samhällets ansvar för infrastruktur. Detta kan t.ex. innebära att vissa bolag bör omstruktureras innan den affärsmässiga delen bjuds ut till försäljning. För att inte en privatisering av offentliga verksamheter, som exempelvis , ska leda till att endast större företag tar över vill att dessa säljs av i mindre enheter. Nyttan med att upphäva statliga monopol blir mindre om det leder till ett nytt privat monopol. Företag som kan komma i fråga för utförsäljning är en delikat fråga då rykten om snar försäljning kan vara börspåverkande. En utgångspunkt kan vara att företag som verkar på konkurrensutsatta marknader, saknar samhällsåtagande och myndighetsfunktioner är lämpliga att börja med. Kapital bundet i de stora skogsbolagens innehav av skog är lågavkastande relativt marknadsvärdet. I en genomlysning borde dessa säljas, då aktieägarna borde förvänta en betydligt högre avkastning på detta dolda kapital. Motsvarande gäller sannolikt i minst lika hög grad för . Detta förutsätter dock en kontrollerad avveckling av . Ett skapande av självbärande enheter skog skulle ge möjlighet till start av tusentals nya småföretag inom skogsbranschen. anser att det statliga ägandet bör minskas. bör staten kvarstå som ägare endast då tungt vägande skäl talar för detta. Statligt ägande som kan avvecklas förhållandevis snabbt är t.ex. Nordea, Sonera, OMX samt Vin & Sprit. Försäljning av statliga företag måste ske med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Vår bedömning är att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag 2006 kan vara en rimlig målsättning. Intäkterna ska användas till att minska statsskulden. Budgeteffekten av detta består dels av en minskning av statens räntekostnader till följd av en minskning av statsskulden, dels av minskade utdelningsintäkter från de statliga företagen. Förslagen innebär sammantaget en förbättring av det finansiella sparandet med 2006. Det kommunala skatteutjämningssystemet ska göra det möjligt för alla kommuner och landsting att erbjuda sina invånare en grundläggande och god service. För att garantera detta behövs ett utjämningssystem som är baserat på utjämning av strukturella skillnader i verksamheter som är obligatoriska för kommunerna och landstingen. Grundläggande principer för en framtidsinriktad ekonomi är införande av ett system där kommuner och landsting har en kraftigt utökad egen skattebas så att behovet av statsbidrag minimeras. Det får vi genom skattereduktion i stället för grundavdrag och att LSS-finansieringen förs över till staten. Detta innebär dock att behov kvarstår av ett robust och enkelt skatteutjämningssystem. Utjämningssystemet ska innehålla en inkomstutjämning för att ge möjligheter för alla att ge en bra service till sina invånare. Därutöver ska systemet ha en kostnadsutjämning där opåverkbara kostnader, som fler barn och fler äldre, ger ökad utjämning. I nuvarande system bör även strukturbidragens roll ses över. Incitament behövs också så att ingen får betala mer till systemet om man har en väsentligt högre skattekraftstillväxt än vad genomsnittet i landet har. I nuvarande skatteutjämningssystem finns inslag som är tillväxthämmande då kommuners och landstings ambitioner att höja tillväxten i skattebasen leder till negativa marginaleffekter. föreslår därför att kompensationsgraden i det inomkommunala skatteutjämningssystemet sänkts från till . Detta innebär att de kommuner som ligger ovanför den garanterade nivån inte behöver betala in lika mycket till systemet som . En översyn av skatteutjämningssystemet är nödvändig för att skapa rimliga förhållanden för alla kommuner i . 9.3Skattepolitik för ett företagsammare Se vidare motion Företagsbeskattning 2005/06:Sk528. För att en skatt ska vara allmänt accepterat bör den uppfylla såväl vertikal som horisontell rättvisa. Den vertikala rättvisan innebär att skattesubjekt med lägre inkomster i vart fall inte ska tvingas betala mer än andra med högre inkomster, och den horisontella rättvisan innebär att likvärdiga skattesubjekt ska beskattas på ett konsekvent sätt. För att en skatt ska vara nationalekonomiskt effektiv och moraliskt försvarbar bör den uppfattas som rättvis utifrån de två ställda rättvisekriterierna ovan. Skatten bör dessutom ej vara möjlig att planera bort, och den ska inte skada ekonomin alltför mycket. Förmögenhetsskatten är genom de många undantagen i princip frivillig. Dessutom har skatten lett till att stora mängder kapital har lämnat landet och framför allt svenska småföretagare har drabbats hårt av den riskkapitalflykt som har blivit följden. föreslår därför att förmögenhetsskatten avskaffas , och tillsamman med övriga partier i halveras den i första steg 2006. föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. halveras skattesatsen från till . Skattebortfallet beräknas uppgå till 2006. föreslår att kapitalförsörjningen förbättras genom införande av en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Den statsfinansiella kostnaden beräknas till 2006. Många internationella studier pekar ut förekomsten av s.k. informellt kapital som en viktig beståndsdel för att nystartade företag ska få tillgång till riskkapital. Ofta är det släktingar eller s.k. företagsänglar som ställer upp. Graden av denna typ av informellt kapital är förhållandevis lågt i , sannolikt beroende på exempelvis förmögenhetsskatt och andra skatter och regeltolkningar. För att öka möjligheten till informellt kapital tänker framöver presentera ett förslag till riskkapitalavdrag som kommer att möjliggöra för privatpersoner att kunna investera kapital i nystartade eller onoterade företag utan att pengarna har hunnit beskattats bort. För detta ändamål har reserverats. föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Utformningen av riskkapitalavdraget kommer att redovisas . För ändamålet avsätts en ram om . Förmånsrätten, som är den juridiska benämningen på den företrädesrätt som borgenärer har vid utmätning eller konkurs, ändrades /05. Syftet var att underlätta för företagsrekonstruktioner och se till att andra borgenärer än banker och staten fick förtur till tillgångar i konkursbon. Den nya lagen om företagsinteckning ger banker allmän förmånsrätt och gäller av värdet av all gäldenärens egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt. Vidare har statens förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffats, och lönegarantin utökades . Den nya lagen innebär alltså att bankens status som prioriterad fordringsägare har beskurits. Syftet med regeringens förslag var att minska antalet företagskonkurser och säkerställa att småföretagare fick en större del av tillgångar från konkursbon. I det här fallet betvivlar vi inte regeringens goda avsikter. Givet ett något icke-dynamiskt synsätt såg förslaget på pappret bra ut. Vad däremot regeringen inte förutsåg var att banker skulle agera rationellt och kompensera sig för den ökade kreditrisken. De farhågor som många varnade för har infunnit sig. Banker agerar rationellt och tar hänsyn till den försämrade förmånsrätten genom att bli mer restriktiva vid utlåning och kräver i allt större utsträckning vidgade säkerheter för utlåning. Tillsamman med partierna i föreslår att en partiell återställare genomförs från nuvarande av företagsinteckningens värde. En återställning innebär att konkurser kommer att belasta statens finanser i större utsträckning eftersom utbetalning av löner får lägre prioritet och därmed kommer lönegarantiutbetalningarna att öka. föreslår att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande till från . Förslaget beräknas öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2006. finns det ett medfinansieringsansvar för arbetsgivare, vilket innebär att de ska stå för av kostnaden för sjukskrivningskostnaderna . För detta kompenserades företagen med sänkt arbetsgivaravgift . De utvärderingar som har gjorts indikerar att företagskollektivet sammantaget har vunnit något på omläggningen eftersom sjukfrånvaron är något lägre där än i den offentliga sektorn. Detta visar dock långt ifrån hela sanningen. Medfinansieringsansvaret har medfört ökat risktagande för företagaren. När det gäller medfinansieringsansvaret finns det bara ett alternativ till att slippa risken, nämligen att inte anställa, och de som redan är sjukskrivna friställs. Vi ser att företag tvingas göra sig av med dem som är sjukskrivna eftersom de inte har råd att behålla dem. väljer företagare att hellre tacka nej till order snarare än att nyanställa, bl.a. på grund av den risk nyanställningar medför.