mot · GT02A309 · 2005-10-03 00:00:00 — av invandrade akademiker har ett jobb som motsvarar deras utbildningsnivå, mot för akademiker födda i . Rapport integration 2003 visar att de som är födda i eller har sämst möjligheter att få ett arbete på den svenska arbetsmarknaden. Man drar också slutsatsen att diskriminering är den enda orsaken till att det ser ut så här. Det leder till slutsatsen att om bara kunde bli bättre på att ta tillvara kompetens skulle det ge ökad mångfald i samhället. är det självklart inte så enkelt, men för att nå dit lägger fram förslag som vi tror bidrar positivt. 8.1Bättre validering av utländska examina Flera av dem som har examina från ett annat land har svårt att få ett arbete i som motsvarar deras kunskap och kompetens. Utländska utbildningar har inte samma status som de svenska, vilket är ologiskt eftersom de ofta håller samma, eller högre, kvalitet som utbildningar i . Det är dags att erkänna kvaliteten på utländska utbildningar och ha tydliga kriterier och standardiserade metoder för att mäta kompetens och betyg på ett korrekt sätt, s.k. validering. vill erbjuda allmänna tester på de faktiska kunskaper som en person har. Testerna ska erbjudas ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. Valideringsprocessen ska få ta maximalt . Också bedömningen av praktiska yrkeskunskaper måste förbättras. En modell som genomförts i där alla har rätt att visa upp sina kunskaper i ett fristående yrkesprov är värd att pröva. Provet ska vara oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna och erfarenheterna. 8.2Tillåt människor att jobba Det måste bli enklare för asylsökande att arbeta de väntar på besked om uppehållstillstånd. Det kräver bättre information till asylsökande om var det finns lediga jobb, men också ett bättre samarbete mellan migrationsmyndigheter, kommuner, organisationer och företag. Det kan bidra till att fler asylsökande får ett arbete. måste en person åka till sitt hemland och söka svenskt arbetstillstånd om personen fått ett jobb under en Sverigevistelse. vill i stället att man ska kunna ansöka om arbetstillstånd på plats i . Vi vill också tillåta arbetskraftsinvandring. Ett problem vid introduktionen på arbetsmarknaden är att det tar tid att skaffa sig de kunskaper som krävs för att fungera väl på en ny arbetsmarknad. Det kan också vara mer komplicerat för arbetsgivare att bedöma arbetsförmågan hos någon som anlänt till . Båda dessa faktorer gör att det kan vara svårt att hitta ett jobb. vill därför att de s.k. nystartsjobben ska gälla i för dem som beviljats uppehållstillstånd.8 Diskrimineringslagstiftningen är för lam och det innebär en alltför liten risk för företag och myndigheter att diskriminera. Det skadestånd som en arbetsgivare riskerar att få böta om han eller hon blir anklagad för diskriminering står inte i proportion till företagets storlek, vilket alltför ofta innebär att beloppet handlar om en struntsumma för arbetsgivaren. För att arbetsgivare ska inse att diskriminering får konsekvenser vill därför att företag förutom skadeståndet, även ska riskera att få betala böter om de blir dömda för diskriminering. Vi vill införa ett slags företagsbot för diskrimineringsbrott på samma sätt som för t.ex. miljöbrott. Storleken hos denna ska stå i proportion till företagets storlek. Det här ska vara regeln även när det handlar om diskriminering i krogköer osv. Detta bör ges regeringen till känna. Dessutom är dagens diskrimineringslagstiftning uppdelad på flera lagar. För att göra den till ett vassare verktyg vill vi ha en enhetlig diskrimineringslagstiftning. vill också ha en gemensam diskrimineringsombudsman i stället för dagens fem (DO, JämO, HomO, HO, BO). Den nya myndigheten ska ha kvar och utveckla den specialkunskap som finns på fem olika håll. Vi vill även avveckla Arbetsdomstolen och flytta dess kompetens till allmän domstol. 8.4Ställ tydligare krav på staten, kommuner och landsting Stat, kommun och landsting måste bli en bättre förebild som arbetsgivare och det räcker inte bara med information och utbildning. Målet ska vara att anställda inom offentlig sektor ska svara mot befolkningens sammansättning i den arbetsmarknadsregion man befinner sig i. Detta bör ges regeringen till känna. vill ha betydligt skarpare och tydligare krav på exempelvis våra myndigheter. Vi kräver bättre uppföljning och utvärdering över hur väl diskriminering motarbetas, allt i syfte att öka mångfald och integration hos de offentliga arbetsgivarna. Detta bör ges regeringen till känna. vill sänka de höga skatterna. För att klara det och ändå behålla en bra välfärd behöver stat, kommun och landsting bli mer effektiva och hitta de lönsammaste lösningarna för hur de bedriver sin verksamhet. Det betyder också att alla delar, den nationella, den regionala och den lokala nivån, måste sköta det som den är bäst på. En effektiv stat måste koncentrera sig på att skapa exempelvis en fungerande polis och ett rättsväsende som finns nära alla medborgare, bra högre utbildning och forskning och bra kommunikationer inklusive en fungerande post. Det ger skattebetalarna mer samhällsservice per skattekrona och vi kan få både skattesänkningar och trygghet. 9.1Mer offentlig service per skattekrona Varje politisk beslutsförsamling har ett moraliskt ansvar att se till att varje skattekrona används på ett effektivt sätt. Så är det inte . () gjorde en undersökning9 över myndigheternas overhead-kostnader, dvs. kostnader för gemensam styrning, samordning, administration och lokaler. Enligt ESV är statens overhead-kostnader ca eller av statens driftskostnader, alltså en mycket stor summa. ESV:s slutsats är att i princip alla myndigheter kan spara pengar genom att se över dessa kostnader. Det är också viktigt att se över vilka arbetsuppgifter myndigheter och statliga verk har och dessutom hur många myndigheter och statliga verk som finns i . Den siffran finns det ingen som har . är övertygat om att det går att använda skattepengar mer effektivt genom att slå ihop eller slå igen flera myndigheter och verk.10 9.2Offentlig sektors roll för nya jobb vill stärka kommunerna och det lokala självstyret genom att låta kommunerna behålla en större del av sina skatteintäkter. får kommunerna betala en stor del av sina intäkter till staten och sedan får de bidrag för att klara sina utgifter. Med skatteförslag11 får kommunerna behålla en större del av sina skatteintäkter i stället för att få statsbidrag. Det ger kommunerna bättre förutsättningar att planera sin verksamhet, vilket i sin tur gör det enklare för dem att sköta sin ekonomi på ett effektivt sätt. Det ger mer pengar till exempelvis att anställa fler inom vård och omsorg eller till skattesänkningar. Den offentliga sektorn ska alltid vara ett föredöme som arbetsgivare. Det är viktigt att de offentliga arbetsgivarna har en offensiv hållning till och arbetar aktivt med arbetsmiljöfrågor, medinflytande etc. Detta bör ges regeringen till känna. 9.3Större lokalt självstyre skapar jobb På lokal nivå finns ofta stora möjligheter att skapa ett bra klimat för företagsamhet och att samordna insatser för en bättre fungerande arbetsmarknad. Tyvärr försvåras det av statlig reglering av t.ex. arbetsmarknads-, utbildnings- och socialpolitik. Ett större lokalt självstyre skulle ge kommuner och regioner möjlighet att hitta nya lösningar i samarbete med det civila samhället och de lokala företagen. Det kan i sin tur leda till en ökad regional tillväxt, vilket är en förutsättning för en ökad nationell tillväxt. Det kräver också att kommuner och regioner tar chansen att förbättra sitt företagsklimat. Det finns alla anledningar för lokala och regionala politiker att göra sitt bästa för att skapa goda förutsättningar för så många jobb som möjligt i sin omgivning. Med ett ökat självstyre kan kommuner och regioner dessutom använda ett bra företagsklimat som ett konkurrensmedel för att locka till sig nya företag. 9.4Stärk det civila samhället och människors frivilliga engagemang Allt ska inte skötas av stat, kommun eller landsting. I människors frivilliga engagemang finns stora möjligheter, både att förbättra offentlig service och ge bättre villkor för företagande och nya jobb. I många fall är en ekonomisk förening eller ett kooperativt samarbete en viktig del i den lokala företagsutvecklingen. Ett exempel är när byns invånare tar över driften av den nedläggningshotade affären. Samarbete mellan offentligt, privat och civilt kan alltså bidra till att behålla och utveckla den samhälleliga servicen och därmed ge förutsättningar för människor att bo och arbeta i hela landet. Det är också ett bra sätt för personer som inte är villiga att ta steget att ensam starta ett företag, utan hellre vill dela ansvaret med andra. Samhällets stöd till utvecklande av denna typ av företagande bör vara långsiktigt. Socialt företagande är en typ av företagande som hjälper dem som står längst från arbetsmarknaden att få ett jobb. Det innebär att företaget producerar varor och tjänster för marknaden, som det får samhällsstöd för att anställa personer med exempelvis missbruksproblem eller kriminell bakgrund. För att underlätta för dessa typer av företagande bör lagen om offentlig upphandling ses över. Detta bör ges regeringen till känna. 9.5Bättre kommunikationer en förutsättning för fler jobb Ett av statens ansvar är att se till att invånarna får tillgång till bra och moderna kommunikationer. Det gäller både de traditionella kommunikationerna som väg och järnväg och de digitala som exempelvis bredband och 3 G. Det krävs bra kommunikationer för att klara den tuffa internationella konkurrensen. Bra kommunikationer gör att större företag väljer att investera i vårt land och dessutom blir det oerhört mycket lättare för svenska små och medelstora företag att vara framgångsrika. Vi vill inte ha en utveckling där privata satsningar och företagande går omkull på grund av dålig infrastruktur. Tyvärr kännetecknas dagens trafik- och infrastrukturplanering av ryckighet och ständiga omkastningar av redan satta planer. Det stämmer inte alls överens med det långsiktiga planerande som är nödvändigt inom transportsektorn och betyder dessutom att regioner, kommuner, företag och människor får svårt att planera sin verksamhet. kräver bättre hållfasthet till lagda planer och större marginaler i statens budget för att undvika den här typen av ryckighet. Det krävs också nya grepp. vill öppna för alternativ finansiering av infrastruktur. Det skulle göra det möjligt att genomföra samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar , i stället för att behöva vänta en obestämbar tid. Vad som ovan anförs om att öppna för alternativ finansiering av infrastruktur bör ges regeringen till känna. måste ha en riktigt bra kollektivtrafik. Kan den bli bättre så kan också områden som miljö, tillgänglighet, trafiksäkerhet, regional utveckling och jämställdhet förbättras. Kollektivtrafiken kan bredda arbetsmarknaderna. Att kunna pendla med exempelvis tåg ger människor bättre förutsättningar att arbeta på annan ort och det kan i sin tur sänka arbetslöshetssiffrorna. Detta bör ges regeringen till känna. De regioner i som ligger en bit från befolkningstäta regioner har ett stort naturligt handikapp avståndet till marknaden. Att på olika sätt korta dessa avstånd är av stor betydelse för att skapa likvärdiga villkor för företagande. Transportsystemet är en förutsättning för tillväxt och en god ekonomi. Utan att varor flyttas kan ingen handel ske. Därför kan förbättrade transporter vara nyckeln till nya jobb. I dagens korkas många transportvägar igen av för mycket trafik. Orsaken är dålig infrastruktur och dålig transportpolitik. Resultatet blir höga ekonomiska kostnader, ökad olycksrisk och miljöförstöring. anser att hela EU måste arbeta för en betydligt förbättrad infrastruktur samt en förbättrad transportpolitik. Då undviks onödiga påfrestningar på miljön, den ökande takten i utbyte av varor och tjänster och möjligheterna att minska och arbetslöshet ökar betydligt. Detta bör ges regeringen till känna. 10Mångfald i offentlig sektor Det viktigaste för människor som är i behov av vård, en bra skola eller dagisplats är tillgänglighet och god service med bra kvalitet. Det får vi lättare med flera olika aktörer, som t.ex. företag, organisationer eller kooperativ. Det går inte att bara förutsätta att dagens lösningar alltid är de bästa. Om samhällsservice också i fortsättningen enbart drivs i offentlig regi finns det alldeles för få morötter att utveckla effektivare och billigare produkter och tjänster inom t.ex. vård och omsorg. Om fler alternativ tillåts ökar konkurrensen och därmed också nytänkandet och innovationerna. Både tekniska och sociala uppfinningar12 kan utvecklas och leda till nya jobb och kanske exportmöjligheter, även i offentlig sektor. Kvinnor vinner på ökad mångfald i offentlig sektor. Om privata alternativ tillåts öppnas möjligheter att starta företag inom det område som kvinnor i huvudsak arbetar inom. Det finns flera exempel på kvinnor som gått från att vara kommun- och landstingsanställda till att bli egenföretagare och lyckats med att skapa mycket bra vård och omsorg, i många fall bättre än det offentliga lyckats med. Även kvinnor som inte är intresserade av att starta ett företag blir vinnare. Med fler arbetsgivare inom den offentliga verksamheten ökar konkurrensen både vad gäller verksamhet och mängden arbetsgivare. Det kan leda både till högre löner och till ökad trivsel på arbetet. Ökad mångfald kan också få en bra regionalpolitisk effekt eftersom behov av vård och omsorg finns överallt. På så sätt kan den här typen av företagande leda till tillväxt i hela landet. Vad som ovan anförs om fler alternativ i offentlig sektor bör ges regeringen till känna. vill ha full etableringsfrihet, dvs. rätt för företag att med offentlig finansiering driva verksamhet, inom barn-, äldre- och handikappomsorg. Kombinerat med fritt val inom välfärdstjänsterna ger det människor verklig valfrihet att välja den omsorg som bäst passar de egna behoven. Vi vill även uppnå ökad etableringsfrihet inom sjukvården genom ett regelverk som tar hänsyn till vårdens speciella förutsättningar. Genom etableringsfrihet och valfrihet ökar mångfalden av utförare inom välfärdstjänsterna.13 10.3Utmaningsrätt, intraprenad och kooperativ är positivt till s.k. utmaningsrätt, alltså rätt för anställda och företag att utmana kommuner och landsting om drift av verksamhet. Det ger personal möjlighet att till rätt pris och rätt kvalitet och till bestämda regler ta över och driva det som kommun eller landsting tidigare skött. Intraprenad är ett bra sätt att öka konkurrensen i offentlig sektor, åtminstone på de platser där det råder brist på konkurrens. Det är när personal på t.ex. ett äldreboende själv driver verksamheten med ansvar för budget, arbetssätt, osv., men är anställd av kommunen som behåller det yttersta ansvaret. Kooperativt företagande har ofta sin grund i människors behov. Det händer att det finns ett behov av en verksamhet (t.ex. ett äldreboende), men att företag inte anser sig kunna göra vinst och att det offentliga inte tar/har ett ansvar. Då passar kooperativt företagande ofta som företagsform. Det kan vara lättare för en grupp människor att tillsammans ha mod att bilda ett kooperativt företag än det är för en ensam person att våga bli företagare. Vad som ovan anförs om utmaningsrätt, intraprenad och kooperativt företagande bör ges regeringen till känna. ligger i världstoppen när det gäller att investera i forskning och utveckling (FoU). Det är mycket bra, men det har inte så stor betydelse för hur många jobb som skapas om inte de idéer och produkter som forskas fram förvandlas till framgångsrika företag i . flyttar alldeles för många av våra goda idéer utomlands och bidrar i stället till framgångsrika företag i andra länder. För en ökad kommersialisering av forskningsresultat, dvs. att forskningen leder till fler och större företag, är det viktigt att samarbetet mellan grundforskning och den tillämpade forskningen underlättas. För att stimulera detta ska staten gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskargrupper belöningar för sådan kommersialisering. vill införa ett belöningssystem genom vinstdelningspaket, där forskaren eller forskargruppen erbjuds royalty, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Högskolorna ska även ha rätt till vinstandel. Det här tror vi skapar förutsättningar för att de idéer som tas fram ska generera pengar och jobb i i stället för i andra länder.14 välfärd och rikedomar baseras i stora delar på framgångsrika branscher som skogs- och gruvnäringen. Dessa branscher måste självklart på alla sätt tillåtas frodas än mer, men det finns också en otrolig tillväxtpotential inom ett antal områden miljöteknik, IT, bioteknik, turism, medicin, tjänstesektorn. Många nya jobb kan skapas inom dessa branscher om vi ser till att underlätta också deras framväxt. Några av de branscher som verkar ha den bästa framtiden är tjänstehandeln, som spås bli framtidsbransch, och miljöteknik som är en bransch som måste utvecklas eftersom den handlar om mänsklighetens överlevnad. Olje- och bensinpriset har stigit rejält. Sinande oljefält och vårt beroende av oljan gör att vi får betala alltmer för att värma våra hus och tanka våra bilar. I takt med att utvecklingen i fattigare länder går framåt och de börjar konsumera mera, kommer också efterfrågan på energi att stiga. Det driver upp priserna ännu mer. Det ger oss i oanade möjligheter eftersom vi har både tekniken och kunnandet för att öka vår produktion av miljövänligt bränsle. I stället för att vara beroende av oljefyndigheter i andra länder skulle det svenska jord- och skogsbruket kunna producera den energi vi behöver. Dessutom finns stora möjligheter att skapa nya jobb och tillväxt genom att exportera både vårt miljökunnande och miljöteknik. spår miljöteknik som en av de viktigaste framtidsbranscherna med en årlig tillväxt på . Självklart ska hänga med i den utvecklingen, men för detta krävs satsningar. vill hjälpa denna framväxande bransch genom lagstiftning och andra politiska styrmedel som t.ex. subventionerat pris på miljövänligt bränsle, skatterabatt för inköp av miljöbil, försäljningsstopp för fordon som enbart drivs på bensin och betydligt mer pengar till miljö- och energiforskning. Om vi tar chansen kan bli världsledande på miljövänliga bränslen, miljövänliga fordon och annan miljöteknik.15 12.2Tjänstesektorn snabbast växande bransch ställer sig mycket positivt till internationell öppenhet och den pågående globaliseringen. Men vi ser också att den hårda internationella konkurrensen ställer nya krav på . har mellan 2 000 och 3 000 industriarbeten försvunnit . har svenska industriföretag flyttat minst 50 000 befintliga arbetstillfällen utomlands och förlagt ytterligare 200 000 nya arbeten i andra länder än . Detta innebär att industrins betydelse som arbetsgivare minskar och står endast för av sysselsättningen i . Detta uppfattas av många som en skrämmande utveckling och man frågar sig vad vi ska jobba med . Svaret är att och resten av den rika världen befinner sig i en övergång till ett tjänstesamhälle. En tjänstesektor där har stor potential att bli världsledande är vård och omsorg. Efterfrågan på denna typ av tjänster ökar och det blir lättare att utföra och konsumera dem över nationsgränser. skriver i sin rapport , vård och tillväxt Välfärdspolitiska rådets rapport att den svenska sjukvårdens potential är stor. Dessa branscher finns dessutom redan i hela landet och experterna och de blivande entreprenörerna finns redan på alla orter och i alla landsdelar. Enligt krävs det politisk vilja för att en sådan här utveckling ska bli verklighet. anser att konkurrensfrämjande avregleringar, att öppna för internationell konkurrens och avskaffande av offentliga monopol väsentligt kan underlätta övergången till ett tjänstesamhälle eftersom dessa åtgärder främjar tjänsteföretagande. Inom vård och omsorg finns en stor potential till ökad produktivitet och ökad effektivitet. Men om samhällsservice också i fortsättningen enbart drivs i offentlig regi finns det alldeles för få morötter att utveckla effektivare och billigare produkter och tjänster. Om fler alternativ tillåts ökar konkurrensen och därmed också nytänkandet och innovationerna. Både tekniska och sociala uppfinningar kan utvecklas och leda till nya jobb och exportmöjligheter. På samma sätt som avregleringarna inom telekom ledde till att blev en av världens främsta länder inom IT, kan avregleringar och privatiseringar av vård och omsorg göra världsledande också inom dessa branscher. skulle t.ex. kunna erbjuda hundratusentals amerikaner och kineser specialistbehandlingar av livsstilssjukdomar. väljer att inte se globaliseringen och den internationella konkurrensen som ett hot. Det är snarare en möjlighet. Men måste ta tillvara dessa möjligheter och därigenom skapa villkor för fler framgångsrika företag och för fler jobb. För att enklare ska kunna exportera tjänster krävs förenklade regler. Men enklare regler kräver ny lagstiftning och då är EU:s s.k. tjänstedirektiv ett bra exempel. Tjänstedirektivet är ett avtal mellan EU:s länder som om det införs skulle innebära att medborgare och företag kan arbeta i ett annat EU-land, men med de arbetsrättsliga avtal och löneavtal som det egna landet har. Tjänstedirektivet innebär att svenska företag enklare kan sälja tjänster utanför eftersom de slipper hålla reda på lagstiftning i 25 olika EU-länder. Tjänstedirektivet leder, precis som globaliseringen i övrigt, genom en större marknad också till fler potentiella kunder för företag. Det betyder att det finns utrymme för fler att sälja sina tjänster och därmed möjlighet för fler att starta företag och anställa. Tjänstedirektivet leder också till ökad konkurrens, vilket är bra för konsumenterna. Konkurrens ger bättre kvalitet till ett lägre pris, oavsett om det handlar om att betala för en vara i form av en spik eller att betala för en tjänst i form av den snickare som slår i spiken. EU:s fria rörlighet ger alltså stora möjligheter till fler jobb på den svenska arbetsmarknaden. För är det därför självklart att den fria rörligheten även ska omfatta tjänster och vi vill ha ett tjänstedirektiv som river hinder för handel i . Men tycker också att det är mycket viktigt att tjänstedirektivet tar hänsyn till de olika regelverk som finns i EU, med både minimilöner och den svenska modellen med kollektivavtal. 13.1Hjälp entreprenörer att skapa jobb Det startas alldeles för få nya företag och andelen företagare har varit så låg som nu.16 Om ska klara av att minska arbetslösheten måste detta förändras. Nya jobb måste skapas och därför vill skapa förutsättningar både för nyföretagande och för existerande företag att växa. vill rensa bort alla de skatter och regler som hindrar den ekonomiska tillväxten och hindrar nya jobb från att skapas. Principen måste vara att en regel eller skatt som inte tillför något till vare sig företagaren eller samhället ska tas bort. Tyvärr finns det alldeles för många av dessa. vill därför följande: Reformera de skadliga och krångliga 3:12-reglerna Avskaffa den skadliga förmögenhetsskatten Slopa den dubbla beskattningen på aktieutdelning Slopa revisionsplikten för mindre företag Anpassa aktiebolagslagen till små och medelstora företag Anpassa årsredovisningslagen till små och medelstora företag Ompröva de nya förmånsrättsreglerna Tillgång till riskkapital, pengar att investera i ett företag, är en av de faktorer som håller nere företagsamheten och därmed skapandet av nya jobb. För att starta ett företag eller bygga ut ett existerande företag krävs pengar. Möjligheten till såddkapital och riskkapital är därför viktiga som ett komplement till banklån. vill därför införa ett skattefritt s.k. starta eget-sparande och införa ett personligt riskkapitalavdrag. Vi vill också införa en till form av aktiebolag.