mot · GS02Ju43 · 2005-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:131 En modernare rättegång - reformering av processen i allmän domstol avslår regeringens förslag om att domstolen skall äga rätt att avvisa bevis om beviset trots rimliga ansträngningar inte kan tas upp och avgörandet inte bör fördröjas ytterligare. avslår regeringens förslag om att låta parter och ombud delta per telefon vid sammanträden i brottmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna om prövningstillstånd så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas när påföljden bestämts till böter. avslår regeringens förslag om en utvidgning av systemet med prövningstillstånd till att omfatta tingsrättens avgöranden i flertalet slag av tvistemål och i domstolsärenden som överklagas till hovrätt. avslår regeringens förslag om att muntlig bevisning som upptagits i ett mål som överklagats från tingsrätt till hovrätt endast skall få tas upp på nytt om ytterligare frågor behöver ställas. I propositionen föreslår regeringen förändringar av det processuella regelverket. Det övergripande syftet med förslagen anges vara att skapa en modernare rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden. Tilltron till rättssamhället bygger på att medborgaren kan förlita sig på att en effektiv brottsbekämpning och en fri och oberoende rättsskipning ger trygghet för personlig integritet och egendom. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar, vars uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt samt meddela dom inom rimlig tid. utesluter inte att en förändring av domstolsorganisationen är nödvändig men menar att en förändring inte kan göras utan hänsyn till helhetsperspektivet. De kristdemokratiska målen vad gäller en ny domstolsorganisation är ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsväsende. är av den uppfattningen att regeringens förslag är helt inriktat på att spara pengar i rättsväsendet, till nackdel för rättssäkerheten. Begränsningen i möjligheten till rättvisa rättegångar och till överklagande kommer att leda till att tilltron för rättsväsendet ytterligare urholkas. I propositionen föreslås att domstolen skall äga rätt att avvisa bevis om beviset trots rimliga ansträngningar inte kan tas upp och avgörandet inte bör fördröjas ytterligare. Regeln föreslås kunna tillämpas i alla typer av mål. Som skäl för inrättandet av en sådan regel har anförts att svårigheter att lägga fram bevisning medför att mål vid domstol inte kan avgöras med den skyndsamhet som är önskvärd. Den enskilde har ett berättigat krav på att få sin sak prövad inom skälig tid, något som inte kan uppfyllas vid misslyckade delgivningsförsök av förhörsperson samt utebliven inställelse av densamme. följer av 35 kap. 7 § att domstol kan avvisa åberopad bevisning, om rätten finner att en omständighet som part vill bevisa är utan betydelse i målet, att beviset inte är nödvändigt eller uppenbart skulle bli utan verkan eller att bevisningen med avsevärt mindre besvär eller kostnad skulle kunna föras på annat sätt. Vidare finns, såvitt avser tvistemål, möjlighet för rätten att utfärda stupstocksföreläggande, det vill säga möjlighet att vägra part lägga fram för sent tillkommen bevisning. Riksåklagaren, i och har avstyrkt regeringens förslag såvitt avser brottmålsprocessen och anfört att starka rättssäkerhetsskäl talar för att bevis bör få läggas fram om de har betydelse för bedömningen av målet. Vidare har framförts att de nu gällande reglerna för att hantera de problem som kan uppkomma är tillräckliga och att det därför inte finns något behov av att kunna avvisa bevisning på den föreslagna grunden. Flertalet remissinstanser, däribland Hovrätten för Nedre , , och Arbetsdomstolen har anfört att det tydligare bör understrykas att bestämmelsen om avvisning skall tillämpas restriktivt. instämmer i den kritik som riktats mot regeringsförslaget och menar att den föreslagna regeln är väsensfrämmande för ett rättssamhälle. Den ökade risken för att part skall komma att drabbas av rättsförlust om han eller hon förlorar målet till följd av ett beslut om avvisning är inte acceptabel. I sitt ställningstagande har beaktat vad som anges i artikel 6 i om att part har rätt att muntligen lägga fram sin sak för domstol samt rätten för den som blivit anklagad för brott att förhöra eller låta förhöra vittnen som åberopas mot honom eller henne samt att själv få vittnen inkallade och förhörda. menar att den av regeringen föreslagna regeln står i strid mot den rättssökandens legitima intresse att få lägga fram den i målet relevanta bevisningen och att gällande rätt på området är tillfyllest. anser därför att skall avslå förslaget i denna del. Regeringen har föreslagit att de villkor som skall gälla för att delta vid ett sammanträde genom videokonferens även skall gälla för att delta per telefon. I brottmål är det enligt gällande rätt inte möjligt för parter att delta per telefon vid huvudförhandling i brottmål eller vid sammanträde som avser häktning. Som skäl härför talar det starka intresset av att rätten skall kunna förvissa sig om att det inte är någon annan än den misstänkte eller den tilltalade som deltar i sammanträdet. Vad avser åklagare och offentliga försvarare har anförts att deras offentliga förtroende skulle kunna undergrävas om de deltog endast per telefon. Med hänsyn till rättssäkerheten bör regeringens förslag i denna del avslås. I propositionen poängteras att tyngdpunkten i den dömande verksamheten ska läggas i första instans. Detta har varit en vägledande princip vid reformeringen av domstolsväsendet. vill uttrycka oro över att detta förhållningssätt banar vägen för införandet av alltfler prövningstillstånd för överklagande från tingsrätt till hovrätt. Detta innebär att rättssäkerheten åsidosätts. Mot bakgrund av det ovanstående bör reglerna härom ses över så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas när påföljden bestämts till böter. Det kan i många fall vara mycket frustrerande att få en dom emot sig som inte går att överklaga. Denna vanmakt får naturligtvis anses gälla vid alla typer av domar eller beslut. Mot bakgrund härav avvisar införandet av ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt, såsom regeringen föreslagit när det gäller flertalet slag av tvistemål och domstolsärenden. En utvidgning av systemet med prövningstillstånd i hovrätten ökar risken för felaktiga avgöranden. Lagrådet har kraftfullt betonat att en förutsättning för att domstolsväsendet skall kunna motsvara kraven på rättssäkra avgöranden inom rimlig tid är att tillräckliga resurser ställs till domstolarnas förfogande. I sitt yttrande framhäver Lagrådet särskilt att tingsrätterna måste ges förutsättningar att leva upp till de mycket höga krav på kompetens och kvalitet som förslaget förutsätter för att domstolsväsendet skall kunna motsvara samhällets förväntningar. Förslag i denna del har inte presenterats av regeringen. Med hänsyn härtill och vad som ovan anförts anser att skall avslå förslaget om en utvidgning av systemet med prövningstillstånd. Förnyad bevisupptagning i hovrätten I anslutning till regeringens förslag om att muntlig bevisning som huvudregel skall läggas fram genom den videoupptagning som gjorts av förhöret i tingsrätten, föreslås i propositionen att den muntliga bevisningen endast får tas upp på nytt om ytterligare frågor behöver ställas. delar Justitiekanslerns uppfattning om att förslaget är oklart såtillvida att det inte närmare framgår när det kan vara nödvändigt att hålla ett förnyat förhör. Vidare ställer sig frågande till om den av regeringen föreslagna regeln är förenlig med artikel 6 i om rätten till en rättvis rättegång. Avgöranden från visar att även överrätterna har en långtgående skyldighet att respektera den tilltalades rätt att bli hörd vid en muntlig förhandling. anser därför att skall avslå förslaget i denna del. Skånberg (kd)