ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K443 · 2005-10-02 00:00:00 — beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsen att vidta åtgärder för en mer jämlik riksdag i enlighet med vad som anförs i motionen. i är det ofrånkomligt att inte reagera över alla de normer och osynliga regler som så påtagligt existerar här. Det finns ett slags hierarkisk ordning för det mesta. I toppen av denna ordning finns de ledamöter som har flest år i . Det kan handla om hur och var man blir placerad vid mötesbordet eller vilken plats man får i valkretsens riksdagsbänk. Denna ordning har även varit avgörande för tilldelningen av övernattningsbostäder. Vid ombyggnaden av plenisalen har jag förstått att denna ordning inte längre ska gälla där, och det är mycket positivt. Men i övrigt är jag bekymrad över att detta system och denna ordning, där antalet år ger dig företräde i kön, kommer att bestå. På ytan kan det kanske verka harmlöst och bara ett sätt för att förenkla placeringar etc., men jag anser det olyckligt då det även får andra konsekvenser. Jag har även förstått att det inom de politiska partierna finns olika sätt att rangordna. Unga och nya ledamöter tvingas alltid se sig omkörda i den fil de ens inte visste fanns. Jag anser att detta är en ojämlik ordning och vill att alla sådana strukturer skall upphöra i . Jag hemställer därför att beslutar att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att vidta åtgärder för en mer jämlik riksdag.
mot · GT02K447 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anvisa en plats där hindubekännande kan förrätta sin askspridningsritual. Ett mångkulturellt samhälle måste kunna tillmötesgå många och olika behov formulerade av grupper med olika kulturbakgrunder. Många basala behov är redan tillgodosedda, som utbud av mångahanda maträtter, kryddor och drycker. Lokaler för utövande av religiösa och profana traditioner har accepterats och möjliggör för bland andra invandrade grupper att upprätthålla sina kulturella traditioner. En för de allra flesta kulturer mycket viktig och grundläggande tradition är omhändertagandet av avlidna. Det svenska tidigare så homogena, kristna agrarsamhället utvecklade en enhetlig tradition med små lokala avvikande ritualer. Det var begravning av endera de kremerade resterna eller helbegravning och då på så kallad helgad mark. har spridning av askan i så kallade minneslunder, fortfarande på mark, tillåtits. Överlevande kan också sprida askan på andra platser men då först efter ett ansöknings- och tillståndsförfarande. Några andra samfund förutom har tillåtits att anlägga egna begravningsplatser mosaiska och islamska. De hinduiska bekännarna har en helt annan tradition. Efter eldbegängelse sprider man askan i ett rinnande vatten som för askan till havet. Detta sker oftast på speciella platser där det finns rituella symboler som till exempel vid den heliga floden men även på andra platser. I finns ingen sådan plats, men med tanke på den växande gruppen indier och andra hindubekännande bör en eller flera sådana komma till stånd . Från () har det framkommit ett förslag på en sådan plats belägen i som skulle kunna tillgodose behovet för de allra flesta i boende hinduer.
mot · GT02K449 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av 1 kap. 7§ andra stycket regeringsformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs rörande principerna för inomkommunal skatteutjämning.1 1Yrkande 2 hänvisat till FiU. Regeringsformen föreskriver i 1 kap. 7§ andra stycket att kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Den kommunala självstyrelsen har länge ansetts vara en hörnsten i vår svenska demokratimodell. har dock det kommunala självstyret naggats betänkligt i kanten genom tillkomsten av nya lagar som inneburit inskränkningar i självstyrelsen på olika sätt. Det kan t.ex. gälla reformer som ålägger kommunerna nya uppgifter för vilka de inte får full kostnadstäckning eller andra uttryck för begränsad rådighet över beslut som rör ekonomi, skatter och administration. Av regeringsformens citerade lagrum kan man tro att en kommuns beskattningsrätt gäller för skötseln av sina uppgifter och inte andra kommuners. Men enligt en tolkning av Lagrådet kan föreskriften förstås så att en kommun äger rätt att beskatta sina invånare för att helt eller delvis bekosta även andra kommuners uppgifter. Med det synsättet får den kommunala självstyrelsens chimär lagstöd av högsta valör. Om kommuninnevånarnas skattemedel i en kommun tas ut för att spenderas för utgifter i en annan kommun rubbas inte bara den kommunala självstyrelsens legitimitet utan även skattemoral och betalningsvilja. Föreskriften i RF 1 kap. 7§ andra stycket bör därför omformuleras för att omöjliggöra en sådan tolkning, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna. Att utjämna skatteintäkterna t.ex. mellan kommuner med hög respektive låg skattekraft är nödvändigt men bör då finansieras med statsbidrag från skatteintäkter via statsbudgeten snarare än att belasta enskilda kommunalskattebetalare. Den modell för inomkommunal skatteutjämning som efter många turer och mycket lappande praktiseras, med en utjämningsavgift kallad , slår inte bara ojämnt och orättvist utan verkar för en del kommuner även kontraproduktivt på så sätt att det knappast lönar sig för dem att satsa offensivt på utbyggnad och tillväxt, snarare tvärtom. Det nuvarande utjämningssystemet bör därför avvecklas och ersättas av ett nytt och bättre där statens ansvar gentemot kommunernas inkomstförutsättningar tydliggörs mer individuellt än generellt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02K457 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta ställning och befogenheter. med en gemensam svensk-finsk riksgräns utgör ett nordiskt nyckelområde när det gäller den pågående europeiska integrationsprocessen. Det är i gränsområdena mellan de två medlemsländerna som den praktiska tillämpningen av gränsöverskridande samarbete mellan invånare, myndigheter, näringsliv och organisationer blir förverkligad. I möts våra historiska och kulturella rötter synnerligen starkt. Det finns långa traditioner av medborgerlig och institutionell samverkan över . besitter en gränssamarbetskompetens som är unik i , och regionen är en förebild för hela EU. En tillämpning av subsidiaritetsprincipen även inom ett medlemsland ter sig då naturlig. Det är viktigt för och dess utveckling att beslut som berör befolkningen och näringslivet även i fortsättningen fattas där de skall genomföras och efterlevas. Närheten till medborgarna betonas särskilt i ingressen till . Närdemokrati eller medborgarinflytande är andra välkända svenska begrepp för detta synsätt. Finsk-svenska gränsälvskommissionen har beslutat i frågor som hör till vatten- eller miljölagstiftningen i gränsälvarna och kustområdet mellan och . Den kompetens för gränsöverskridande myndighetsutövning som byggts upp inom denna institution är för oss en värdefull resurs i den pågående europeiska harmoniseringsprocessen. är den enda gemensamma juridiska institutionen i det svensk-finska gränsområdet. Befolkningen och näringslivet i är tillfreds med Finsk-svenska gränsälvskommissionens obyråkratiska och snabba handläggning av frågor som berör tillstånd inom vattenområdet. Kommissionen garanterar att människor på båda sidor om gränsen får en likvärdig behandling på sina ansökningar. Det är för samhället och näringslivet viktigt att beslutanderätten inom kompetensområde även i fortsättningen finns i direkt anslutning till , i /, som det är . För att öka rättssäkerheten måste då en modell för att kunna överklaga kommissionens beslut tas fram. Att förändra en organisation som är lokalt etablerad, förankrad hos befolkning och näringsliv, till ett organ med enbart rätt att yttra sig måste övervägas på nytt. En splittring av beslutsfattandet i ett område där en riksgräns går i mitten av älv till separata myndigheter i vars sitt land och med skilda verksamhetsmål kan medföra olika tolkningar och olika beslut för respektive landsdel. Besluten påverkar direkt invånarnas och företagens dagliga verksamhet. Risken för konflikter som försvårar det fortsatta gränsöverskridande samarbetet blir därmed uppenbar.
mot · GT02K458 · 2005-10-04 00:00:00 — beslutar att EU-frågorna i behandlas i enlighet med motionens förslag och att därför läggs ned. Vi har i det svenska parlamentet valt en modell där ett särskilt utskott, , behandlar alla frågor som rör EU. I andra länder, exempelvis , behandlar varje enskilt utskott även de EU-frågor som berör det aktuella sakområdet. Denna modell gör att EU-politiken är mer levande i inrikespolitiken. Av det nya grundlagsförslaget för EU framgår det att alla politiska beslut ska fattas på lägsta möjliga nivå. Det är ett förslag som innebär att de nationella parlamenten kommer att kunna utöva en mer kontrollerande makt över de beslut som fattas i EU. Det är därför lämpligt att riksdag avskaffar och flyttar över ansvaret till varje enskilt utskott.
mot · GT02K460 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att meddelandeplikten skall gälla oavsett ålder, . har vi i mångt och mycket en skola som fungerar väl, men det finns saker som bör ändras så att inte studerande far illa. Under gymnasieåren är det mycket som händer i en människas liv. Det kan vara kärlek och även problem med kärlek. Det kan vara andra problem som dyker upp. Droger och depressiva tankar finns hos ett relativt stort antal unga studenter. Men är man har lärarna fortfarande så kallad meddelandeplikt till föräldrarna. Detta är ett sätt att informera föräldrar om förändringar som sker, både positiva och negativa. Men för dem som går gymnasieskolan och är gäller sekretess, och dessa studenters situation kan inte meddelas från lärare till förälder. I dagens gymnasieskola återfinns en stor andel studenter som är , och därför vore en förlängd meddelandeplikt oavsett ålder att föredra detta för att stärka skyddet runt de studerande och för att kunna signalera när något går snett.
mot · GT02K461 · 2005-10-05 00:00:00 — beslutar enligt motionens intentioner om en översyn av utskottshanteringen av frågor som rör rikets säkerhet. Hotbilden mot har ändrats radikalt. Man behöver inte längre förbereda sig för en militär invasion. Försvarsberedningen räknar med en fortsatt genomgripande förändring av försvaret. Det är stora och tröga strukturer som behöver ändras när vi ska gå från totalförsvar och bygga upp vår krishanteringsförmåga. De nya hoten möts inte med soldater eller krigsmateriel. Problemet är snarare vårt sårbara samhälle. Stormen och snöoväder ger elavbrott. Även svenskar drabbas av naturkatastrofer utomlands. Ett sabotage av de elektroniska systemen skulle lamslå flera vitala funktioner. unika organisation med självständiga myndigheter ger inte överblick eller ansvar för helheten. Myndigheterna korresponderar inte heller enkelt med varandra. Regeringen kommer att behöva skapa nya strukturer för att kunna styra både före och under en krissituation. Men också i är ansvaret splittrat utan att någon överblickar hur samhällets säkerhet ska skyddas. som haft denna funktion är huvudsakligen inriktad på gårdagens hotbild. bör se över hur man på bästa sätt hanterar frågor som rör hot mot det svenska samhället.
mot · GT02K462 · 2005-10-01 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att filmcensuren avskaffas. censureras filmer innan de får visas på biograferna. Detta är för att skydda personer från skadlig inverkan av filmerna. Videofilmer, böcker, tv-program eller teaterpjäser förhandscensureras dock inte. Varför har biograferna fortfarande en särställning? Det våld och det lidande vi kan se på tv, inte minst tv-nyheterna, är minst lika allvarligt och otäckt. De skadeverkningar som det som censureras bort skulle kunna orsaka är till allra största delen desamma som visningen av materialet medför via video eller tv-utsändningar. Om det finns material som är för skadligt för femtonåringar att se kan man införa en 18-årsgräns i stället för att förbjuda alla från att se materialet. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att filmcensuren avskaffas.
mot · GT02K466 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokal beslutanderätt över valkretsindelning vid kommunala val. För kommunvalen gäller huvudregeln att varje kommun är en valkrets. Om kommunen skall delas in i flera valkretsar måste enligt vallagen (1997:157) 2kap. 6 § följande kriterier vara uppfyllda. Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera valkretsar. I övrigt kan sägas om kommunvalen att samma system för mandatfördelning används som i de övriga valen, dvs. den jämkade uddatalsmetoden. Dock används vid kommunvalen ingen småpartispärr eller inget utjämningsmandat. Kombinationen av flera valkretsar och bara fasta mandat leder ibland till märkliga effekter. Det har uppstått situationer där valkretsarnas indelning har lett till att partier med större röstetal än ett annat parti likafullt fått ett färre antal mandat i kommunfullmäktige. I inträffade detta vid kommunvalet när fick elva mandat och Moderata samlingspartiet tio detta trots att hade fler väljare än . Som motiv för att behålla flera valkretsar i även större kommuner har det anförts att uppdelningen i flera valkretsar har ett värde för väljarna, det skulle finnas en naturlig närhet mellan väljaren och den valda. Detta stämmer sannolikt på flera orter, men långt ifrån överallt. I många kommuner upplevs valkretsindelningen som något högst oförklarligt både hos de valda och väljarna. I regel har partierna en enda lista. I de fall där flera listor finns har det i regel en annan bakgrund än den reglerade valkretsindelningen. Eftersom det skiljer mellan olika orter så vore det naturligt att göra valkretsindelningen frivillig. Där en sådan upplevs som relevant kan indelningen kvarstå, där det inte upplevs som relevant kan kommunen avstå från valkretsindelningen. Därmed skulle odemokratiska effekter av det nuvarande systemet upphöra.
mot · GT02K467 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ta bort åldersbegränsningen för valbarhet. En demokrati bygger på att de medborgare som åtnjuter tillräckligt mångas förtroende kan väljas till uppdrag i beslutande församlingar. Dock finns en begränsning om vilka som är valbara i ålder enligt regeringsformen: RF 3 kap. 2 § Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Lag (1994:1483). RF 3 kap. 10 § Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. Lag (1988:1443). Denna artonårsregel fyller inte någon försvarbar funktion eftersom väljarna som sagt ändå förutsätts rösta på de kandidater för vilka de har förtroende. Risken är i stället att man onödigtvis begränsar urvalet kloka beslutsfattare och minskar representativiteten. är genomsnittsåldern på politiskt valda representanter långt över medelvärdet på landets befolkning, ett förhållande som manar till eftertanke och åtgärd. Förslaget är att vid nästa grundlagsöversyn ta bort denna onödiga åldersspärr för valbarhet.
mot · GT02K468 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ompröva som allmän helgdag. För det första är inte någon bra dag att fira. blev kung i . Riksbyggaren, bokbålsarrangören, tyrannen och klosterbrännaren skapade nationen . Av detta kom den . fick förvisso också regeringsformen, men det är få som förknippar detta med valet av dag. Många andra länder firar sina nationaldagar till minne av självständighet från ofrihet och förtryck, såsom , då våra västliga grannar blev fria, från både danskar och oss svenskar. för och för är andra exempel på att nationaldagen firas till minne av att ofrihetens och förtryckets ok har kastats. Någon sådan befrielsehistoria har inte . Du tronar på minnen från fornstora dar, då ärat ditt namn flög över jorden är snarare en hyllning till den tid då var en imperialistisk krigsnation. För det andra bör antalet allmänna helgdagar begränsas. Det finns alltför många sådana. I ett modernt och dynamiskt arbetsliv och ett mångkulturellt i vid bemärkelse samhälle kommer de allmänna helgdagarna att spela en allt mindre gemensam roll. Att göra till allmän helgdag betyder inte att den automatiskt blir en gemensam ledig dag eftersom stora delar av samhällsmaskineriet måste fungera med business as usual oavsett om skolbarnen skickas hem eller inte. Däremot undergräver det möjligheten att fira olika typer av helgdagar och högtider som är viktiga i olika grupperingar. För det tredje innebär denna extra helgdag att slutet av våren ytterligare styckas sönder för skolor och annan verksamhet. Nationaldagen kan väl i stället vara som många skolor kan tycka passa bra som examensdag. Sist, men absolut inte minst, vårt sammanlagda arbetsdeltagande behöver emellertid öka. En helgdag kostar samhällsekonomin av bnp. Det betyder , varav skulle tillfalla den offentliga kassan, dvs. För dessa pengar skulle man kunna genomföra kraftfulla förbättringar i stöd och omsorg till de mest utsatta funktionshindrade eller ge en radikal förbättring av hushållskassan för de ekonomiskt mest trängda pensionärerna. Den demografiska utvecklingen ställer stora krav på omställning av . Friår och förtidspensionering måste ersättas av kreativa idéer som skapar förutsättningar för mer produktion. Arbetsinsatserna bland befolkningen måste öka. Ett första viktigt steg i den omorienteringen vore att av principiella och ekonomiska skäl avveckla den allmänna .
mot · GT02K469 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för . Det hävdas ibland att intresset för ideella insatser minskat, och ofta tar man medlemstalen i ideella organisationer som intäkt för sådana påståenden. Mycket talar för att det faktiskt förhåller sig tvärtom att vi ser ett ökat engagemang, men att det också tar sig nya former och uttryck. Medlemskap i organisationer är inte längre en grundförutsättning för engagemang många väljer i stället att individuellt ställa upp som frivilliga vid arrangemang, humanitära eller sociala insatser. För att möta ett sådant behov har Volontärbyrån bildats en organisation som försöker kanalisera människors vilja till engagemang och som kan anpassa det till individuella önskemål och ambitionsnivåer. Mycket talar dessutom för att arbetssättet bidragit till att fler engagerat sig i ideell verksamhet människor som inte varit engagerade i ideella organisationer. Från att ha varit pilotverksamhet är nu Volontärbyrån en etablerad aktör som dagligdags förmedlar volontärer till viktiga ideella insatser i olika delar av samhället. Verksamheten drivs med offentligt stöd från ett antal kommuner, men också med stöd från näringslivet. är detta naturligtvis inte tillfredsställande. finns en nationell finansiering genom tillfälligt stöd från . Regeringen bör därför överväga de fortsatta förutsättningarna för verksamheten.
mot · GT02Kr1 · 2005-10-12 00:00:00 — beslutar att projektet dialekter återupptas i enlighet med vad i motionen anförs. /85 beslutade att starta projektet dialekter, OSD. Anledningen var att den senaste ordboken var starkt föråldrad. Efter den utgåvan har insamling fortsatt av tiotusentals människor runtom i landet och fortgår alltjämt, inte minst i ett stort antal studiecirklar. Verkställandet av projektet dialekter anförtroddes först åt Dova och senare åt nuvarande (). I proposition 2005/06:2 skriver regeringen att dialekterna representerar en talspråkstradition som är av stort språkligt intresse och en viktig bärare av vårt gemensamma kulturarv. Dialekterna tydliggör och speglar skilda bygders speciella kultur, historia och traditioner regeringen bedömer att har goda förutsättningar att arbeta aktivt med att främja dialekter. Det som är anmärkningsvärt i sammanhanget är att regeringen inte med ett ord berör det som skulle bli ett verkligt bevis på svenskt kulturarv, dialekter. Från starten då flera personer arbetade med projektet till vad som i praktiken blivit är minst sagt uppseendeväckande. har endast en person haft ansvaret och denne har gått i pension. Myndigheten har ej besatt denna tjänst eller några ytterligare för förverkligandet av det uppdrag har. I stället har myndigheten förklarat projektet vilande! Enligt vår mening ska riksdagsbeslut verkställas. Det är att betrakta som en skandal det som tycks ske med dialekter. Det anslag som fått har även omfattat medel för projektet, om än otillräckligt. När nu regeringen i budgeten anslår ytterligare till att främja dialekter måste merparten gå till att åter sätta i gång arbetet med dialekter. Därtill borde det vara möjligt att de arbetslösa akademiker som även finns inom kulturområdet och som regeringen i annat sammanhang föreslår erhålla medel kunde komma i fråga för arbetet, likaså att den kunskap som finns bl.a. vid borde tas till vara. Då kunde projektet få en nystart som är helt nödvändig. Det får inte vara så att en myndighet helt nonchalerar ett riksdagsbeslut om än .
mot · GT02Kr11 · 2005-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kortsiktigt och långsiktigt säkerställa stödet till riksdagspartiernas kvinnoförbund eller motsvarande utifrån mandatfördelning och att stödet utgörs av av det statliga partistödet. En stark och pådrivande kvinnorörelse är avgörande för att driva jämställdhetspolitiken framåt för att nå målet om ett jämställt samhälle. I finns en lång tradition av kvinnoorganisationer som verkat både inom och utanför det politiska systemet. Utan dessa organisationer hade inte jämställdhetsfrågorna och frågor som berör kvinnors situation kommit så långt som de har . Det statliga stödet som är till för att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar och som inrättades är därför ett viktigt bidrag. Det ska främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet. Det ska stimulera möjligheterna för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav på ett självständigt sätt. I den nu lagda propositionen om stöd till kvinnors organisering där det nuvarande statsbidraget till central verksamhet skall ersättas av ett nytt statsbidrag, föreslås att politiska kvinnoorganisationer utesluts från möjlighet att söka bidrag från detta nya statsbidragssystem. Tills vidare skall riksdagspartiers kvinnoorganisationer beredas möjlighet till stöd i särskild ordning. S-kvinnor förutsätter att detta löses på ett sätt som innebär ett ökat stöd även till politiska kvinnoorganisationer. I den översyn som skall göras för att säkerställa en långsiktig lösning för bidraget till politiska kvinnoorganisationer bör möjligheten till en överenskommelse mellan de politiska partierna såsom skett i övervägas. S-kvinnor förordar i enlighet med utredarens förslag att stödet till riksdagspartiernas kvinnoförbund utgår utifrån mandatfördelning och att av partistödet skall gå direkt till partiets kvinnoorganisation. Detta bör ge regeringen till känna.