ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So679 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för bosparande och socialbidrag. De flesta storstads- och universitetskommunerna beviljar inte socialbidrag om de sökande inte först tömmer sina bosparkonton. Unga 2030-åringar som bosparat hela sitt liv, med hjälp från föräldrarna, kan tvingas lämna sin plats i den långa bosparkön vid tillfälliga problem med försörjningen. I en undersökning som genomförts av HSB framkommer att endast en av sju universitetskommuner följer riktlinjer vad gäller förutsättningar för ekonomiskt bistånd. Vid bedömningen av om den enskilde kan tillgodose sitt behov genom egna tillgångar säger , bör socialnämnden endast beakta sådana tillgångar som den enskilde faktiskt kan förfoga över eller få tillgång till. Eventuellt bosparande upp till en nivå som behövs för att behålla platsen i bosparkön bör inte påverka rätten till ekonomiskt bistånd. hänvisar i sin motivering till regeringens proposition om storstadspolitiken och till kampen mot segregationen. Att inte acceptera ett visst bosparande skulle motverka målet att bryta den ekonomiska och etniska segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. Den som är i behov av ekonomiskt bistånd ska inte berövas möjligheten till ett boende som han eller hon själv planerat för. Finns det ett bosparande utöver det som är nödvändigt för att behålla köplatsen, är detta dock att betrakta som en tillgång som bör påverka rätten till ekonomiskt bistånd. Det är angeläget att ge unga människor ökade möjligheter att skaffa sig en egen bostad. Regeringen har i detta syfte givit såväl , , som den nyinrättade Bostadssamordnaren i uppdrag att lämna förslag som ökar unga hushålls möjligheter att skaffa egen bostad. Den avlämnade utredningen om bostadsfinansieringen har också lämnat förslag i detta syfte. Att stimulera bosparandet är en angelägen uppgift. Det behövs en rad åtgärder för att åstadkomma detta. I det sammanhanget är det också synnerligen viktigt att samhällets olika insatser är så utformade att de inte motverkar detta syfte. Att beröva unga människor köplatsen i bosparkön är utan tvekan en åtgärd som skulle motverka syftet att underlätta deras inträde på bostadsmarknaden. Det är mot den här bakgrunden mycket angeläget att se till att alla kommuner tillämpar reglerna för ekonomiskt bistånd på ett sådant sätt att bosparandet behålls även om personen tillfälligt har behov av ekonomiskt bistånd.
mot · GT02So680 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medvetandegöra fetmaproblematiken. Övervikt och fetma är ett stort globalt hälsoproblem och leder till ett stort antal medicinska komplikationer, som medför höga kostnader för hälso- och sjukvården, minskad livskvalitet och inte minst ett stort lidande för den drabbade individen. För de flesta är fetma ett tillstånd som innebär stort lidande. Undersökningar visar att i frågor om livskvalitet så hamnar människor med fetma på lika låga värden på skalan som personer med reumatism, kronisk lungsjukdom eller ryggmärgsskador. Många med fetma får också psykiska problem som depressioner och ångest. Förutom livskvalitetsaspekten är risken för diskriminering överhängande inte minst i skolan och arbetslivet. Den genetiskt betingade fetman, vilken utlöses i kombination med sociala, kulturella och samhälleliga faktorer som individen, särskilt , har svårt att värja sig emot, är till stor del ett av de forskningsområden, vilket är tämligen eftersatt. Det är inte så enkelt att fetma beror på att vi äter för mycket och rör oss för lite, det är en sanning med modifikation, med hänsyn tagen till de ärftliga aspekterna. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar är ett snabbt ökande problem. är av barnen överviktiga. grundläggs också vad som i vuxen ålder leder till följdsjukdomar i fetmans spår. Fetmarelaterade sjukdomar tar stora delar av sjukvården i anspråk med stora kostnader som följd. Diabetes, hjärt-kärlsjukdomar och ledproblem är några av de allvarliga konsekvenser som fetman för med sig. Att ge barnen förutsättningar till goda matvanor från början är en viktig nyckel till att på lång sikt skapa en god matkultur. Här spelar skolan och skolmaten en viktig roll. Det är viktigt att barnen väljer skolmåltiden istället för att springa till kiosken. Det måste bli enklare att göra nyttigare val av livsmedel. Några exempel kan vara att man ser över utbudet och prissättningen i skolcafeterian och ordnar lättillgängliga dricksvattenautomater. Att få till stånd bättre matvanor och ökad fysisk aktivitet, speciellt bland barn och ungdomar kräver mobilisering och engagemang på många plan i samhället. Det finns ingen enskild insats som ensam kan få bukt med det snabbt ökande problemet med övervikt och fetma. Några av insatserna som bör göras är att i större grad medvetandegöra fetmaproblematiken genom att fortbilda personal inom skola, vård och omsorg när det gäller betydelsen av goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Begränsningar av marknadsföring av mat riktad till barn bör tas under övervägande. Kommunikation om betydelsen av att äta rätt och röra sig ska ingå på ett systematiskt sätt i verksamheter inom barn- och mödrahälsovården, skolhälsovården och tandvården (matvanor). Idrottsrörelsen bör stimuleras att bredda sin verksamhet och attrahera fler, speciellt människor med en stillasittande livsstil, med utländsk bakgrund och funktionshindrade. När man talar om problemätande, vikt och kroppsuppfattning är det viktigt att det hälsobefrämjande budskapet går fram utan att bidra till ett osunt smalhetsideal och bantningsbeteende.
mot · GT02So689 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att driva frågan om enhetlig klassificering av droger i EU. Vad som klassificeras som narkotika är väldigt olika i EU:s olika medlemsländer. Detta medför stora svårigheter i bekämpningen av drogrelaterade problem på både EU-nivå och nationellt. I klassificeras narkotika enligt narkotikastrafflagen som läkemedel eller hälsofarliga varor med beroendeframkallande egenskaper eller euforiserande effekter eller varor som med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper eller effekter och som på sådan grund är föremål för kontroll enligt en internationell överenskommelse som har biträtt, eller av regeringen har förklarats vara att anse som narkotika enligt lag. Vad som av den förklarats vara att anse som narkotika kan skilja sig mycket från vad exempelvis den nederländska regeringen anser vara narkotika. Därför behövs det en samordnad klassificering av narkotika på EU-nivå. Det som behövs i är en lagändring för att kunna stoppa det allt stridare inflödet av nya droger, som ännu inte hunnit narkotikaklassas här. Som det ser ut kan den svenska tullen tvingas släppa igenom exempelvis det amfetaminliknande preparatet TFMPP, som är narkotikaklassat i andra länder. Problemet i i motsats till andra länder är att tullen måste jaga enskilda ämnen, i stället för att preparaten finns samlade i större grupper. Detta försenar insatserna från både tullens och polisens sida. En samordnad klassificering av narkotika på EU-nivå skulle ge bättre resultat i kampen mot narkotikan. och polis skulle på ett enklare sätt kunna stoppa narkotika och samarbeta över nationsgränserna om den svenska klassificeringen av narkotika sammanfaller med andra länders. Detta betyder absolut inte att legaliseringen av vad som anses vara narkotiska preparat bör se likadan ut inom hela EU. Varje land bör själv välja vilka av de narkotikaklassade preparaten som är lagliga respektive olagliga.
mot · GT02So704 · 2005-09-30 00:00:00 — Urin- eller blodprovstagning får inte göras och därmed kan inga åtgärder vidtas förrän missbruket är uppenbart. Följden blir att kopplas in först när narkotikamissbruket pågått . Den personliga integriteten ska värnas men inte till priset av mänskligt lidande. De bestämmelser som reglerar tvångsmedelsanvändningen mot barn är alltför restriktiva och en utvidgad tvångsmedelsanvändning påverkar inte de integritetsaspekter som angivits som skäl för att inte tillåta provtagning. Provtagning på ungdomar bör därför bli tillåtet vid allvarlig misstanke om narkotikamissbruk. uppmanade WHO medlemsländerna att inleda försök med sprututbyte bland injektionsmissbrukare för att minska spridningen av hiv och annan blodsmitta. inleddes försök i och året därpå i . Den socialdemokratiska regeringen har uttalat sig positivt om försöksverksamheten och förbereder ett förslag som gör det möjligt för alla landsting som så önskar att etablera egna program. Frågan om sprutbyten är kontroversiell och ställer oss inför ett svårt dilemma. Å ena sidan är narkotikamissbruk något vi måste bekämpa med största kraft. Det är en tragedi varje gång en person fastnar i drogmissbruk, inte bara för missbrukaren själv utan även för familj och vänner runt omkring. Å andra sidan måste vi göra det som står i vår makt för att hjälpa de personer som har fastnat i drogmissbruk. Om tillgång till rena sprutor kan minska smittspridning bland missbrukare och därmed minska dödligheten är detta en åtgärd som bör prövas. Dessutom ger sprututbyten möjlighet att komma i kontakt med missbrukare samt att upptäcka och spåra smitta. Ur etisk synvinkel kan det dock uppfattas som ett problem att samhället tillhandahåller redskap som används för ett missbruk man med all kraft önskar motverka. Vi måste agera för en hållning i denna fråga som motverkar narkotikamissbruket inte en som motverkar den enskilda narkotikamissbrukaren. Ett problem är att det är ytterligt svårt att utvärdera sprututbytesverksamhet. Antalet smittade injektionsmissbrukare är litet, vilket försvårar möjligheterna att dra slutsatser om orsak och verkan. kartläggning kan inte ge svar på frågan om missbrukaren injicerar oftare på grund av tillgången till rena sprutor men de finner inget som tyder på att missbruket ökat i omfattning eller att motivationen att sluta har minskat. Kartläggningen ger inte heller svar på om riskbeteendet hos narkomanerna har förändrats. konstaterar att vi fortfarande står frågande inför om utdelning av sprutor minskar risken för blodburen smitta. anser att nuvarande kunskapsläge visar att sprututbytesprojekten inte har den tydligt positiva effekt som är helt nödvändig för att verksamhet av denna art ska vara motiverad.
mot · GT02So706 · 2005-09-30 00:00:00 — Många drabbas under livet av psykisk ohälsa. Utifrån den helhetssyn på hälsa som förespråkar är det naturligt att se på sambanden mellan kropp och själ, människa och samhälle. En viktig uppgift är att med större engagemang införliva det synsättet i alla insatser som sker när någon drabbas av psykisk ohälsa. För många är det förenat med stor rädsla och ibland skam att drabbas av psykisk ohälsa. Reaktionerna som kan möta den drabbade är undvikande, bortförklaringar, förvåning eller likgiltighet. Det kan ibland vara begripligt då det kan handla om tillstånd och beteenden som väcker många känslor av rädsla, osäkerhet och sorg. Det är ofta brist på kunskap och erfarenhet hos omgivningen som skapar grund för att psykiska funktionshinder blir ett handikapp.
mot · GT02T202 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska körkorts giltighet i . Det har framkommit att många kör omkring i bil på de svenska vägarna med körkort där kraven för att få detta körkort inte varit och inte är lika strikta som vad som gäller för att ta ett svenskt körkort. Enligt min mening och helt i trafiksäkerhetssyfte bör utländska körkort prövas, detta för att se om innehavaren, utan att göra något ytterligare körprov eller test i , skall få köra bil på de svenska vägarna. Jag är helt på det klara med att det finns länder som har strängare regler och hårdare krav än vad vi har för att få körkort. Där är det självklart inga problem. Men det har också framkommit uppgifter efter vissa svåra olyckor att undervisningen i vissa länder varit bristfällig för att få körkort. Det är detta jag åsyftar med denna motion.
mot · GT02T203 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ägandet av flygplatser. Kommuner och landsting bör inte driva flygplatser! Då kommunernas ekonomi är hårt ansträngd och då vi kan läsa om pensionärer som bara får ett halvt ägg till frukost och bara fyra jordgubbar till festtallriken blir man ännu mera säker på att kommuner och landsting skall koncentrera sig på den verksamhet de är satta till att sköta. Så är det inte . Främst socialdemokratiska kommuner har en förkärlek för att syssla med sådant som inte kan anses vara kommunernas kärnverksamhet. Vi i Moderata samlingspartiet har länge föreslagit en privatisering av statliga flygplatser. Vi har då främst pekat på de stora flygplatserna, men det gäller också många mindre flygplatser. Vad är det egentligen som säger att politiker är de rätta att driva flygplatser? Jag är själv, sedan drygt tillbaka, ledamot i styrelsen för . Ledamöter har kommit och gått, men allt styrt politiskt och med politisk hemvist som tyngsta argument. Och funderingen: Vad är det som säger att en flygplats kan drivas med politisk styrning? är ett bra exempel på där det gått bra. Många mindre kommunala flygplatser har det däremot gått dåligt för. Efter terroristdådet i USA sjönk antalet passagerare, och även om en viss återhämtning skett så är det fortfarande stora ekonomiska problem för många kommunala flygplatser. Miljon efter miljon trots att pengarna behövs i den vanliga kommunala verksamheten pumpas in och allt med politiker vid styret. Det vore bättre att företagare och människor som kan driva företag leder och driver flygplatserna. Det sägs ofta att ingen vill ta över, men är man så säker på detta då man inte ens försökt? Jag har hävdat det tidigare, och även om det retar en del kollegor som, precis som jag själv, sitter i flygplatsstyrelser, så tycker jag inte att det skall vara politiskt styrda flygplatser. Det där att sköta företag kan andra bättre! Det går inte att med utslagsröster och politisk majoritet som enda tunga argument driva flygplatser.
mot · GT02T204 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny åldersgräns för att få köra moped. Är dagens ålder för att få köra moped rättvis? gäller som åldersgräns för att köra moped. Åldersnivån verkar vara rätt avvägd. Men mitt förslag har inriktning på en rättvisefråga. Och mitt förslag är att rätten att köra moped skall gälla från det kalenderår man fyller . anses med all rätt det orättvist att vissa klasskamrater och jämngamla (räknat vilket år man är född) får åka moped, andra inte. Den regel och lag som gäller inbjuder också, enligt min mening, till olovliga körningar.
mot · GT02T205 · 2005-09-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av första hjälpen-undervisning som en obligatorisk del av körkortsutbildningen. Trots att de positiva effekterna av första hjälpen-utbildning, i vilken hjärt- och lungräddning ingår, är väl dokumenterade får allt färre människor numera lära sig hur de skall agera i samband med olyckshändelser och vid plötsliga sjukdomsfall. Den obligatoriska utbildningen är begränsad till försvaret och vissa yrkeskategorier. Med tanke på hur få värnpliktiga som utbildas, minskar antalet individer med fullgoda kunskaper om vad de skall göra när skadade och sjuka personer slutar andas och får hjärtstillestånd, detta trots att Röda Korset och företagshälsovården arrangerar kurser. Obligatorisk första hjälpen-lektioner i samband med förarutbildningen skulle göra att fler kan och vågar göra en insats vid trafikolycker och i andra sammanhang där liv är i fara. I sammanhanget bör noteras att dessa kunskaper även ger ökad riksmedvetenhet och ett trafiksäkrare beteende. I flera europeiska länder är undervisningen i första hjälpen redan införlivad i körkortsutbildningen. Vår körkortsutbildning bör kompletteras med en första hjälpen-kurs.
mot · GT02T206 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att beslagta och förverka fordon som används vid upprepad svarttaxiverksamhet. Svarttaxiverksamheten har ökat kraftigt och nått helt oacceptabla nivåer. Kommuner, rättsvårdande myndigheter, fackliga organisationer, fastighetsägarföreningar, näringslivets organisationer, , skattemyndigheten och givetvis taxis egna organisationer har på många platser runt om i landet gått samman för att begränsa den ökande verksamheten. Förutom osund, kriminell konkurrens med den legitima näringen innebär svarttaxiverksamheten en mängd följdbrottslighet. Det rör sig om sexualbrott, stölder, olaga hot, rån, bedrägeri, skattebrott och olaga yrkesmässig trafik. Många gör stora insatser för att begränsa svarttaxiverksamheten. De rättsvårdande myndigheterna upplever dock att lagstiftning och rättspraxis inte fungerar tillräckligt bra för att komma till rätta med problemet. Man upplever också att lagstiftningen i praktiken fungerar olika i olika delar av landet. Polis och åklagare efterlyser också en laglig möjlighet att beslagta och förverka ett fordon som upprepade gånger brukas vid svarttaxiverksamhet. Denna möjlighet finns vid upprepade brott mot trafikbrottslagen, exempelvis olovlig körning. En sådan möjlighet skulle effektivisera polis- och åklagarinsatserna och minska svarttaxiverksamheten avsevärt. har fattat beslut som innebär skärpningar. De är dock inte tillräckliga.
mot · GT02T208 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och av sin skolskjuts. har ett antal mycket svåra olyckor med barn som har färdats till och från sin skolskjuts förskräckt och upprört. Frågan om säkerheten för skolbarn som färdas med allmänna kommunikationsmedel till och från skolan har utretts av bl.a. . Vissa åtgärder har vidtagits men visat sig otillräckliga. Många kommuner har tagit sitt ansvar i enlighet med sin kompetens. Bland annat står i i begrepp att ta beslut om inköp och utlåning av refelexvästar till barn i åldern . Den viktigaste åtgärden för att väsentligt öka skolbarnens säkerhet i trafiken återstår dock. Det krävs lagstiftning för att införa ett omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och lämnar sin skolskjuts.
mot · GT02T209 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av riksväg27. Riksväg27 har stor betydelse ur såväl nationellt som regionalt perspektiv. En förväntad ökad öststatshandel medför att kontakterna med hamnar i sydöst kommer att öka. Riksväg27 är en betydelsefull länk i detta sammanhang. Enligt tillgängliga transportplaner är det viktigaste resultatet av nyinvesteringar en väsentlig uppgradering av vägar i sydvästlignordostlig riktning. Kommunerna som berörs av vägen i området BoråsKarlskrona har gemensamt gjort en utredning av vad man kallar Väg77 sydostleden. Tanken är att detta stråk skall ingå i ett vägnät som knyter samman med Trans European Motorway (TEM), som i har vägnummerbeteckning E77 och som är en trafikled mellan och . , som är tänkt att ingå i sydostleden, är en betydande väg för den regionala och lokala trafiken, vilket möjliggör en fortsatt utveckling av näringslivet i ett av företagstätaste områden. Vägen utgör dessutom en viktig del av företagens logistik, eftersom de flesta produkter har underleverantörer involverade. Stråket är en viktig regional länk mellan västra och sydöstra som kopplar inlandet till de viktiga hamnarna och . Genom att , och kommuner har lånat upp ca 100miljoner kronor som betalar ränta för kommer den första delen av vägen fram till riksväg41 snart att börja byggas. Efter den byggnationen återstår den viktiga etappen fram till motorvägen riksväg40. Mot ovanstående bakgrund anser vi att riksväg27 måste byggas färdig till trettonmetersväg och dimensioneras för /h på sträckan BoråsKarlskrona.
mot · GT02T210 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av riksväg40. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av kan finansieras enligt PPPmodellen. Man kan konstatera att riksväg40 mellan och är mycket farlig och som trafikant känner man det mycket påtagligt. Varje gång man färdas sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor. Långa sträckor med relativt bred väg, men utan säkra omkörningsmöjligheter, hetsar och stressar till farliga omkörningar. Trafiken har ökat kraftigt i takt med att övriga sträckor mellan och har fått motorvägsstandard. Riksväg40 har fått en alltmer central betydelse för hela utveckling. Bakom resonemanget om en dålig väg döljer sig mycket. Det handlar om ambulansen som vid utryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens justintimekrav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de många allvarliga olyckorna längs vägen. Näringslivsrepresentanter och Västsvenska Industri- & Handelskammaren har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av ett undermåligt vägnät. Ett blomstrande och växande näringsliv behövs ju faktiskt för att statens finanser skall må bra och för att skall kunna ta välbehövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Riksväg40:s dåliga standard skapar stora svårigheter för företagens transporter men också problem för deras kompetensförsörjning. Kampen för att få riksväg40 mellan och ombyggd till motorväg har i takt med att behovet har ökat blivit allt starkare. Enskilda, företagare, organisationer som Västsvenska Industri- & Handelskammaren och politiker har ställt krav på utbyggnad. Genom att och kommuner lånar upp 100miljoner kronor vilket givetvis är en övervältring av ansvaret på kommunerna och betalar ränta på lånet har byggnationen startats. När planer för nästa planperiod presenterades framgick det att det är osäkert om det finns medel ens för färdigställandet fram till . Riksväg 40:s utbyggnad är alltså osäker fram till nästa planperiods slut . För sträckningen BoråsRångedala finns en lagakraftvunnen arbetsplan. är berett att fortsätta med nästa etapp med byggstart , vilket enligt uppgift kommer att ske. Bristen på besked i finansieringsfrågan gör dock att byggstarten kan försenas med brister i den tekniska kapaciteten som följd. Enligt bedömning av representanter från kan möjligheten att bygga de olika etapperna i en följd innebära en besparing i storleksordningen 5075miljoner kronor för sträckningen mellan och . Omedelbara åtgärder måste sättas in. En lösning kan vara att resterande del av utbyggnaden mellan och finansieras genom public-private partnership (PPPmodellen). har tidigare uttalat att riksväg 40är ett lämpligt objekt för att pröva finansieringsformen PPP.
mot · GT02T213 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta utbyggnaden av . är en viktig väg både från regional och nationell synpunkt. Den utgör en länk mellan sydöstra och västra och går genom ett mycket företagstätt område. Investeringar behöver göras för att förbättra vägen. En ny sträckning som förbinder med är planerad. Denna sträckning är tänkt att gå utanför stad. Genom att , och kommuner lånat pengar och regionen betalat räntorna har utbyggnaden av vägen kunnat påbörjas och sträckan AplaredKråkered är nu färdigställd. Därefter verkar utbyggnaden ta stopp. All trafik som ska vidare på mot måste fortfarande passera genom . Det vore olyckligt om utbyggnaden inte kunde fortsätta så att detta kan uppfyllas. Detta bör ges regeringen till känna.