ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub577 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att uppvärdera hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. pågår en intensiv debatt om mat och hälsa, inte minst gäller det barnens mat och hälsa. Många barn är överviktiga när de börjar skolan och övervikt är en reell välfärdssjukdom. Debatten präglas av idéer och önskemål på vad man kan göra för att förändra inställningen till mat och till motion. Att man måste börja är många överens om, likaså att många familjemönster, vad gäller såväl kost som motion, måste förändras för att barnen ska både börja motionera och äta på ett klokare sätt. I detta arbete har förstås skolan en viktig roll att spela. Det finns undersökningar som visar att många barn väljer att hoppa över både frukosten och skollunchen. Det sätter naturligtvis spår i hälsan och resulterar ofta i sämre arbetsförutsättningar i skolan. Det är inte lätt att vara konsument . Det finns en uppsjö av hel- och halvfabrikat att ta till när tiden för att laga mat inte räcker till. Vad man inte alltid ser är att dessa varor ofta inte är vare sig näringsriktiga eller tillräckligt mättande. Skolämnet hem- och konsumentkunskap är ett av de minsta ämnena i skolan, vilket gör att man riskerar att eleverna inte får den kunskap om näringsriktig och god kost som vore önskvärt. För att vi inte ska få ännu större svårigheter med folkhälsan än vad vi har i vårt samhälle , behöver vi uppvärdera vikten av hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. Detta gäller såväl grund- som gymnasieskolan.
mot · GT02Ub579 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters ekonomiska villkor. Trots att insatser har gjorts för att förbättra studenters ekonomi finns det fortfarande studenter som har svårigheter att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till att köpa studielitteratur, betala hyran, mat och andra nödvändiga saker i form av räkningar. Det som är oroväckande är att studenter i har svårt att klara av ekonomin. Precis som vi måste se till att arbetare på arbetsplatserna får en rimlig lön att leva på, måste vi när ekonomin tillåter även se till att studenter får en vettig chans att klara sina studier genom rimliga ekonomiska villkor. I översynen av studiestödet som gjordes 2001 genomfördes en del förbättringar. Istället för att höja den disponibla inkomsten valde man att höja bidragsdelen, vilket medförde att lånedelen minskade. En annan förändring var att tiden med studiemedel blev pensionsgrundande. införs ett barntillägg för studerande med barn. Dagens studenter tenderar dessutom att bli äldre och många har ansvar för barn. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskar är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Det är viktigt att vi strävar efter att studenternas ekonomiska villkor skapar förutsättningar för studier. i (s)
mot · GT02Ub581 · 2005-10-05 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att studiemedel skall utbetalas med ett lika stort belopp . Nivån på studiemedlen, bidragets storlek i förhållande till lånedelen osv. kan diskuteras utifrån olika synsätt. Det s.k. fribeloppet, dvs. det belopp som den studerande får intjäna genom arbete, har höjts, vilket möjliggör för den enskilde att arbeta , och studieledigheter utan att detta påverkar studiemedlen på ett negativt sätt. Däremot har bostadsbidragens utformning försvårat för många studerande att kunna planera och hantera sin ekonomi. Osäkerheten om systemet, rädsla för återbetalningskrav osv. gör att många studerande avstår från att söka detta bidrag. Nivån på studiemedlen och fördelningen på bidrags- respektive lånedel är fastställt och därmed lika för alla studerande som uppbär studiemedel. Utbetalningarna sker dock inte på ett likartat sätt månad för månad. Beroende på när studierna påbörjas och avslutas kan det bli stora skillnader i hur stor summa, som betalas ut i studiemedel från månad till månad. Många studerande har svårt att spara pengar från månader med högre utbetalning till de med lägre utbetalningar. Denna utbetalningsmodell, med stor variation från månad till månad vad gäller utbetalningens storlek, gör det svårare för dem som studerar att kunna planera den ofta kärva ekonomiska tillvaro de lever i, där de inte sällan bor långt hemifrån och där en stor del av studiemedlen går till hyra av bostad och kurslitteratur. Ojämna utbetalningar kräver mycket större planering, framförhållning och avsättningar för framtida utgifter om det skall fungera. Många studerande får en förhållandevis låg utbetalning i slutet av terminerna. Om de lyckas få ett jobb när de har studieuppehåll, t.ex. , erbjuds de inte sällan timlöneanställningar som gör att de kan få vänta för att få den första lönen utbetald. Detta skapar en stressad situation, där studerande kan känna stor press för att få ihop tillvaron och stora svårigheter att klara av att betala sina räkningar. Det är därför mer lämpligt att en lika stor summa studiemedel till den enskilda studeranden utbetalas för varje studiemedelsberättigad månad. Regeringen bör därför återkomma med förslag, som innebär att studiemedel skall utbetalas med ett lika stort belopp för till den studerande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub583 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kommunala musik- och . Undervisningen i musik- och i har utvecklats till att bli ett omfattande inslag i barns och ungdomars fritid och skoltid men har även stor betydelse för kommunernas kulturliv. har utvecklats och omfattar även andra kulturyttringar såsom dans, drama/teater, bild och medier och kallas för musik- och kulturskola. Den kommunala musik- och huvuduppgift är att ge frivillig undervisning utöver den som anordnas i den obligatoriska skolan. Musik- och har också en uppgift att stärka samarbete med övriga skolformer, kulturinstitutionerna och utveckla samarbetet med lärarutbildningen. Genom musik- och har barn och ungdomar möjlighet att uttrycka sig med bilder, dans, musik och teater utan krav på förkunskaper. Nästan alla kommuner har en musik- och kulturskola, vilket har stor kulturell betydelse. är det ca 370 000 elever som nås av musik- och verksamhet. För musik- och finns inga centralt fastställda mål eller läroplaner, inte heller några ramar för verksamheten eller andra styrdokument. Kommunen är inte ens skyldig att ha en musik- och kulturskola. Musik- och är en rent angelägenhet, med några undantag, och kommunen är suverän att fatta vilka beslut som helst när det gäller den. Genom att stärka musik- och i görs skolformen tillgänglig för alla barn och ungdomar enligt . Syftet är också att öka skolformens och lärarnas status, trygghet och legitimitet. För att stärka den kommunala musik- och bör regeringen se över möjligheten att uppfylla nedanstående punkter: Säkerställa alla barns rättighet till att få ta del av musik- och undervisning. Ta fram ett nationellt måldokument för skolformen musik- och kulturskola. Inrätta behörighetsregler för lärare inom skolformen.
mot · GT02xc747 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs att utreda möjligheten att inrätta ett statligt anslag till varje skolelev i landet avsett för studiebesök i . kommer skolklasser på studiebesök till . Det är alltid lika roligt att se och höra deras intresse för hur arbetet i vår parlament fungerar. De flesta klasser kommer från , vilket är naturligt eftersom deras kostnader för att resa till inte är så höga. Önskvärt är naturligtvis att alla klasser i hela landet skulle ha möjlighet att under sin skoltid göra ett studiebesök i . Med tanke på det nya förslaget i skollagen om att skolan ska stå för alla kostnader så kan inte längre klasser samla in pengar för att göra en skolresa till och . Det påverkar i ännu högre grad skolor som ligger långt från huvudstaden, för deras ekonomi tillåter inte att bekosta dyra resor. I en del andra länder finns det avsatt pengar från staten till skolelevers besök i landets Parlament. Ett exempel är , som har ett sådant anslag, som innebär att varje skolelev, oavsett var de bor i landet, kan göra ett studiebesök i det australiensiska parlamentet. Mitt förslag är därför att regeringen tillsätter en utredning som ser över möjligheten att även kan inrätta ett anslag som innebär att skolelever, oavsett var de bor, kan göra ett studiebesök i .
mot · GT02xv887 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att träning i civil olydnad och icke-våld borde vara en självklarhet i den demokratiska processen och även skall vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Den blinda lydnaden är ett hot mot demokratin. Det är till stor del genom civil olydnad och icke-våld som de reformer som lett till vårt demokratiska samhälle kommit till stånd. Filosofen säger att civil olydnad är den demokratiska rättsstatens grundbult. Vad händer med vår demokrati om vi fostrar elever till att finna sig i arbetsgivarnas, marknadens eller den politiska maktens diktat även i de fall då dessa diktat strider mot en allmän moral- och rättsuppfattning eller undergräver människors levnadsvillkor? I en demokrati borde varje medborgare kunna få lika stort inflytande över besluten. Men så är det ju inte. De stora företagen inom oljeindustrin, tobaksindustrin, vapenindustrin, bilindustrin, bankvärlden osv. kan med sina lobbyister, sina ekonomiska påtryckningar och sin makt över massmedierna forma demokratiskt fattade beslut som undergräver förutsättningarna för drägliga levnadsvillkor för flertalet människor på vår jord och för hela mänskligheten . Enda sättet att hindra detta är att skapa en massiv folkopinion. Men det krävs mycket pengar och makt över massmedierna för att skapa en sådan opinion. De eldsjälar som ger sig in i denna kamp mot har varken de pengar eller den makt som krävs. Därför måste de tillgripa spektakulära åtgärder som ger dem gratisplats i nyhetsflödet. har skrivit att det första man måste göra om man vill främja frihet och demokrati är att avskaffa hot och maktspråk i uppfostran. I seklets början uppfostrades eleverna i skolan till lydnad genom ett hot i form av straffdom och ett maktspråk i form av en rotting. tvingas eleverna till lydnad med mer sofistikerade metoder. Hotet lyder, att om du inte är tyst och följer med på lektionen så klarar du inte provet och då får du inte bra betyg och då kommer du inte in på gymnasieprogrammet eller högskolan och då får du inget jobb eller i varje fall ingen bra lön. Det är nog dessvärre inte bara eleverna som behöver kurser i den civila olydnadens historia. Även lärarutbildare och skolledare kan behöva lära sig att uppmuntra och försvara olydnad där olydnad bör försvaras. Att tillgripa våld är inte försvarbart. Enligt min mening bör träning i civil olydnad och icke-våld vara en självklarhet i den demokratiska processen och skall även vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på , gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ju8 · 2005-11-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av hyresnämnderna. I propositionen föreslår regeringen en rad förändringar i syfte att effektivisera förfarandet i hyres- och arrendenämnderna. De flesta av dessa förslag innebär en tillnärmning av nämndernas verksamhet till de allmänna domstolarnas. Detta anser vi vara ett steg i rätt riktning, varför vi tillstyrker förslagen. Förslagen är också mestadels processuella och administrativa till sin natur, varför någon analys i sak inte är nödvändig. Vad avser hyresnämnder i allmänhet har vi principiella invändningar, vilka vi utvecklar i det följande. Avskaffande av hyres- och arrendenämnder Den socialdemokratiska modellen karaktäriseras av en korporativistisk inställning: Under statens ledning skulle näringslivets olika grenar enas för att förvalta gemensamma angelägenheter. Detta innebar att staten utsåg några särintressen att förhandla med för att på så sätt tillgodose allmänintresset. Intresseorganisationernas frivilliga och avtalsreglerade samverkan ersatte, eller kompletterade, lagstiftning som instrument för offentlig politik. Socialdemokratin har valt att bortse från principen om likabehandling och opartiskhet i relationerna till intresseorganisationerna i . I stället för att låta det ordinarie domstolsväsendet lösa tvister tillsattes flera partssammansatta nämnder. I de partssammansatta nämnderna ingår representanter från de intresseorganisationer som staten pekat ut. är en sådan partssammansatt nämnd. En av de grundläggande mänskliga rättigheterna är rätten att få sin sak prövad opartiskt och sakligt av domstolar som är autonoma från staten. Den liberala demokratimodellen bygger på att fattar beslut om lagar som sedan domstolar prövar. Syftet med detta är att undvika den skönsmässighet i regeltillämpningen som en politisering av domstolsväsendet annars medför. sker en förhandling i hyresnämnden med tre ledamöter, varav två har partsintressen. Ordföranden är jurist och kallas hyresråd. Därutöver utser fastighetsägarna och hyresgäströrelsen två så kallades intresseledamöter som skall tillgodose sina respektive medlemmars intressen. På det bostadspolitiska området märks den korporativa andan fortfarande genom att hyresgäströrelsen, med sina historiskt nära band till socialdemokratin, ingår som ett bärande element vid regeltillämpningen i hyresnämnderna. Vi anser att partssammansatta nämnder kränker ytterligare en grundläggande mänsklig rättighet, nämligen den fria organisationsrätten. En liberal demokrati bygger på principen att medborgaren väljer vilka organisationer denne vill ingå i. Det måste anses vara oförenligt med rättsstatens principer att medborgaren vid domstolsprövningar skall få sin sak prövad av representanter för organisationer som man inte vill vara medlem i, av ideologiska eller andra skäl. På samma sätt som de korporativa beslutsprocedurerna nedmonterats inom exempelvis arbetsmarknads- och jordbrukspolitiken är det också rimligt att så sker på bostadsmarknaden. Därför anser vi att hyresnämnderna avskaffas och att prövningar av de lagrum som där sker skall göras av allmän domstol.
mot · GT02K2 · 2005-11-28 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att det nya ackrediteringssystemet för medierna inte försvårar journalisters granskning av riksdagsledamöterna. öppenhet gentemot allmänheten och medierna är en av grundpelarna i vår demokrati. Det är dock viktigt att kan arbeta på ett säkert sätt och att inga folkvalda eller tjänstemän utsätts för hot. Det nya förslaget till nytt ackrediteringssystem för journalister kan dock innebära onödiga ingripanden i mediernas rätt att granska de folkvaldas arbete i . Det viktiga i detta fall är att ackrediteringssystemet inte i orimlig grad försvårar arbetet för medierna, heller inte på något sätt förhindrar deras arbete eller inskränker deras rätt att befinna sig på åhörarläktaren. Förslaget inger följande betänkligheter som bör beaktas: Det blir allt vanligare att journalister inte är anställda utan arbetar på frilansbasis och därmed har osäkra anställningsförhållanden. Detta får inte utgöra hinder för att de ska kunna utföra sitt arbete med att granska arbete. Tiden för utlämnande av ackreditering får inte heller vara för lång. Att kräva någon eller några dagars varsel i förväg överensstämmer inte med den verklighet som journalister tvingas jobba i. I tar ackreditering för journalister . Detta borde vara normgivande för ett nytt ackrediteringssystem i .
mot · GT02L2 · 2005-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till en förändring av förordningens bilaga B. Rådets förordning om insolvensförfaranden (insolvensförordningen) trädde i kraft . Förordningen tar sikte på gränsöverskridande insolvensförfaranden inom EU. Som insolvensförfaranden räknas i svensk rätt konkurs och företagsrekonstruktion. Insolvensförordningen bygger till största delen på principen om universalitet i det att huvudregeln är att ett insolvensförfarande endast ska kunna inledas i den medlemsstat där gäldenären har sina huvudsakliga intressen. Förordningen tillåter dock även nationellt begränsade insolvensförfaranden under vissa förutsättningar. Två motsatta juridiska principer på insolvensrättens område kombineras och på grund av detta kan det vara svårt att avgöra om ett aktuellt insolvensförfarandet är ett huvudinsolvensförfarande med extraterritoriella rättsverkningar eller ett sekundärt eller självständigt insolvensförfarande med endast territoriella verkningar. Problem i bilaga B Tanken med förordningen var till en början att den enbart skulle avse likvidationsinriktade förfaranden. För del innebär detta enbart konkurser. Ett krav på att förfarandet i fråga skulle innebära att gäldenärens tillgångar avvecklades skulle därför ingå i artikel 1. Detta togs slutligen inte med alls, och förordningen omfattar nu både likvidations- och rekonstruktionsinriktade förfaranden. Däremot är artiklarna i förordningen fortfarande utformade som om de enbart skulle tillämpas på rena likvidationsförfaranden. I artikel 2 c finns en definition av likvidationsförfarande. Ett sådant förfarande är ett förfarande i enlighet med artikel 2a, inklusive förfaranden som innebär att gäldenärens tillgångar kan säljas, även när förfarandet avslutas genom ett ackord eller på annat sätt eller avslutas på grund av att gäldenärens tillgångar inte räcker till för att betala kostnaderna för förfarandet. Dessa förfaranden anges i bilaga B. För del anges bara konkurs i bilaga B. Då förordningen i sin nuvarande lydelse tar sikte på både konkurser och rekonstruktioner och då gränserna mellan dessa båda förfaranden blivit alltmer otydliga, är det olyckligt för del att företagsrekonstruktion inte tagits med i bilaga B. I förordningens artikel 45 sägs att rådet får fatta beslut om ändring av bilagorna. Beslutet fattas med kvalificerad majoritet och på initiativ av en av medlemmarna eller på förslag från kommissionen. anser att regeringen ska ta initiativ till förändring av B på så vis att åtminstone även företagsrekonstruktion innefattas. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GT02MJ10 · 2005-11-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av lokal småskalig livsmedelsproduktion. Till att börja med vill jag instämma i regeringens bedömning vad gäller utvecklingstendenserna inom den småskaliga livsmedelsproduktionen. Det är helt och hållet min uppfattning och erfarenhet att intresset för mat med mervärden av olika slag ökar och att småskalig, lokal eller regional mat är ett sådant mervärde. Regeringen gör en riktig bedömning av att det finns en utvecklingspotential i ett stärkt samarbete mellan lokal och regional förädlad mat och besöksnäringen. I mitt hemlän, , har jag i flera sammanhang pekat på den slumrande resurs som den sörmländska matkulturen och livsmedelsproduktionen utgör. Förutsättningarna för bred och rik produktion är mycket goda. Jag gör samma bedömning som regeringen att det är ökad centralisering av inköp och distribution inom handeln som försvårar för de mindre producenterna. Det finns en tradition att tänka storskaligt då det gäller livsmedelsproduktion. På grund av detta är den lokala marknaden för små producenter starkt underutvecklad. Skapande av matkluster är ett viktigt steg för att underlätta för de små producenterna. har tagit viktiga steg på det här området genom projektet smak av . I matklustret ingår bland annat lokal osttillverkning, rabarberproduktion m.m. Himlinge bageri med sina unika recept på bröd som man talar om långt utanför gränser är ett annat exempel. Den lokalt producerade rapsoljan ej att förglömma. Jag ser även en framtid i att kunna ta fram och vidare förädla livsmedelsprodukter i samarbete med den svenska kycklingindustrin i , som ju är bästa. Det handlar om att synliggöra den småskaliga matproduktionen i länet och föra fram alla led; producenter, förädlare, grossister, handlare, användare som t.ex. äldreboende och skolor, restauranger och naturligtvis också alla konsumenter. Jag vill framhålla de speciella satsningar som regeringen gjort gällande olika projekt inom den småskaliga livsmedelsförädlingen. Projektet i går ut på att kontrastera den snabba matkultur som råder . Inom Slowfood-rörelsen är det fråga om upplevelser som smaker, dofter och känslor i stället för att snabbt få i sig maten. Detta projekt har inneburit att ligger bäst statistiskt sett när det gäller turistutveckling. Genom att skapa en attraktiv sörmländsk matkultur med många småskaliga producenter kopplade till upplevelseindustrin och restaurangnäringen skapar vi naturliga platser där mat och kultur möts. Detta kommer att innebära ett viktigt steg framåt för hela turistnäringen i vilket i sin tur leder till många nya arbetstillfällen. För att uppnå en sådan god utveckling krävs att vi premierar nya idéer och människor med entreprenörsanda.
mot · GT02MJ8 · 2005-11-07 00:00:00 — avslår proposition 2005/06:41. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillvarata den regionala och lokala skogskompetensen. Regeringen fattade beslut om att tillkalla en särskild utredare, , med uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken. Utredningen antog namnet (N2004:12). Utgångspunkten skulle enligt direktivet vara att skogspolitikens två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, ligga fast: Regeringen bedömer att det är väsentligt att utvärdera hur väl målen för skogspolitiken har uppfyllts som den tillämpats. Det är först nu som det är möjligt att mera genomgripande utvärdera effekterna av skogspolitik. beslutade regeringen att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen där man önskade en utvärdering och en översyn av . Det uppdraget är redovisat och utredaren föreslår en organisationsförändring vad gäller myndighetsstrukturen. Detta redovisas i SOU 2005:39 Skog till nytta för alla? i sin helhet skall redovisas . har reagerat mot denna ordning då vi anser att själva först borde få fullfölja sitt uppdrag innan beslut om organisationen fastslås. Vi har i motionen En liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik framfört dessa åsikter samt också påpekat att den pågående s.k. kommer att lägga förslag på en effektiv samhällsorganisation, vilket kan komma att innebära förslag på organisationsförändringar för såväl skogsorganisationen som länsstyrelserna. vill minska antalet myndigheter och har föreslagit ett större och mer samlat grepp över samtliga myndigheter som berör de areella näringarna. Vi vill inrätta , Verket för landsbygden och de areella näringarna. En sådan samordnad verksamhet med en enda myndighet för de areella näringarna med fokus på landsbygdsutveckling skulle kunna vara ett lyft för tillväxten på landsbygden. I en sådan förändring måste naturligtvis vägas in såväl som synpunkter. anser därför att det är olyckligt att föreslå en organisationsförändring, varför vi avslår förslaget om följdändringar i vissa lagar med anledning av regeringens förslag att inrätta en ny skogsmyndighet. vill dessutom betona vikten av att den regionala och lokala kompetensen tillvaratas och inte slås sönder. Det är inte självklart att man får en effektivare handläggning av ärenden för att den regionala kompetensen slås samman i en organisation. Man skulle mycket väl även kunna tänka sig en utveckling där man fick en sammanslagning med andra regionala funktioner. Det är därför mycket viktigt att avvakta arbete för att på ett relevant sätt kunna lösa de funktioner som ligger på den regionala nivån. Detta bör ges regeringen till känna.