mot · GS02Ub14 · 2005-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsbidragets modell och nivå. beslutar att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs till . beslutar att den övre åldersgränsen för rätt till rekryteringsbidrag höjs till . beslutar att den övre åldersgränsen i den s.k. lånetrappan höjs till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dispensregler för maximalt antal studiemedelsberättigade veckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare studiemedelsfinansierade studier efter förvärvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att se över studiemedelssystemet och dess sociala konsekvenser för de studerande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att korta den s.k. 30-dagarskarensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för studenter som blir föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ensamstående studenter med barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om justering av nivåerna i studiemedlet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av fribeloppet utan att bidragsdelen i studiebidraget påverkas. ser tryggheten för studenterna som en av de hörnpelare som den högre utbildningen vilar på. Trygghetssystemen ska vara utformade så att studenterna däri har en naturlig plats oavsett livssituation. Det går inte att acceptera vare sig ur etiskt, samhällsekonomiskt eller personbaserat perspektiv att de livsvillkor som dagens studenter har inte beaktats. I ett kunskapssamhälle där förmågan att lära, lära om och lära nytt blir allt viktigare för ett gott liv fordras också ett studiemedelssystem som ser till studentens hela livssituation. Sammansättningen av gruppen studerande har förändrats kraftigt varför de studerande är att betrakta som en homogen grupp. Trots idoga försök har emellertid inte politikens bild av studenten - som en ung person som är fri, festar, pluggar sent om nätterna och kan låna pengar av mamma och pappa när ekonomin tryter - ändrats i motsvarande grad. Allt oftare är studenterna äldre och har barn. Gränsdragningsproblematiken gentemot andra sociala välfärdssystem blir därmed också ett problem som berör allt fler. Regeringen har under gångna år inte, utöver tillfälliga ändringar, förmått föreslå de förändringar i studiemedelssystemet som skulle ha varit nödvändiga. Kristdemokraternavill göra det möjligt för fler att studera, oavsett bakgrund. Därför har vi föreslagit tillsättandet av en studiesocial utredning. Efter hårt motstånd föll den socialdemokratiska regeringen till föga och valde att gå kravet till mötes - om än bara halvvägs. Utredaren fick endast i uppdrag att kartlägga situationen, inte att komma med de förslag som var nödvändiga. Ett reformarbete sköts därmed . Olika ministrar har svarat svävande på frågor och interpellationer i . Exempelvis sade socialminister i debatt om en kristdemokratisk interpellation : Sedan handlar det också om de generella insatserna vi gör genom våra välfärdssystem. Den generella välfärden är fantastisk när det gäller att bringa ned antalet fattiga. Alla jämförelser som omfattar den generella välfärdens principer som kan göras med de nordiska länderna, länder i och i världen i övrigt visar att den generella välfärdens principer leder till att vi får förhållandevis färre antal människor som är ekonomisk utsatta. Det är jag väldigt nöjd med. Ett grundläggande problem i regeringens hållning har sålunda varit oviljan att se studenternas reella situation, i stället för den generella välfärdsprincipen. Efter att haft svårt se behovet av förändringar i studiemedelssystemet kommer till slut regeringen äntligen med proposition 2004/05:111 "Förstärkning av studiestödet". välkomnar flera av förslagen i propositionen som steg i rätt riktning. Men vi vill se fler förändringar. Det är glädjande att regeringen äntligen föreslår införandet av ett barntillägg, då studerande med barn enligt föreliggande statistik har svårare att försörja sig än jämförbara grupper. Notabelt är dock att förslaget kommer nära ett förestående val och efter press från som föreslagit införande av ett barntillägg. har under en lång rad år krävt införandet av ett barntillägg. Vi har presenterat finansierade förslag som tagit sin utgångspunkt i barnets behov. I utredningen (Ds 2004:54) övervägs utformningen av stödet: ett stöd per barn, ett differentierat stöd beroende på antal barn, ett stöd per studerande oavsett antal barn. Alternativen a och b utgår från barnperspektivet och kan i många fall bäst tillgodose syftet att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer. Tillgänglig statistik visar att familjer med flera barn har sämre ekonomi. Alternativ c lämpar sig bäst ur ett studerandeperspektiv och med hänsyn till studiemedelssystemets konstruktion eftersom studiemedel lämnas med generella och lika stora belopp till alla studerande. Utredningen förordar alternativ b. Skälet är att detta alternativ dels tar hänsyn till om det finns flera barn i hushållet och därmed hjälper den mest utsatta barngruppen, dels innebär ett rejält tillskott för alla studerande med barn, d.v.s. även de med ett barn. Enligt arbetsgruppens mening beaktas både barnperspektivet och studerandeperspektivet i detta alternativ. menar att alternativ b kan vara en lösning för att snabbt komma till rätta med akuta problem. anser dock att ett barnperspektiv ska råda varför inriktningen på bör vara att barntillägget ges med samma nivå till alla barn. Vidare vill särskilt peka på de förändringar i familjepolitiken som vi föreslår i andra motioner. Vi förespråkar en förbättrad föräldraförsäkring samt införande av barndagar och kommunalt vårdnadsbidrag. Dessa åtgärder samverkar för att ge också de familjer där föräldrar studerar valfrihet och bättre möjligheter att försörja sig. Åldersgräns: 55 år Att leva är att ständigt befinna sig i förändring. Människor formas också utifrån livets olika erfarenheter. Det samhälle vi lever i förändras. Arbetslivet ställer nya och annorlunda krav på kunskaper och utbildning. Det svenska utbildningssystemet har genomgått stora förändringar för att anpassa sig till de nya krav som ställs. Detta gör att vi ständigt behöver lära oss nya saker för att vara tillfreds med oss själva och hitta en plats i tillvaron och arbetslivet som vi kan vara nöjda med. Socialdemokraterna föreslår i propositionen efter många års hårdnackat motstånd plötsligt höjda åldersgränser för både studiemedlet och rekryteringsbidraget till . har tidigare krävt som åldersgräns, vilket vi fortfarande står fast vid. är en mer vedertagen åldersgräns, studiebidrag på utbildningar till bristyrken beviljas till exempel , vilket också påtalas i CSN:s remissvar. Detta gäller även den s.k. lånetrappan, det successiva minskandet av maximalt studiemedelsutnyttjande. anser att denna bör löpa fram till , i stället för som regeringen föreslagit, till . Det "nya" studiestödssystemet innebär att det är mycket svårt att få dispens för studiemedel under fler än 12 terminer. De "synnerliga skäl" för dispens som införts bör därför ersättas med "särskilda skäl" som det tidigare stod. I propositionen föreslås att "särskilda skäl" ska återinföras i studiestödslagen (1999:1395) från och med det år då den studerande fyller . Det är förvisso ett steg i rätt riktning men inte till fyllest. anser i stället att alla som studerat eller ska ha möjlighet att få dispens enligt de tidigare reglerna för att kunna slutföra sin utbildning. Problemen vid studier - arbete - ytterligare studier Alla som varvat arbete och lånefinansierade studier sedan det nya studiemedelssystemet infördes har fått eller riskerar att få orealistiska avbetalningsplaner. Det beror på att systemet inte är anpassat till uppehåll för arbete under studiernas gång. CSN uppskattar att minst 3 000 personer fick återbetalningskrav på mellan och 2004. Problemet uppstår när en person först studerar med lån, sedan arbetar ett tag, därefter återgår till studier för att sedan åter börja jobba. CSN gör upp en återbetalningsplan när studierna avbryts första gången. Planen ligger sedan fast även om personen tar nya lån . Eftersom en högre skuld ska betalas som den ursprungliga mindre skulden skjuter årsbeloppen i höjden. CSN har på regeringens uppdrag gjort en uppföljning av studiestödet. Denna har bland annat visat att effekterna av att en återbetalningstid står fast även efter nyupplåning kan innebära stora förändringar av årsbeloppet. Det kan i vissa fall medföra en orimlig återbetalning för den enskilde. Låntagare kan kontakta CSN för att ansöka om en ny återbetalningstid. Som svar på en skriftlig fråga från gav statsrådet beskedet att "vi ser nu över hur återbetalningstiden kan justeras för den enskilde på ett enklare sätt". Ännu har inte regeringen vidtagit några åtgärder, vilket bör ske . En bättre granskning av den studiesociala situationen Den studiesociala utredningen (SOU 2003:130 "Studerande och trygghetssystemen") kartlade situationen för studenterna, men presenterade inga förslag på hur socialförsäkringen ska fungera för studenter. Att situationen är ohållbar för studenter är redan känt. En starkt bidragande orsak till misslyckandet är att den socialdemokratiska regeringen inte gav utredningen tillräckliga direktiv med mandat att föreslå förändringar i alla delar. De förändringar och förslag som presenterats är mest att betrakta som plåster på såren. Det landets 350 000 högskolestudenter behöver är grundläggande trygghet. Några av förslagen var av sådan karaktär att de går att genomföra utan vidare utredningsarbete, vissa utan ökade kostnader. Det är angeläget att de genomförs . föreslår också att en parlamentarisk utredning med mandat att lämna förslag också i förhållande till andra trygghetssystem bör tillsättas. De studerande bör ges insyn i utredningens arbete och beredas möjligheter att komma med förslag. För alla studenter som uppbär studiemedel finns en sjukförsäkring som innebär att om sjukperioden varar avskrivs lånen för tiden därefter. utgör alltså en sorts karenstid. Denna försäkring gäller dock bara vid heltidssjukskrivning. Att studenternas karenstid är gör att det blir mycket kostsamt för en student att vara sjuk. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till kortare karenstid. Studier i mer begränsad omfattning kan vara den bästa chansen att komma tillbaka till vardagslivet för en person som blivit sjuk. De positiva effekterna för både samhället och den enskilde är uppenbara om förutsättningarna att kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid ökar. måste studiestöd uppbäras kontinuerligt för att ge skydd i samband med beräkning av sjukpenninggrundad inkomst. Om reglerna kan anpassas till ett flexibelt bruk av studiemedlen kan skyddet för studerande i samband med sjukdom förbättras. Detta kan underlätta övergången från sjukdom till studier. anser att deltidssjukskrivning ska vara möjlig att kombinera med deltidsstudier. Studiemedel är inte en SGI-grundande inkomst. Det innebär att en student inte har rätt till sjukförsäkringen. föreslår därför att en ny standardförsäkring vilken skulle inkludera de studerande i socialförsäkringen utreds, lämpligen av den ovan nämnda parlamentariska utredningen. Vidare bör möjligheten till avskrivning av studielån vid kortare sjukdom och vård av sjukt barn ses över. Mamma och pappa student? Studenter får vara hemma för vård av sjukt barn med bibehållet studiestöd. Det innebär dock att studierna blir lidande. Vård av barn med bibehållet studiestöd kan tas ut med maximalt per barn och år. Överskrids denna gräns förloras rätten till studiemedel. En nybliven pappa ska kunna ta ut tio "pappadagar" i samband med barnets födelse, men CSN tar inte hänsyn till dessa pappadagar vid bedömningen av studiemeriter. Det betyder att rätten till studiemedel förloras om man missat att ta poäng för att man tagit ut dessa pappadagar i samband med sitt barns födelse. Villkoren för att bli förälder måste ses över. Ensamstående studenter med barn har en särskilt utsatt situation. Många har inte någon inkomst före studierna som man grundar en föräldrapenning på utan hamnar på grundnivån, per dag (före skatt). När studierna återupptas finns barnbidraget, eventuellt bostadsbidrag och studiemedlet att leva av. För många blir det en omöjlig ekvation; de tvingas söka socialbidrag. Ensamstående föräldrar har en särskilt utsatt situation. har ett finansierat förslag på en höjning av grundnivån i föräldraförsäkringen till per dag. Det skulle särskilt gynna studenter som får barn . I den mer genomgripande utredning som föreslår bör situationen för studenter som är ensamstående föräldrar särskilt granskas. Till skillnad från andra grupper i samhället har studenterna inte återhämtat sig ekonomiska kris. Beräkningar i SFS Studentekonomiska rapport (dnr PT5-5/0405) visar att studenters köpkraft minskat jämfört med konsumentprisindex (KPI). Om studiemedlet skulle korrigeras, d.v.s. höjas, utifrån förlusten i köpkraft så skulle en heltidsstuderande få mer per utbetalningstillfälle (10 stycken ). vill långsiktigt justera nivåerna i studiemedlet i denna riktning. Studiestödssystemet ska konstrueras så att många attraheras av högre studier som det uppmuntrar till personligt ansvarstagande för den egna ekonomin och därmed också indirekt för samhällets ekonomi. bör principen hälften bidrag, hälften lån gälla, vilket bör ges regeringen till känna. Enligt budgetförslag skulle bidragsdelen höjas till av totalbeloppet . Därför har vi i vårt förslag satsat mer än regeringen och mer . Fribeloppet är den maximala inkomst som en student får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen eller rekryteringsbidraget minskas. Vi anser att inkomsttaket ska tas bort, d.v.s. att det ska vara fritt för studenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelen påverkas. Ett högre bidrag kombinerat med borttaget inkomsttak ger möjlighet att minska studielånen. De föreslagna förändringarna ska också kompletteras med höga krav på resultat och principen att lånen ska betalas tillbaka. Att lånen ska betalas tillbaka i sin helhet utgör incitament att hålla nere lånedelen. Den enskilde studenten uppmuntras till personligt ansvarstagande för sin ekonomi. Uppmuntran i kombination med krav när det gäller studieresultat är en god modell för framtidens studiestöd.