mot · GT02N307 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en återstart av kärnkraftsreaktorerna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten på kärnkraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppgradering av befintliga kärnkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för kraftvärmeproduktionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av naturgasnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljö- och detaljplaneprövning vid vindkraftsetablering.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella minimiregler för respektavstånd mellan bebyggelse och vindkraft.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild gränsvärdesnorm för buller från vindkraftverk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella planeringsmål och riksintresseområden för vindkraftens utbyggnad.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vindkraftens ekonomiska förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mångfald på energimarknaden och framtida energiförsörjning. 1Yrkande 2 hänvisade till SkU. 2Yrkande 4 hänvisat till MJU. 3Yrkandena 69 hänvisade till BoU. 2En energipolitik som släcker ned har haft ett väl fungerande energisystem. Tack vare vattenkraft och kärnkraft har utsläppen av miljöskadliga ämnen från elproduktionen varit små. Försörjningstryggheten har varit god. har sällan haft problem med effektbrist i elsystemet. Men under de två senaste mandatperioderna har energipolitiken blivit alltmer misskött. Den onödiga avvecklingen av är symbolen för detta. Misskötseln har lett till att successivt tappar kontrollen över elförsörjningen. elanvändning ökar successivt och kommer att fortsätta öka enligt regeringens egen expertmyndighet (prognos ). I hela ökar elbehovet snabbare än i . Den årliga ökningen motsvarar vissa år produktionen i en Barsebäcksreaktor. Investeringarna i ny elproduktion bedöms inte bli lika stora. Vid torrår bedöms inte ens stora reserv av kolkraft att räcka, utan det krävs nettoimport till trots full produktion med kolkraft. Regeringens energipolitik har ingen lösning för att säkra tillförseln av el. som regeringen planerar för en fortsatt avveckling av kärnkraften redovisar att elanvändningen kommer att öka. Regeringens dyra åtgärder för att minska elanvändningen stöds inte av prognoser. Elsystemet blir mer ansträngt. Situationen förvärras av ständigt höjda skatter på el och energi, vilket hindrar investeringar i ny elproduktion. I årets budgetproposition höjs effektskatten på kärnkraft, vilket hindrar vissa effekthöjningar i befintliga kärnkraftverk. måste återigen bygga upp en trygg energiförsörjning. Kärnkraften, som tillsammans med vattenkraften utgör stommen i elförsörjningen, måste behållas. Därutöver måste investeringar i ny elproduktion genomföras för att eliminera problemet med effektbrist, öka utbudet på elmarknaden och minska beroendet av utländsk kolkraft. Om vi får en kall vinter av den typ som inträffar har vi en synnerligen ansträngd effektsituation i . Vi klarar situationen om samtliga produktionsanläggningar och hela stamnätet fungerar perfekt. Skulle något enda större kraftaggregat falla ur, får vi i modern tid uppleva att delar av måste släckas ned. Svenska Kraftnäts rapport om effektförsörjningen () visar att läget är allvarligt. kan bli den region som drabbas värst. Vad gäller elförsörjning är situationen särskilt ansträngd till följd av stängningen av , vilket också understryks av det stora elavbrott som skedde . Förstärkningar i stamnätet gör det möjligt att överföra el norrifrån till , men det innebär inte någon förbättring av effektbalansen för hela landet. Det enda som varaktigt kan förbättra situationen i är att det finns en tillräckligt stor kapacitet för elproduktion. 4Kärnkraften är viktig för utveckling energiuppgörelse bör rivas upp. Det innebär att tillåts återstartas. skulle ge en betydande elproduktion i ett område med brist på elproduktion. är beroende av utländsk kolkraft som står för elproduktionen på marginalen i (elproduktion och CO2-utsläpp i ). drabbas särskilt av att förlitar sig på utländsk kolkraft. Kraftverken som eldas med kol ligger nära . Utsläppen från danska och tyska kolkraftverk ger avsevärda effekter på , bland annat när det gäller försurande utsläpp. Om återstartas skulle det minska användningen av kolkraft i det nordiska elsystemet. 5Uppgradera kärnkraften sänk effektskatten Effektskatten, eller som den nu kallas i budgetpropositionen kärnkraftsskatten är en skatt på den termiska effekten i en kärnreaktor. Från början var effektskatten utformad som en produktionsskatt på kärnkraftsproducerad el och uppgick till per kWh. Denna infördes och höjdes i flera steg fram då den var /kWh. Den motsvarande produktionsskatten på vattenkraft togs bort 1997 och tanken var att också skatten på kärnkraftsel skulle tas bort. I stället höjdes den och gjordes om till effektskatt , vilket skedde på initiativ av i förhandlingar med Socialdemokraterna. I regeringens och samarbetspartiernas budgetproposition föreslås att effektskatten höjs . Efter den höjningen kommer effektskatten att motsvara per kWh att jämföra med de ursprungliga per kWh. Effektskatten påverkar lönsamhetskalkylerna för investeringar som kan ge förlängd drifttid och högre effekt i kärnkraftverk. Om den förväntade avkastningen blir för låg kommer företagen att avstå från investeringen. Konsekvensen av detta kan bli att ny kraftproduktion inte tillkommer i den utsträckning den hade gjort om skatten inte funnits. Därmed skulle också det långsiktiga jämviktspriset på el höjas. Avkastningskraven på investeringar i svenska kärnkraftverk är väldigt höga, vilket beror på hot om fortsatt avveckling i kombination med att avvecklingslagen endast ger ersättning drift vid en eventuell avveckling. En ytterligare effekt är att de svenska elproducenternas konkurrenssituation snedvrids. Om ambitionen är att avreglera den europeiska elmarknaden och skapa enhetliga regler och skatter för att underlätta handeln över gränserna går effektskatten i motsatt riktning. Effektskatten saknar motstycke i alla andra länder. Sammantaget kommer effektskatten att hindra effekthöjningar av svenska kärnkraftverk samt förkorta livslängden på svenska kärnkraftverk. Detta innebär ett antal tusen förlorade jobb om man räknar in alla underleverantörer som inte får beställningar. Den lokala sysselsättningen i kärnkraftskommunerna drabbas. Effektskatten bör i första hand sänkas och avskaffas helt. Den är ett misslyckande i det svenska energiskattesystemet som enbart gagnar utländsk kolkraft. Energipolitiken bör tydligt deklarera att svenska kärnkraftverk skall uppgraderas för att ersätta miljöskadlig elproduktion och trygga tillgången på elenergi i . 6Satsa på effektiv kraftvärme i Trots beroendet av importerad kolkraft är den svenska kraftvärmeproduktionen underutvecklad. Förklaringen är bland annat att det svenska skattesystemet missgynnade kraftvärmen . Det problemet är undanröjt, men har regeringen missgynnat kraftvärmen i fördelningen av utsläppsrätter, vilket äventyrar investeringar i effektiv kraftvärme med naturgas. Naturgas har stora fördelar i kraftvärmeproduktion, eftersom elutbytet blir dubbelt så stort med naturgas jämfört med biobränsle eller kol på samma värmeunderlag. Därför kan naturgaseldad kraftvärme ersätta dubbelt så mycket kolkondenskraft på den internationella elmarknaden. har stora möjligheter att bidra till uppbyggnad av ren kraftvärmeproduktion som eliminerar kolkraftsberoendet. I stora delar av är naturgasnätet utbyggt, vilket är en förutsättning för ett ekonomiskt och miljömässigt utnyttjande av kraftvärmen. En fortsatt utbyggnad av naturgasnätet i skulle ytterligare förbättra möjligheterna till investeringar i små kraftvärmeanläggningar. I finns konkreta planer på att bygga ett effektivt kraftvärmeverk på kommersiella villkor. Verket blir av samma typ som den moderna anläggning som byggs i . Dessa planer bör uppmuntras, eftersom det är den enskilda åtgärd som bäst undanröjer risken för effektbrist i . En sådan anläggning kommer i praktiken att flytta elproduktion från dansk kolkraft till effektiv skånsk kraftvärme, som den bidrar till ny sysselsättning i . Värmeunderlaget i kommer att utnyttjas på bästa sätt från miljösynpunkt. 7Satsa på naturgas och biogas har goda förutsättningar för mångfald på energimarknaden tack vare det befintliga naturgasnätet i västra delen av regionen. En fortsatt utbyggnad av naturgasnätet i östra regiondelen möjliggör att naturgas kan ersätta andra fossila bränslen. En utbyggnad av naturgasnätet underlättar också för ökad produktion och användning av biogas. Utan ett naturgasnät riskerar biogas att endast bli ett begränsat lokalt alternativ med en småskalig och dyr infrastruktur. har också goda förutsättningar för produktion av biogas med hjälp av gödsel från jordbruket, restprodukter från livsmedelsindustrin och slam från reningsverk samt odlad gröda. I jordbruket bidrar biogasproduktion till minskade utsläpp av näringsämnen. Användning av naturgas och biogas i fordon (fordonsgas) är fördelaktigt, särskilt i städer. Fordonsgas ger inga utsläpp av partiklar och låga utsläpp av andra föroreningar. Bussar som drivs med fordonsgas ger lägre buller än dieselbussar, vilket underlättar boende och bostadsbebyggelse i stadskärnor. En stor satsning på fordonsgas sker i . Det är viktigt att utvecklingen av nya fordonsbränslen är harmoniserad med grannländerna och att samma bränslen kan erbjudas både i och i . 8Vindkraften är ett komplement inte en huvudlösning Vindkraften bidrar inte med utsläpp till luft när den används. En viss utbyggnad av vindkraften bör kunna ske i . Men regeringens förhoppning att vindkraften skall bidra med el är inte trovärdig. Det skulle kräva enorma subventioner och oacceptabla ingrepp i landskapet. På allt fler platser märks ett tydligt motstånd mot vindkraft från berörda närboende. Detta gäller inte minst i det tätbefolkade . Det finns en rad problem kring vindkraften som måste belysas. Närboende till vindkraft kan störas av ett svoschande buller och infraljud. Blinkande skuggeffekter från rotorbladen är ett annat bekymmer som inte bör negligeras. Dessutom kan fågelliv och fisk påverkas. Fler studier behövs. Vindkraften kräver också nya elledningar för att koppla samman kraftverken med elnätet. Dessa ledningar är också ett ingrepp i landskapet. Vindkraftsparker på land eller till havs bör betraktas som industrietableringar. Därför är det viktigt att varje etablering av vindkraft genomgår en fullvärdig miljöprövning och att kommunen upprättar detaljplan. Man måste ta stor hänsyn till närboende och omgivande miljö. Vi anser att nationella minimiregler för respektavstånd mellan bebyggelse och vindkraft bör tas fram. Reglerna bör vara dispositiva, närboende skall kunna godkänna att minimiavstånd underskrids. Vidare vill vi ha en särskild gränsvärdesnorm för buller från vindkraftverk. Bullernormer för industriområden är nämligen inte lämpliga att följa när vindkraftverk byggs nära bostäder eller i rekreationsområdens närhet. Utbyggnaden av vindkraft skall ske på dess egna meriter. Vi anser därför att det inte behövs några nationella planeringsmål för vindkraftens utbyggnad. Etablering av vindkraft skall inte heller främjas genom att vissa områden hävdas som riksintressen. Det är ohållbart att ha en allt större andel av energiproduktionen som är beroende av stöd eller kvoter för att leverera elström. Det enda rimliga är att vindkraften blir ett komplement till andra energialternativ, inte lösningen på den framtida energiförsörjningen.