mot · GT02So642 · 2005-10-03 00:00:00 — 3Äldre är en resurs och tillgång3 4Ekonomisk trygghet på äldre dar5 4.1En politik för högre pensioner5 4.2Ökad trygghet med ett förändrat regelverk6 4.3Särskild satsning på pensionärerna7 5Lättare att arbeta för medelålders och äldre7 6En vård och omsorg att lita på9 6.1Mer resurser till vård och omsorg9 6.3Vård i livets slutskede12 7Bättre stöd till anhörigvårdare13 9Rätt att välja boende och att kunna bo kvar15 12Skatteavdrag för hushållsnära tjänster19 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värdesäkra pensionerna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra bostadstilläggen för pensionärer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra för äldre att arbeta vidare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka vård och omsorg för äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en omsorgsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla anhörigvården och stödja anhörigvårdare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra för äldre att bo kvar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillgodose behovet av boende för äldre.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trygghet för äldre.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla den ideella sektorn och att stimulera volontärarbete.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett skatteavdrag för hushållsnära tjänster.3 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 3 hänvisat till AU. 3 Yrkandena 7, 10 och 11 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 8 hänvisat till BoU. 5 Yrkande 9 hänvisat till JuU. 3Äldre är en resurs och tillgång I denna motion presenterar vi i korthet förslag för att förbättra äldres situation i samhället. Åtgärderna bör ses som en helhet som syftar till att vända en oroande utveckling där banden mellan generationerna försvagas och det offentligas ansvar successivt urholkas. Gruppen äldre omfattar i vissa sammanhang personer , exempelvis när vi diskuterar äldres situation på arbetsmarknaden. I andra sammanhang är begreppet synonymt med pensionärer. När det gäller vård och omsorg används till och med termen äldre äldre, det vill säga personer . Även i denna motion kommer vi att med begreppet äldre avse något olika åldersgrupper. Detta menar vi inte är något problem, eftersom åldrandet i sig mer handlar om individens väg genom livet än om någon kronologisk exercis. Ett alternativ till att enbart uppmärksamma äldre som grupp är att se åldrandet som en del av hela livet, lika sammansatt och värdefull som de andra delarna. Med ett livsloppsperspektiv kan fokus vändas från åldrandet som anpassning till särskilda förhållanden i den enskildes liv till ålder som organiserande princip i samhället. Det blir tydligare hur ålder och åldersnormer påverkar människors möjligheter, förväntningar och beteenden under livet. Åldersnormer kan betraktas som enhetliga uppfattningar om den typiska åldern då man innehar vissa roller under livsloppet. Detta perspektiv gör det tydligare för alla att de äldre inte är några andra än vi själva i en senare del av livet. En utbredd osäkerhet inför den senare delen av livet kan leda till otrygghet under hela livsloppet. Därför är äldrepolitik inte bara en politik för äldre, utan i lika stor utsträckning något som berör medelålders och yngre. Vi menar därför att det egentligen är fel att tala om äldrepolitik, eftersom vi alla i samhället är beroende av varandra. De yngre är beroende av de äldres erfarenheter. De äldre är beroende av att utanförskapet på arbetsmarknaden minskar om välfärden ska kunna tryggas och pensionerna säkras. Äldre som grupp betraktas ofta som en kostnad eller en utgiftspost. Politiker frestas ibland att klumpa ihop människor i en viss ålderskategori och utmåla dem som problem. Exempelvis används termen 40-talister ofta på ett något nedsättande sätt. Men det är viktigt att påminna om att en 40-talist faktiskt bara är en 60-talist . Många försök har gjorts att prognostisera kostnaden för åldrandet. Ofta glöms det bort att en åldrande befolkning är ett resultat av medicinska och sociala framsteg och i grunden något positivt. är pensionering synonymt med något ödesmättat, att lämna det aktiva livet bakom sig. Men när en människa helt slutar att bidra till samhället förlorar vi alla en resurs. Värdefull erfarenhet och kompetens försvinner. Förlusten är inte enbart ekonomisk, utan också mänsklig. Även om det nya pensionssystemet har gjort det möjligt att arbeta längre än till förväntas man i allmänhet att avstå från arbete. I många andra länder är det annorlunda. I exempelvis är medelåldern för styrelseledamöter i privata företag . Även om är långt ifrån sämst i på att erbjuda plats för äldre i arbetslivet finns det mycket att göra. I denna motion presenteras några förslag som syftar till att göra det lättare för äldre att stanna kvar i arbetslivet. Det är också viktigt att äldre finns representerade på olika sätt i samhället, inte minst i våra demokratiskt valda församlingar. Alla äldre vill eller kan inte delta på arbetsmarknaden. Framför allt för dem som väljer att pensionera sig tidigt är det viktigt att man kan leva på sin pension. Men för att pensionerna ska kunna tryggas måste sysselsättningen bland de förvärvsaktiva öka. Dagens pensionssystem är utformat så att pensionerna räknas upp med löneutvecklingen. Om sysselsättningen halkar efter träder den så kallade bromsen in. Då minskar pensionerna för alla som har gått i pension. Bromsen har konstruerats för att säkerställa att pensionssystemets utgifter aldrig blir större än dess intäkter. Men pensionssystemets konstruktörer beaktade inte en situation där en och en halv miljon människor ställts utanför arbetsmarknaden. Detta är nu ett faktum. kan bromsen komma att träda i kraft om inte sysselsättningen 2005 påtagligt förbättras. Eftersom regeringen saknar åtgärder för att säkra sysselsättningen bedriver de i praktiken en politik för sänkta pensioner. varnar för att trycket ökar på anhöriga i takt med att platser i äldreboenden avvecklas. Antalet personer i särskilda boendeformer minskade med 7500 (SoU 2004:118). Till stor del hänger utvecklingen samman med att andra angelägna reformer har genomförts och att kommunerna därför har tvingats nedprioritera äldreomsorgen. Därför vill ge vård och omsorg ett omfattande resurstillskott de kommande tre åren. Eftersom av resurserna till sjukvården kan hänföras till personer kommer en stor andel av ökade anslag på detta område att tillfalla äldre. Landstingen ska dessutom ges bättre möjligheter att finansiera sjukvården med avgifter genom att högkostnadsskyddet för öppenvården höjs. Vi moderater vill öka äldres inflytande och egenmakt på bekostnad av politiken. Det ska alltid vara möjligt att fritt välja utförare inom vård och omsorg. Privata, kooperativa och offentliga utförare ska verka på lika villkor. För att göra detta möjligt vill vi införa en omsorgsgaranti som i ett första steg garanterar valfrihet inom den egna kommunen och rätt att flytta till andra kommuner med bibehållet stöd. I ett andra steg vill vi införa en nationell omsorgsgaranti med innebörden att staten står för finansieringen av insatser inom omsorgen. Frihet för äldre är också rätten att gå omkring på gator och torg utan att behöva känna rädsla för att bli utsatt för brott. Det visar sig att äldre som grupp inte är överrepresenterade i brottsofferstatistiken. Trots det upplever äldre ofta otrygghet såväl i hemmiljön som utanför hemmets gränser. Däremot är äldre som grupp mer utsatta för en speciell form av integritetskränkande brott. Det handlar om de så kallade åldringsrånen som ofta innebär att någon knackar på för att låna ett glas vatten eller liknande. Många äldre råkar också ut för bedrägerier och väskryckare. Vi moderater satsar därför extra för att förhindra och beivra brott. Trygghet för äldre kan också vara gemenskap. I många andra länder förekommer frivilligarbete i mer organiserad form än här. Vi menar att ökade satsningar på frivilliga insatser behövs. Frivilligarbete ska inte vara ett substitut för offentliga insatser, utan ett komplement. Därigenom kan samhällets kitt stärkas. 4Ekonomisk trygghet på äldre dar Vi moderater vill: Värdesäkra pensionerna genom en politik som ökar sysselsättningen. Genomföra åtgärder som höjer den ekonomiska tillväxten och därigenom långsiktigt ökar pensionerna. Garantera att äldreförsörjningsstödet inte urholkas av höjda kommunalskatter. Se till att premiepensionen i normalfallet gäller för två liv. Höja såväl bostadstillägget för pensionärer som det särskilda bostadstillägget. 4.1En politik för högre pensioner kommer behovet av arbetskraft att öka. Den demografiska utvecklingen innebär att antalet äldre ökar som den arbetande delen av befolkningen minskar. För att inte kraven på dem som arbetar ska bli orimliga och om vi inte ska tvingas ge avkall på kvaliteten i vården, skolan och tryggheten måste arbetskraften öka. Redan i det korta perspektivet måste sysselsättningen stiga för att inte gröpa ur värdet av pensionerna. Den svaga sysselsättningsutveckling som regeringen väntar sig är inte tillräcklig för att undanröja risken för att den så kallade bromsen i pensionssystemet slår till, och därmed minskar pensionerna . Detta är mycket allvarligt. Den ökade osäkerhet som detta medför kan dämpa aktiviteten i ekonomin och därigenom verka självuppfyllande. Därför är det viktigt att den ekonomiska politiken inriktas på att öka antalet sysselsatta för att därigenom skapa resurser att möta dagens och morgondagens efterfrågan. Vi moderater vill att fler ska arbeta och färre behöva leva på bidrag. Detta är en förutsättning för trygga pensioner. Om den så kallade bromsen slår till kommer pensionerna att sänkas för alla nuvarande pensionärer. Denna sänkning är i bästa fall tillfällig, och pensionerna återställs till normal nivå när ekonomin förbättrats tillräckligt. Men om utvecklingen inte vänds riskerar vi att pensionerna permanent urholkas. har därför presenterat en politik som syftar till att öka sysselsättningen och trygga pensionerna (motion 2005/06:Fi240). Vi kombinerar sänkta skatter för arbetsinkomster med minskade bidrag. Förändringarna av skatter och bidrag minskar marginaleffekterna och leder till att fler kommer i arbete. Vi räknar med att förändringarna kommer att medföra en märkbar ökning av sysselsättningen som är mer än tillräcklig för att hindra bromsen i pensionssystemet från att slå till. Det finns också en annan viktig koppling mellan skattepolitik och pensionerna. Sedan det nya pensionssystemet infördes är pensionsnivåerna kopplade till utvecklingen av ekonomin i sin helhet. Fler sysselsatta och högre tillväxt innebär därmed högre pensioner. Detta gör att har en politik som förmår att höja pensionsnivåerna, utan att detta leder till ökade statliga utgifter. 4.2Ökad trygghet med ett förändrat regelverk De ålderspensionärer som inte är berättigade till garantipension i pensionssystemet därför att de inte bott i är hänvisade till äldreförsörjningsstödet. Äldreförsörjningsstödet låg när det infördes på samma nivå som garantipensionen gjorde efter skatt i en kommun med genomsnittlig kommunalskatt, men är till skillnad från garantipensionen inte skattepliktigt. Höjningarna av kommunalskatten i flera kommuner och i genomsnitt i riket har dock gjort att äldreförsörjningsstödet är mer värt än garantipensionen. Det uppfattas av många pensionärer med rätta som djupt orättvist. Mot denna bakgrund föreslår vi att äldreförsörjningsstödet görs skattepliktigt och sätts till samma nivå som garantinivån i pensionssystemet. Att äldreförsörjningsstödet görs skattepliktigt får dock inte leda till att det som ålderspensionen kan tas med till ett annat land, utan ska enbart utgöra ett försörjningsstöd i om man inte är berättigad till ålderspension här. I det nya pensionssystemet finns det möjlighet att överlåta framtida premiepensionsavsättningar till sin maka/make samt att låta pensionen tillfalla ens make om denne överlever en själv (låta pensionen gälla två liv). Det senare innebär dock att den månatliga pensionen blir lägre. Båda alternativen kräver särskild ansökan. Vi föreslår att premiepension på två liv ska vara det normala och att i stället premiepension enbart på sitt eget liv ska vara något som kräver särskild ansökan. Pension till efterlevande make/maka ska enbart beräknas på de som har betalts in efter det att giftermål eller samboende har inletts. Detta ger ett bättre ekonomiskt skydd för efterlevande makar och skulle i någon mån kunna fungera som en förstärkning av den numera försvagade efterlevandepensionen, änkepensionen. En bättre möjlighet att överföra inkomstpension mellan makar skulle underlätta för familjer att låta en förälder arbeta mindre under småbarnsåren. Det skulle även kompensera något på familjenivå att arbetsmarknaden inte är jämställd och kvinnor generellt sett därför tjänar mindre än män. Mot denna bakgrund vill vi även utöka möjligheten till inkomstpensionssystemet att överlåta pensionsrättigheter mellan makar och sammanboende. Även här gäller att pensionsrättigheter inte ska kunna överlåtas retroaktivt, utan enbart för framtida pensionsinbetalningar. Vi kan även tänka oss att explicit skriva in i lagen att man vid boskillnad vid skilsmässa ska ta hänsyn till pensionsrättigheter. Den möjligheten finns , men utnyttjas inte. 4.3Särskild satsning på pensionärerna De så kallade fattigpensionärerna har ofta ingen ATP, eftersom de aldrig haft ett avlönat arbete. De är få, bara några procent av totala antalet pensionärer, men de kan trots det räknas i tiotusentals. ekonomiska sanering av statens finanser fick de äldre bära en tung börda. Till de sämst ställda i dagens hör fattigpensionärer som saknar ATP. Regeringen har i sin budgetproposition visserligen föreslagit att bostadstillägget för pensionärer höjs . Detta tycker vi är ett bra förslag som vi ansluter oss till. Dock menar vi att regeringen i sitt förslag i någon mån bortser från de sämst ställda pensionärernas särskilda behov. Denna grupp, som ofta har så låg inkomst att de är berättigade till särskilt bostadstillägg förutom det vanliga bostadstillägget, behöver ett särskilt tillskott. Vi föreslår därför att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer höjs med och att en pensionär som är berättigad till särskilt bostadstillägg därmed får behålla mer efter det att hyran är betald. 5Lättare att arbeta för medelålders och äldre Vi moderater vill: Erbjuda äldre arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionärer nystartsjobb. Ge företagen större möjlighet att visstidsanställa personer . Underlätta för arbetsgivare att anställa äldre genom att avskaffa det utvidgade arbetsgivaransvaret. Underlätta för arbetsgivare att anställa äldre genom förändringar i reglerna för avsättningar till avtalspensioner. Åldersdiskriminering är ett betydande problem på den svenska arbetsmarknaden. Diskrimineringen behöver dock inte bero på förutfattade meningar om äldre, utan hänger ofta samman med att arbetsgivare förlorar ekonomiskt på att anställa individer över en viss ålder. En faktor av betydelse är de höga skatterna. Med nuvarande skattesystem är åtminstone höginkomsttagare (som oftare betalar statsskatt) högre beskattade än pensionärer. Det bidrar till att göra det mindre lönsamt att arbeta och mer lönsamt att pensionera sig. har arbetstagare rätt att kvarstå i anställning till . Många äldre kan och vill arbeta längre än så, men kanske inte på sitt gamla arbete. Men det finns ett flertal andra faktorer som gör det besvärligt för företag att anställa äldre. De nya sjukskrivningsreglerna för företagen kan få en negativ effekt på företagens vilja att anställa äldre arbetskraft, som just för att de är äldre riskerar att bli sjuka oftare. Enligt en enkät från drar sig av arbetsgivarna från att nyanställa sedan de fått ökat arbetsgivaransvar (TT ). De arbetsrättsliga åtagandena kan också ha betydelse för företagens vilja att anställa arbetskraft. En annan viktig faktor som avhåller arbetsgivare från att anställa äldre är utformningen av avtalspensionerna. I det nya allmänna pensionssystemet finns ingen fixerad pensionsålder. är det möjligt att helt eller delvis gå i pension med en, två eller tre fjärdedels pension. Någon övre gräns för när man måste gå i pension finns inte och så länge någon arbetar tjänar denne in ytterligare pension. Varje inbetald krona, upp till 7,5 basbelopp , är pensionsberättigande. I ATP-systemet bestämdes pensionen däremot som en viss andel av den lön man tidigare haft. Det innebar stabilitet för dem som fick pensionen, men inte för dem som skulle betala den, det vill säga skattebetalarna. Avtalspensionerna bygger på att företagen enligt kommunalskattelagen får göra skattefria avsättningar till pensionsförsäkringar av lönen. Många avtalspensioner är fortfarande baserade på det gamla ATP-systemet. Det brukar heta att de är förmånsbestämda. Det gäller för statliga och privata tjänstemän på många avtalsområden, men inte för privatanställda arbetare. Ett stort problem med förmånsbestämda pensioner är höga kostnader för arbetsgivare som anställer äldre personer till en lön som är högre än vad de har haft. Det är också kostsamt att höja lönen efter det att personen anställts, eftersom arbetsgivaren som är kvar till pensionen måste betala in tillräckligt med avgifter för att täcka den förmån som är bestämd i avtalet. Det gäller särskilt personer med lön över 7,5 basbelopp, i månadslön, eftersom det inte finns någon offentlig inkomstpension för löner över detta belopp. Konsekvensen kan bli att arbetsgivare avstår från att anställa äldre personer med hög lön därför att pensionskostnaderna är alltför höga. Detta problem skulle upphöra om de avtalsslutande parterna gick över till avgiftsbestämda i stället för förmånsbestämda pensioner. De avtalsslutande parterna har dock visat sig ovilliga att göra det. För att stimulera arbetsgivare att anställa har i kommit överens med de övriga borgerliga partierna om att arbetsgivaravgifterna ska tas bort för långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och personer i långvarigt socialbidragsberoende (). Äldre arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionärer kan således få nystartsjobb. Därutöver föreslår vi i vår budgetmotion att ett särskilt avdrag för arbetsinkomster införs, något som naturligtvis även inkluderar arbetsinkomster för den som fyllt . För att fler arbetsgivare ska våga och vilja anställa äldre vill vi att möjligheterna för tidsbegränsad anställning av personal förbättras, något som även föreslagits av seniorgrupp (Ds 2002:10). Därför har vi föreslagit att alla undantag från tillsvidareanställning ska slås samman till en enda typ av visstidsanställning som företrädesvis bör gälla . Därmed ökar flexibiliteten på arbetsmarknaden, vilket underlättar både för äldre och yngre att byta eller få ett nytt arbete. Det utvidgade sjuklöneansvaret har lett till att arbetsgivare undviker att anställa äldre med större risk för frånvaro från arbetet. föreslår därför att det utvidgade arbetsgivaransvaret i sjukförsäkringen avskaffas. Vi vill också stimulera de avtalsslutande parterna att göra om avtalspensionerna så att de blir avgiftsbestämda och föreslår därför att man fortsättningsvis endast ska få göra avsättningar med obeskattade medel om pensionerna är avgiftsbestämda. 6En vård och omsorg att lita på Vi moderater vill: Satsa på vård och omsorg , varav 3,7 miljarder ska användas för att förbättra sjukvårdens kvalitet i en särskild kvalitetssatsning. Införa särskilda vårdvisare för patienter med stora och sammansatta behov. Tillåta kommunerna att anställa läkare. Införa en nationell omsorgsgaranti som ger äldre i hela landet möjlighet att välja leverantör av äldreomsorg i eget och särskilt boende. Förbättra möjligheten för äldre i behov av omsorg att flytta mellan kommuner. Förbättra den palliativa vården. Bredda kompetensen för vissa yrkesgrupper inom vård och omsorg. 6.1Mer resurser till vård och omsorg Äldre är än mer än andra grupper beroende av att vården är tillgänglig och fungerar väl. Tyvärr är detta inte alltid fallet. I en undersökning av visas att har sämst vårdtillgänglighet av åtta jämförda europeiska länder. Den bristande tillgängligheten är något som främst drabbar äldre och personer med kroniska sjukdomar. I tvingas vänta på att få träffa läkare. I är motsvarande siffra . I uppgår andelen patienter som enligt egen utsago inte fått bot eller lindring av sina symptom till . I är motsvarande andel . I är det av dem som besökt läkare som inte har fått besked om orsaken till sina symptom. I är andelen . Även om det inte finns några undersökningar som påvisar att svensk sjukvård har dåliga medicinska resultat, reser svaren i undersökningen nya frågor. Vad är det som andra länder klarar av, men som vi misslyckas med? Varför ligger sämst till på samtliga undersökta områden? Finns det en grundläggande konflikt mellan vårdkvalitet och tillgänglighet i vården? I proposition till partistämman denna höst antogs en sjukvårdspolitisk proposition med förslag som bland annat syftar till att förbättra tillgängligheten i primärvården. Där föreslås också en speciell satsning på så kallade vårdvisare för patienter, ofta äldre, med stora och sammansatta vårdbehov. Kommunerna bör vidare ges rätt att anställa läkare, exempelvis geriatriker, för att tillgodose behovet av läkare vid särskilda boenden. Även den kommunala omsorgen präglas av stora problem. Variationerna när det gäller andelen äldre som får hemtjänst i ordinärt boende eller bor i en särskild boendeform är stora i landets kommuner. Forskare som har försökt härleda dessa variationer1 har inte kunnat påvisa några enskilda faktorer som förklarar variationen. har i uppföljningar och utvärderingar konstaterat att det inte finns rimliga förklaringar till skillnaderna i kostnad och resurstillgång. försvann 7500 platser i särskilda boenden. Motivet sägs vara en minskad efterfrågan på platser i särskilt boende. Fler sägs vilja bo kvar hemma. En annan förklaring kan dock vara att kommunerna har en övertro på kvarboendeprincipen. Vård i hemmet passar inte alla och kan leda till isolering. Siffror visar också att många gamla vill ha plats i äldreboenden, men hindras av platsbrist. fanns 2500 äldre som köade till en vårdplats. ökade antalet med 1000 personer. Detta talar alltså emot vad som sagts om en minskad efterfrågan. Eventuellt kan en satsning på hemtjänst och hemsjukvård till viss del kompensera behovet av vårdplatser, men någon sådan ökning syns inte. Dessutom sker avvecklingen oplanerat. Drygt 20 kommuner anger att ekonomiska skäl ligger bakom avvecklingen av platser. Dessutom ökar antalet personer som fått beslut om särskilt boende, men där beslutet inte verkställs. SBU2 gav 2003 ut rapporten äldreomsorg. Av denna rapport framkommer en mycket viktig slutsats, nämligen att behovet av forskning kring riktigt gamla patienter är särskilt stort och att informationshanteringen brister. Det framgår också att det är utomordentligt viktigt att också andra än geriatriker tar del i det tvärvetenskapliga forskningsfältet: arbetsterapeuter, audionomer, dietister, psykologer, sjuksköterskor, med flera. Första steget mot evidensbaserad vård vård som är baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet är att följa upp den egna verksamheten och se vad som är bra och vad som är dåligt. Att veta vilka metoder man använder och vilka resultat de ger är centralt för att kunna förbättra vården. Ny forskning visar att kunskapen om de äldsta och sjukaste patienterna ofta är bristfällig. Det vetenskapliga underlaget är sämst för den grupp som har det största vårdbehovet.