mot · GT02Sf331 · 2005-10-04 00:00:00 — 3En modern asyl- och migrationspolitik4 3.1En ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden4 3.1.1Varje asylärende ska behandlas individuellt och med likhet inför lagen5 3.1.2En arbetslinje i asylprocessen5 3.2.1Uppstramning av EU:s arbetstagarbegrepp nödvändig5 3.2.2Gör det lättare att arbetskraftsinvandra för utomeuropeiska medborgare6 4.2Varför lyckas sämre?7 4.2.1Höga marginaleffekter för socialbidragstagare8 4.3Åtgärder för bättre integration10 4.3.1Individanpassa skolan och öka kunskapskraven för bättre integration10 4.3.5Åtgärder för att minska socialbidragsberoendet13 4.3.6Socialbidrag till arbetsföra endast vid arbetssökande14 4.3.8Öka konkurrensen i välfärdsproduktionen15 4.3.9Ökat nyföretagande i utsatta områden15 4.3.10Anonymisera rekryteringsprocessen i offentlig sektor16 tillkännager för regeringen som sin mening att migrationspolitikens ledstjärna måste vara öppenhet för dem som genom arbete eller på grund av förföljelse vill bygga en framtid i , i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att den som har fått avslag på sin asylansökan skall kunna ansöka om tillfälligt uppehållstillstånd för arbete utan att behöva åka tillbaka till hemlandet och göra ansökan, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör ta initiativ till att arbetstagarbegreppet inom EU stramas upp, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till möjlighet för medborgare från länder utanför EU/EES att vistas i för att söka arbete, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening att höga marginaleffekter vid arbete är ett viktigt skäl till den höga arbetslösheten bland invandrare i , i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans viktiga roll för en förbättrad integration.2 tillkännager för regeringen som sin mening att arbetet med att värdera nyanlända invandrares utbildning måste forceras, i enlighet med vad som anförs i motionen.2 begär att regeringen lägger fram förslag om lärlingsintroduktion för nyanlända flyktingar/anhöriginvandrare, i enlighet med vad som anförs i motionen.3 beslutar att arbetsgivaravgiften slopas för privata arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting/anhöriginvandrare, i enlighet med vad som anförs om nystartsjobb i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av särskilda åtgärder för socialbidragsberoende invandrare, som minskar marginaleffekterna vid arbete, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening att alla socialkontor bör ställa krav på motprestation från arbetsföra personer som söker ekonomiskt bistånd, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening att arbetsförmedlingen bör få skyldighet att rapportera till huruvida klienter som söker socialbidrag står till arbetsmarknadens förfogande, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening att riksnormen för socialbidrag bör avskaffas, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheten att stärka de ideella organisationerna genom att införa en avdragsrätt för gåvor bör ses över.4 tillkännager för regeringen som sin mening att ökad konkurrens, särskilt inom produktionen av välfärdstjänster, sannolikt skulle få positiva effekter i form av minskad diskriminering, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt anonymiserat anställningsförfarande hos företag och myndigheter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att öka nyföretagandet i utsatta bostadsområden.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förstärkt diskrimineringslagstiftning och sammanläggning av diskrimineringsombudsmännen.3 1 Yrkandena 5, 1013 och 15 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 8, 16 och 18 hänvisade till AU. 4 Yrkande 14 hänvisat till SkU. 5 Yrkande 17 hänvisat till NU. 3En modern asyl- och migrationspolitik Invandring är i grunden en stor tillgång för ett land, givet att förutsättningarna för att ta till vara möjligheter för mänsklig utveckling och ökat välstånd är tillräckligt goda. Den förda politiken har dock inte förmått att hantera många av de frågor som rör invandring, vare sig det gäller att ta till vara möjligheter eller undanröja problem. Migrationspolitikens ledstjärna måste vara öppenhet för dem som genom arbete eller på grund av förföljelse vill bygga en ny framtid i . I dagens globaliserade ekonomi är människors rörlighet både naturlig och nödvändig. Utgångspunkten bör vara tron på det universella och okränkbara i de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Vår utgångspunkt är också övertygelsen att människor har kraft, vilja och förmåga att ta ansvar. 3.1En ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden enades samtliga företrädare för de sju riksdagspartierna, inom ramen för en parlamentarisk utredning, om att överprövningen i utlänningsärendena borde föras över till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Bakgrunden var att handläggningen av asylärenden kritiserats från rättssäkerhetssynpunkt, inte bara för att handläggningstiderna varit långa, utan även för att insynen i processen varit dålig för såväl parter som allmänhet. Lång tid förflöt från det att ärendet först anhängiggjordes till dess att regeringen presenterade ett godtagbart förslag . Varje ytterligare försening skulle ha lett till fortsatt lidande för enskilda och erodering av allmänhetens förtroende för den svenska asylprocessen. Därför ansåg vi det angeläget att beslut fattades om genomförande av reformen, även om vi inte i alla delar var nöjda med det förslag som regeringen presterade. Vår kritik mot förslaget presenteras i partimotion 2004/05:Sf33 med anledning av prop. 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. har fattat beslut om att reformen ska genomföras och träda i kraft . Reformen kan sägas ha tre huvudsakliga syften: Att öka rättssäkerheten i processen att öka allmänhetens förtroende för hanteringen av utlännings- och medborgarskapsärenden samt att förkorta handläggningstiderna. Överförandet till de allmänna förvaltningsdomstolarna uppfyller det första syftet. Ett tvåpartsförfarande, med möjlighet till överprövning i domstol samt ökade möjligheter till muntlighet, är grundläggande för att uppfylla rättssäkerhetskraven. Den ändrade instansordningen kan sägas bemöta även det andra syftet: Allmänhetens förbättrade insyn i processen genom offentlighet och tillgång till praxis kan bidra till ett ökat förtroende för utlännings- och medborgarskapsärenden. Det tredje syftet ställer höga krav på en ny instansordning. En av den nuvarande ordningens främsta brister har varit att ärendena tagit mycket , vilket haft en skadlig inverkan på de människor som fått vänta mycket länge på besked. En betydande del av enskilda asylsökandes sjukdomar och psykiska problem kan hänföras till den inhumana situation de befunnit sig i under processens gång. Det är vår förhoppning att förslaget, trots dess brister, kan bidra till att förändra asylprocessen i en positiv riktning. 3.1.1Varje asylärende ska behandlas individuellt och med likhet inför lagen För att den nya instansordningen ska få starta sin verksamhet med de bästa förutsättningar har det framförts förslag på ett s.k. nollställningsbeslut. I korthet skulle detta innebära att en grupp asylsökande befrias från den sedvanliga prövningen och medges uppehållstillstånd. Avsikten härmed är att avlasta asylprocessen från gamla ärenden. Detta beslut har kallats för olika saker, men det vanligaste begreppet är amnesti. Amnestin skulle avse samtliga som befinner sig i processen eller som redan har fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd men sedan gömt sig så att avvisningsbeslutet inte kan verkställas. Det vore enligt vår mening felaktigt att utfärda en allmän amnesti för dessa personer. Vår huvudinställning är att varje asylsökandes ärende ska bedömas individuellt, att alla är lika inför lagen och att lika fall ska behandlas lika. Att fatta beslut om kollektiv asyl vore lika fel som att fatta beslut om kollektiv avvisning. En allmän amnesti skulle dessutom innebära att de asylsökande som redan fått sitt avvisningsbeslut men stannat kvar i skulle få en positiv särbehandling. Ett sådant brott mot principerna om individuell och lika behandling inför lagen kan vi inte acceptera. 3.1.2En arbetslinje i asylprocessen står för en arbetslinje. Vi anser därför att det bör vara möjligt för den som fått avslag på sin asylansökan att söka tillfälligt uppehållstillstånd för arbete utan att behöva åka tillbaka till hemlandet för att göra ansökan. 3.2.1Uppstramning av EU:s arbetstagarbegrepp nödvändig För medborgare från andra EU- och EES-länder är det mycket lätt att arbetskraftsinvandra till . Det räcker med ett giltigt pass för att resa in i och sedan har man på sig att hitta ett jobb. En anställning, som inte behöver gälla många timmar eller räcka till att försörja sig på, ger sedan rätt till uppehållstillstånd och tillgång till de svenska trygghetssystemen. Om anställningen gäller än ges tillfälligt uppehållstillstånd och om den gäller längre än ges ett uppehållstillstånd . Något särskilt arbetstillstånd krävs inte. Vår uppfattning är att uppehållstillstånd för arbete bör ges till människor som kan försörja sig själva genom eget arbete. Den grundregeln, som gäller för studenter och pensionärer, ska gälla medborgare från alla EU-länder. beslut om att några få timmars arbete ger tillgång till hela trygghetssystemet är orimligt. Regeringen bör ta initiativ till en ändring av villkoren för uppehållstillstånd för arbetstagare och till att en ny definition av arbetstagarbegreppet kommer till stånd. 3.2.2Gör det lättare att arbetskraftsinvandra för utomeuropeiska medborgare För medborgare i länder utanför EU är det betydligt svårare att komma till som arbetskraftsinvandrare eftersom svenskar, utlänningar som redan bor i och EU/EES-medborgare har företräde till arbete framför andra. Det är i samråd med länsarbetsnämnden som fattar beslut om arbetstillstånd i det enskilda fallet. För att över huvud taget kunna söka ett arbetstillstånd krävs att man har ett anställningsavtal och bostad ordnad redan innan man kommer till . Vi moderater anser att det måste bli lättare att komma till som arbetskraftsinvandrare för medborgare från länder utanför EU/EES. Det bör vara möjligt att vistas i för att söka arbete. en person söker arbete ska det finnas ett krav på självförsörjning och ansvar för boendet. Uppehållstillstånd och arbetstillstånd ska kunna beviljas för en person som genom t.ex. ett anställningsavtal kan dokumentera att han eller hon har fått ett arbete. Någon prövning av länsarbetsnämnderna ska heller inte göras. Det är arbetsgivaren själv, och inte länsarbetsnämnden, som kan och ska avgöra om arbetsgivaren behöver just denna person för det aktuella jobbet. Nuvarande krav på lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor som lägst motsvarar kollektivavtal på lägsta nivå bör dock inte sänkas. Ytterligare åtgärder kan också behöva vidtas för att minimera riskerna för oseriös arbetskraftsinvandring. För invandrare är arbetslösheten högre, sysselsättningen lägre, förankringen på arbetsmarknaden sämre, genom tillfälliga i stället för fasta anställningar, inkomsterna lägre och beroendet av olika former av inkomststöd högre än för infödda svenskar. En utförligare genomgång av forskningen och statistiken över integrationen på arbetsmarknaden görs i den moderata partimotionen 2004/05:Fi13 med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition1. Den samhällsekonomiska kostnaden för integrationspolitikens misslyckande är betydande. sker en inkomstöverföring från infödda till invandrare som motsvarar i storleksordningen procent av BNP, vilket skall jämföras med att nettoinkomstöverföringen under 1960- och motsvarande av BNP och gick i motsatt riktning (m.fl. 2002). Integrationsproblemen beror inte främst på utbildning och yrkeserfarenhet. De som är utrikes födda har faktiskt i genomsnitt högre utbildning än infödda svenskar (2003). Det är inte heller så att personer som är utrikes födda har en annan inställning till arbete eller söker arbete på ett sätt som kan förklara integrationsproblemen (Arai, och 1999). De som är födda utanför anser att det är viktigare att ha ett arbete än de som är födda i . 4.2Varför lyckas sämre? var sysselsättningsgraden högre bland utrikes födda. Det är inte förrän under 1990talet som dagens stora skillnad, där sysselsättningsgraden ligger lägre än för inrikes födda, etablerades (, och 2004). Det är inte heller så att situationen är lika nedslående i alla länder. Även om internationella jämförelser är komplicerade visar genomgång att , tillsammans med , och , lyckats sämst när det gäller integrationen på arbetsmarknaden. Till en del beror detta på att har en i det närmaste obefintlig andel arbetskraftsinvandring och en större andel flykting- och anhöriginvandring i jämförelse med övriga . Men även med hänsyn till detta kvarstår dock skillnader. Källa: , Sopemi 2005. Det är svårt att finna en entydig förklaring till att har lyckats sämre med integrationen av invandrare. Vi tror dock att en förklaring kan vara att det, precis som för många låginkomsttagare, har lönat sig dåligt att arbeta. Därtill har infasningen på arbetsmarknaden varit alltför långsam. 4.2.1Höga marginaleffekter för socialbidragstagare Det är olyckligt att den svenska välfärdsmodellen bidrar till extra höga marginaleffekter för just de grupper som har svag förankring på arbetsmarknaden, exempelvis invandrare. Dessa grupper får i högre grad inkomststöd via socialbidrag som trappas av krona för krona vid stigande inkomster och därför ger hundraprocentiga marginaleffekter. har beräknat tröskeleffekter för socialbidragstagare, dvs. den förvärvsinkomst som gör att hushållet har ekonomisk av att arbeta i stället för att försörja sig genom socialbidrag (prop. 2004/05:1, bil.3, s.21). Månadslön som krävs för att den disponibla inkomsten skall överstiga socialbidragsnivån 2004 Som diagrammet ovan visar så krävs det en månadslön på ca för att det ska löna sig att arbeta för en ensamstående person utan barn (svarta stapeln längst till vänster i diagrammet). Redan för hushåll utan barn stiger tröskelinkomsten kraftigt om den sammanboende partnern saknar arbetsinkomst. För barnfamiljer stiger tröskelinkomsten än mer. I exemplet med en fyrabarnsfamilj där ingen av makarna förvärvsarbetar krävs det en månadslön på mer än för att det ska löna sig för den ena maken att ta ett arbete (den mörkgrå stapeln längst till höger i diagrammet). De som har kommit in på arbetsmarknaden men lämnat den igen på grund av arbetslöshet eller sjukdom har tillgång till akassa och socialförsäkringar där marginaleffekterna är lägre än för socialbidrag men ändå höga i ett internationellt perspektiv. Enligt en OECD-jämförelse hade ett gift par med två barn där den ena parten inte arbetar och den andra söker jobb en ersättning på av tidigare lön i , jämfört i genomsnitt i OECD.2 Det är troligt att dessa faktorer förstärker de integrationsproblem som alltid finns på grund av att det tar tid innan de som anländer till ett land har skaffat sig språkkunskaper och anpassat sig till de sociala normer som råder på just den svenska arbetsmarknaden. Marginaleffekterna bidrar till att försena integrationen. Ytterligare en förklaring kan vara att integrationspolitiken fått större betoning på social integration och mindre på arbetsmarknadsintegration. Ett uttryck för detta är att ansvaret för flyktingmottagandet flyttades från AMS till (numera ). Så länge AMS hade ansvaret gällde arbetslinjen. Ungefär som tog över infördes i stället Hela-Sverige-strategin vilket innebar att flyktingar placerades ut geografiskt där det fanns bostäder, vilket oftast sammanföll med regioner där det inte fanns arbeten.3 Även om strategin formellt är övergiven fortsätter de negativa effekterna att reproduceras, eftersom nyanlända invandrare ofta vill bosätta sig nära släktingar och vänner. Vissa studier tyder på att det är viktigare att invandrare snabbt kommer in på arbetsmarknaden än att de kommer in på ett arbete som motsvarar deras kompetens. visar, i en uppföljning av de flyktingar som fick permanent uppehållstillstånd 19871991 att formell utbildning hade liten eller ingen effekt på flyktingarnas möjlighet att få jobb. 4 I stället var sannolikheten att få jobb betydligt högre för dem som deltagit i någon typ av arbetsmarknadspraktik. Studier visar att av de bosnier som kom efter kriget i var av de manliga invandrare som kommit till i arbete , medan motsvarande andel för hela riket var (m.fl. 2002, s. 42). 4.3Åtgärder för bättre integration I denna motion presenterar vi nu några förslag till konkreta åtgärder för att förbättra integrationen av nyanlända invandrare på arbetsmarknaden. Vårt mål är att fler invandrare ska börja jobba snabbare efter ankomsten till och kunna försörja sig på sitt arbete. 4.3.1Individanpassa skolan och öka kunskapskraven för bättre integration Ett av de allra viktigaste sätten att åstadkomma verklig integration är en bra skola för alla barn och ungdomar, oavsett bakgrund. Elevers kön eller familjebakgrund ska inte vara avgörande för hur de lyckas i skolan, men har den svenska skolan blivit sämre på att kompensera för elevernas förutsättningar. Lyckas man inte uppnå de grundläggande kunskaperna i blir det svårt att ta igen detta . Risken för utanförskap ökar. Skolan måste därför få bättre möjligheter att individanpassa undervisningen. Det behövs en skola där kunskapsuppdraget är centralt och där förväntningarna är höga på alla elever. Till skillnad från regeringen tror vi inte på kollektiva lösningar, inte minst därför att invandrarbarn faktiskt inte har sämre resultat än svenskfödda barn. Det mest relevanta är hur länge de bott i och deras socioekonomiska bakgrund. Invandrarbarnen har i högre utsträckning föräldrar med låg utbildning, som är arbetslösa, uppbär socialbidrag och är ensamstående. Tar man hänsyn till de här faktorerna försvinner det mesta av skillnaderna i genomsnittligt meritvärde (betyg) mellan de med utländsk och svensk bakgrund. Flickor med invandrarbakgrund presterar i genomsnitt bättre än svenskfödda pojkar. Det krävs en mer individanpassad undervisning, en skola där alla elever blir sedda och som ger stöd till alla elever med deras olika behov för att klara kunskapsmålen. Vi vill ge alla skolor fler verktyg och större möjligheter att kunna möta elever med olika behov, bl.a. genom att ta bort detaljregleringar för skolan, skärpa kraven på skolor och huvudmän att sätta in stöd samt genom kontrollstationer och utvärderingar av varje skolas kvalitet. Vi satsar på att stärka lärares kompetens och på att sprida kunskap från forskning och erfarenhet om bl.a. effektiva undervisningsmetoder för barn med olika bakgrund. Vi vill stärka förskolans pedagogiska uppdrag och tidigarelägga skolstarten för att tidigt stimulera barn på ett sätt som ökar deras senare möjligheter att lära sig läsa, skriva och räkna. Det senare har visat sig vara särskilt betydelsefullt för just barn med utländsk bakgrund och andra barn i särskilt behov av stöd. Möjligheten för elever och föräldrar att välja skola behöver stärkas. Det minskar risken för segregation i skolor som en följd av segregation i bostadsområden. Skolors konkurrens om elever bidrar också till pedagogisk förnyelse. Arbetet med att värdera nyanlända invandrares utbildning måste forceras. undersökning visar att av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion (2004). Eftersom en betydande del av de utrikes födda med akademisk utbildning inte har ett arbete som motsvarar utbildningen är det viktigt att valideringssystemen förbättras. Regeringen har tillsatt en valideringsdelegation som under 20042007 skall arbeta för att främja en snabbare validering. Ett alternativ till förbättrad validering är den modell som genomförts i , där alla har rätt, enligt lagen om yrkesexamina, att visa upp sina yrkeskunskaper i ett fristående yrkesprov (2004). Provet är oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna, färdigheterna och erfarenheterna. Examensarbetet är flexibelt och ska täcka alla yrkesområden i tre kategorier: grundexamen, yrkesexamen och specialyrkesexamen. I andra länder finns andra system för validering. Det finns emellertid inte någon utvärdering av hur olika valideringssystem bidrar till integrationen på arbetsmarknaden, vilket gör det svårt att dra några entydiga slutsatser. och Näringslivs (SNS) välfärdspolitiska råd har föreslagit att det nuvarande integrationssystemet ersätts med en lärlingsintroduktion där infasningen på arbetsmarknaden inleds omgående genom att träningen i svenska kombineras med något slags förvärvsarbete redan under första vistelseåret i (m.fl. 2002). Eftersom introduktionen bygger på att arbete och studier blandas och att studierna sker integrerat på arbetsplatsen påminner introduktionen om ett lärlingssystem. anser att introduktionen bör ske så att invandraren vid avslutningen förvärvat företagsspecifik kompetens. Rådets bedömning är att lärlingsintroduktionen bör pågå . Vi moderater föreslår att arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvfart får en lönesubvention på av lönen så länge som undervisningen pågår, dock högst . Lönesubventionen trappas ned till om deltagandet i sfi-undervisningen avslutas innan treårsperiodens slut. Lönen bör utgå i enlighet med gällande kollektivavtal. Språkundervisningen kan med fördel ske på arbetsplatsen genom arbetsgivarens försorg. Denne får då betalt genom den utbildningspeng som allianspartierna vill införa. Lärlingsintroduktionen bör i möjligaste utsträckning ske på en arbetsplats där den utbildning och yrkeserfarenhet som invandraren har tas till vara, men det bör inte införas något villkor om en sådan koppling eftersom det är viktigare att introduktionen sker snabbt än att den motsvarar framtida yrkesförväntningar. Ett problem vid introduktionen på arbetsmarknaden är att det tar tid att skaffa sig de kunskaper som krävs för att fungera väl på en ny arbetsmarknad. Det kan också vara mer komplicerat för arbetsgivare att bedöma produktiviteten hos en nyanländ invandrare. Båda dessa faktorer gör att det kan vara svårt att finna ett arbete. Allianspartierna har i sina respektive budgetar lagt fram förslag om att arbetsgivaravgiften ska slopas för privata arbetsgivare som anställer personer som befunnit sig långt från arbetsmarknaden . Den föreslagna rättigheten som fått namnet nystartsjobb har omfattat långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade och långvarigt socialbidragsberoende utan arbete. I DN-debattartikeln () föreslog de borgerliga partiledarna att nystartsjobben även skulle omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Vi moderater föreslår , i vår budget , att nystartsjobben även ska omfatta nyanlända flyktingar som lyckas få ett arbete under asylprocessen och innan uppehållstillstånd har beviljats. Med lärlingsintroduktion och nystartsjobb får vi en introduktionsperiod , vilket också är då förvärvsfrekvensen bland nyanlända stiger snabbast. Både nystartsjobben och lärlingsintroduktionen innebär också att kommunernas kostnader för introduktionen av invandrare minskar dramatiskt. 4.3.5Åtgärder för att minska socialbidragsberoendet