ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Bo235 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av och andra bestämmelser i syfte att säkerställa ett bevarande av vattenkraftens produktionskapacitet. Sedan infördes har villkoren för att ompröva vattendomar kraftigt utvidgats. Omprövningar av vattendomar kan medföra minskad tillgång till förnybar el. I förlängningen leder minskad vattenkraftsproduktion till ökad negativ påverkan på miljön genom ökad användning av miljömässigt sämre alternativ. Omfattande samhällsekonomiska förluster står för dörren om inte omprövningarna av vattendomar görs på ett sådant sätt att vattenkraftens produktionsförmåga bevaras och i bästa fall effektiviseras. Vattenkraften är otvetydigt viktigaste energislag; det är ett rent, förnybart, inhemskt och kostnadseffektivt energialternativ som utgör nära hälften av landets elproduktion. Vattenkraften är också förutsättningen för att vårt energisystem skall fungera effektivt, eftersom det är en reglerbar energikälla. Det är avgörande för vårt välfärdssamhälle att vattenkraftens produktionskapacitet bevaras. Det finns emellertid flera faktorer som hotar vattenkraftens framtid; inte minst handlar det om omprövningar av villkor för vattendomar. regler för dessa omprövningar är omfattande och komplexa. Förutom har andra förändringar påverkat så att fler omprövningar kan förväntas, t ex skapandet av nya vattenmyndigheter. Experter är överens om att förutsättningarna för omprövningar kraftigt vidgats i jämförelse med den gamla vattenlagen. Praxis visar att många omprövningar sker med hänvisning till det särskilda skyddet för fisket, vilket ofta resulterat i höjningar av minimivattenföringen, som i sin tur minskar elproduktionen. Enligt lagen kan en ny vattendom begränsa produktionen i ett vattenkraftverk utan att ersättning utgår till kraftverksägaren. Tyvärr tyder erfarenheterna på att omprövningarna av vattendomar i regel leder till en sådan produktionsinskränkning. Om denna utveckling fortsätter riskerar förnybar elproduktion motsvarande flera TWh att försvinna. Om bortfallet kompenseras genom import försvagas handelsbalansen. Dessutom innebär förlusten av inhemsk el att man måste ersätta bortfallet med andra energiproduktionsalternativ som med all säkerhet är miljömässigt sämre än vattenkraften. Den el som produceras på marginalen kommer från kolkraft. Risken för produktionsförluster till följd av omprövningar av vattendomar måste kartläggas bättre. Sämre villkor för vattenkraft genom nya vattendomar leder till sämre investeringsklimat och därmed sämre underhåll som elproduktionsbortfallet kan resultera i ökat nyttjande av miljömässigt sämre energialternativ. Omfattande samhällsekonomiska förluster står för dörren om inte omprövningarna av vattendomar görs på ett sådant sätt att vattenkraftens produktionsförmåga bevaras och i bästa fall effektiviseras. En översyn av och andra bestämmelser bör därför genomföras i syfte att säkerställa ett bevarande av vattenkraftens totala produktionskapacitet.
mot · GT02Bo236 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det skall finnas samma tillgång till skötbord på offentliga toaletter för såväl män som kvinnor med små barn. Jämställdhetsarbetet i har kommit långt i en internationell jämförelse. Vi har en väl utbyggd föräldraförsäkring som ger båda föräldrar möjlighet att vara hemma med barnen. Det innebär att det har varit så många pappor i som är hemma med sina barn. Utvecklingen är också den att det blir allt mer vanligt att det är pappan som tar barnen ut på en promenad till olika aktiviteter. är samhället i vissa avseenden inte anpassat för pappor som är ute med sina barn. Ett sådant tydligt exempel är avsaknaden av skötbord på offentliga herrtoaletter i köpcentrum på restauranger och kaféer. Allt för ofta möts fäder av att skötbordet endast finns på damtoaletten. Om vi menar allvar med att dela föräldraledigheten måste båda föräldrarna ha samma möjligheter att byta blöjor när man befinner sig utanför hemmet. Det kan tyckas vara en banal fråga, men är grundläggande och primär småbarn behöver helt enkelt byta blöjor och otid och det är inte rimligt att föräldrar ska behöva tvingas byta blöjor på golvet i en pissoar bara för att de i egenskap av förälder råkar ha fel kön. Det här är en jämställdhetsfråga. Pappor byter också blöjor.
mot · GT02Bo237 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att undersöka möjligheterna för att skriva av vissa skulder till . Bostadsbidragen utgör en viktig del av fördelningspolitiken och riktar sig till barnfamiljer och ungdomar med de allra lägsta inkomsterna. Bidraget betalas ut som ett preliminärt bidrag utifrån den inkomst sökanden själv uppskattat som årsinkomst. Den inkomsten jämförs sedan i efterhand med med uppgifter från bl.a. inkomsttaxeringen då bostadsbidraget betalades ut. För hushåll som varit helt utan annan inkomst än socialbidrag under första delen av året och sedan fått arbete innebär konstruktionen på bostadsbidraget att de dels får mycket kraftiga marginaleffekter de arbetar, dels drabbas av en skuld som har direkt samband med att de fått bostadsbidrag, men inte socialbidrag för en del av sina kostnader under den del av året då de inte haft ett arbete. Jag är väl medveten om att en förändring av gällande regelverk kan vara komplicerad, men menar ändå att regelverket för bostadsbidragen i denna del uppfattas som så orättvist att det finns skäl att studera möjligheterna att avskriva skulden för bostadsbidrag för vissa hushåll. Det skulle gälla de hushåll som fått en betydande förändring av sin inkomstsituation under ett aktuellt år och under del av året uppburit bostadsbidrag mot bakgrund av då känd och aktuell inkomst.
mot · GT02Bo238 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fastighetsreglering. För att undvika stämpelskatt vid köp av dyra fastigheter, t.ex. centralt belägna kontors-, affärs- eller hyreshus är det många fastighetsägare som anlitar lantmäteriet och begär att en fastighet som man tänkt köpa regleras till en annan fastighet som man redan äger. Det finns inga krav på att fastigheter hänger ihop fysiskt, utan de kan bestå av många olika, geografiskt spridda skiften. Följden blir att den köpta fastigheten försvinner och blir en del av en annan fastighet med ett helt annat namn. Detta får flera olyckliga följder: Fastighetsbeteckningar består av ett namn och ett nummer. Namnet ger direkt en vink om var fastigheten ligger, för den som är insatt i geografin. Om en fastighet med ett geografiskt namn i beteckningen kan ligga var som helst, innebär det naturligtvis stora risker för missförstånd. Även om kvartersnamn i allmänhet inte är kända av kommuninvånaren i gemen så finns det ändå en hel del yrkeskategorier som använder dem och därför lärt sig dem. Men det handlar också om kulturhistoriska värden som går förlorade. Just i städernas centrala delar har kvartersnamnen ofta en lång historia, där de bl.a. kan anspela på äldre topografiska förhållanden eller verksamheter som bedrivits på platsen i gångna tider. De kan t.ex. heta Holmen, Kvarnen, Vadstället, Gamla Tullen och berättar därmed vad som funnits på platsen i äldre tider. Då centrumkvarter ofta bara består av en eller ett par fastigheter, är det lätt hänt att samtliga fastigheter i ett kvarter köps av någon som vill undvika stämpelskatt, och därför begär att de ska regleras till en annan fastighet någon annanstans i staden. Därmed är det historiska kvartersnamnet utplånat. I ytterområdena, där kvartersnamnen sällan har något kulturhistoriskt värde, uppstår nästan aldrig fenomenet, eftersom fastighetsvärdena, och därmed stämpelskatten är lägre. Det är olyckligt att reglerna och kostnaderna för vanligt köp respektive fastighetsreglering är sådana att de uppmuntrar till den här typen av fastighetsregleringar. En lösning vore: 1. avgifterna görs kostnadsneutrala, så att de inte uppmuntrar till den här sortens långsökta och olyckliga fastighetsregleringar, eller 2. förändring av lämplighetsbedömningen vid ansökan om fastighetsreglering.
mot · GT02Bo239 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som län/region bör vara kvar. Det går bra för . Nästan oavsett vilken indikator man väljer att studera ligger i topp. Befolkningstillväxten är sjunde största län och medellivslängden är högst i landet. Ohälso- och sjukskrivningstalen är låga, arbetslösheten likaså. Sysselsättningsgraden ökar snabbare i än i de flesta andra län, liksom medborgarnas disponibla inkomst. Hallänningarnas utbildningsnivå är hög. Väger man samman alla indikatorer som mäter regional utveckling till ett enda mått då skulle sannolikt vara mest framgångsrika län. Medborgarna är också nöjda med den service de får. En färsk patientenkät visar att medborgarnas nöjsamhet med den hälso- och sjukvård som står för är stor och då är ändå landstingsskatten näst lägst i landet. Studerar man det sammanlagda resultatet från de sex halländska kommunerna är ekonomin mycket god. har också ett mycket gynnsamt geografiskt läge och länet kan ses som en del av två starka tillväxtregioner; och . Men vi har ingen självklar gräns mellan de två. Tvärtom finns det en rad funktionella samband för alla kommuner, såväl norrut som söderut. När vi nu finner att kan komma att delas upp i tre stycken ställer vi oss som hallänningar två frågor: Vad är det som gör att det går så bra för ? På vilket sätt skulle det gynna hallänningarna om länet delas upp på tre andra regioner? Svaren på första frågan är flera, men en viktig framgångsfaktor för är det sätt på vilket de offentliga aktörerna samarbetar med såväl högskolan som näringslivet. Vi brukar berömma oss om hallandsandan, som går ut på att söka lösningar i samförstånd istället för i konfrontation. Kombinera sedan detta med en stor portion entreprenörskap och framåtanda och finn ett mycket väl fungerande regionalt utvecklingsarbete med en god sjukvård och mycket väl fungerande kommunala välfärdstjänster med goda resultat dessutom. Trots detta får i jämförelse med andra län mycket lite statliga pengar för regional utveckling och vi ber inte heller om mer. Också våra sex kommuner, , , , , och , besitter en stor attraktionskraft. Kommunerna har ett differentierat näringsliv, och det är i första hand de små och medelstora företagen som genererar tillväxt och håller uppe sysselsättningen. Till skillnad från många andra av landets kommuner handlar arbetet hos oss inte om att vända en negativ utveckling utan om att förstärka en redan positiv sådan. Vilka argument och motiv som används för att bryta upp den kanske mest framgångsrika regionen i vet vi inte. Men att stora värden skulle riskera att gå förlorade om regionindelningen förändrades så att som län och region skulle försvinna råder det ingen tvekan om.
mot · GT02Bo243 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt utreda förutsättningarna för att få ett rationellt och rättssäkert system med fastighetskoordinater med rättsverkan. Frågetecken uppstår ibland om var den lagliga gränsen går mellan grannars tomter eller andra fastighetstyper. gäller i första hand de gränsrör, råstenar eller liknande markeringar som placerades i marken när fastigheten administrativt bildades. Idéer är nu på frammarsch om att istället låta koordinater i ett rikstäckande referenssystem definiera samtliga gränspunkter. En sådan förändring skulle kräva ny lagstiftning såväl som tekniska och ekonomiska insatser. pågår ett forskningsprojekt som främst fokuserar på de juridiska aspekterna av dagens respektive framtidens fastighetsgränser. Syftet med den studien är att identifiera och analysera konsekvenser av en framtida förändring från dagens svenska system till vad som i internationella sammanhang brukar kallas legal coordinate cadastre. Visionen är att digitala koordinater är det bästa beviset för gränsers sträckning. Koordinatuppgifternas riktighet skulle kunna garanteras på samma sätt som staten garanterar äganderätten genom lagfartssystemet. Alla gamla handlingar om fastigheter finns snart i digital form och blir därmed tillgängliga via Internet för alla och envar. Alla kartor med aktuella uppgifter om dagens terräng blir också i allt högre utsträckning digitala. Detta innebär att det skulle gå att åstadkomma utomordentligt stora rationaliseringsvinster i fastighetsöverlåtelse- och fastighetsbildningsprocesserna om det fanns en färdig lagstiftning om rättsverkan för fastighetsgränsers koordinater. Det ligger i samhällets och skattebetalarnas intresse att hämta hem effekterna av de miljardinvesteringar som genomförs genom utökade digitala databaser med uppgifter om fastigheter och terräng. Elektroniska ansökningsförfaranden, digitala arkiv, GPS, Galileosystemet och e-tjänster bör införas och fullt ut utnyttjas på den svenska fastighetsmarknaden. På det sättet skulle transaktionskostnaderna kunna minska dramatiskt och avgifter och skatter kunna sänkas rejält. En lagstiftning om rättsverkan för koordinater innebär också ett värdefullt inslag i arbetet med att lösa morgondagens bemanning av kommunala och statliga handläggartjänster. Dessutom skulle den svenska marken besparas från tonvis med järnrör och andra ingrepp i terrängen. Sammantaget innebär detta att en utredning bör tillsättas med mål att utvärdera förutsättningarna för ett rationellt och rättssäkert system med fastighetskoordinater med rättsverkan.
mot · GT02Bo248 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över regelverket för bostadsbidrag för föräldrar med delad vårdnad av barn. är det vanligt att föräldrar har delad vårdnad om sina barn efter det att de har separerat. Det är självfallet positivt om båda föräldrarna tar gemensamt ansvar för barnen även efter en skilsmässa eller separation. Dagens regelverk är dock inte fullt ut anpassat till denna situation och framstår därför som otidsenligt. Ett vanligt exempel på detta är att enbart den förälder där barnen är folkbokförda har möjlighet att få bostadsbidrag även om barnen är lika mycket hos både mamma och pappa. Att barnens postnummer avgör om en förälder får bostadsbidrag vid delad vårdnad, men inte den andra, är knappast rättvist. Det bör gå att finna andra lösningar. Antingen bör båda föräldrar få bostadsbidrag, om de uppfyller kraven, eller så bör det kanske gå att finna en lösning med delat bostadsbidrag. Hur som helst finns det skäl för en översyn.
mot · GT02Bo249 · 2005-09-25 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram en lagändring som innebär att fastighetsägarna skall avstå en viss procent av sitt bostadsbestånd till kommunala bostadsförmedlingar och kommungemensamma bostadsförmedlingar. vräktes ca 1000 barnfamiljer i , barn berördes. Flera av dem som vräkts saknar ett eget boende ett drygt år efter vräkningen, vilket betyder att de är hemlösa. Det saknas information om hur många barn som vräks . Vi vet inte hur många hemlösa och trångbodda barn det finns i . Hemlöshetskartläggningar som gjorts det tyder på att det i storstäderna finns en grupp barn () som bor tillsammans med sina hemlösa föräldrar och långt fler i trångboddhet. I nationella kartläggning 1999 konstaterades att en tredjedel av landets drygt 8000 hemlösa hade barn och hälften av alla de 380 kvinnorna som hade barn hade också själva vårdnaden om dem, trots att de var hemlösa. Barnen lever inte på gatan men de har heller inget ställe där de får stanna kvar och känna sig hemma. En stor del av barnen hade flykting- eller invandrarbakgrund. Barn inkvarteras på hotell, i socialförvaltningarnas krisboenden och andra former av nödlösningar eftersom bostadsbristen är stor och många av värdarna inte tar emot bidragsberoende barnfamiljer. En god bostad är avgörande för möjligheten att leva ett gott och tryggt liv. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen, men utan en fungerande bostadsförmedling och en skyldighet för fastighetsägare att avstå en viss del av sitt bostadsbestånd till förmedlingen har kommunerna små möjligheter att ordna goda bostäder till behövande och därför, för bl.a. barnens skull, måste en lagändring komma till stånd när det gäller att fastighetsägarna skall avstå en viss procent av sitt bostadsbistånd till kommunala bostadsförmedlingar som åter inrättas.
mot · GT02Bo250 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen skall se över möjligheterna att genom lag återskapa bostadsförmedlingarna som ett led i att återskapa ett ytterligare verktyg i en aktiv bostadspolitik. Bostadspolitiken har sparats bort. Det handlar inte bara om själva byggandet utan också om den aktiva bostadspolitiken. Vi måste sluta tro att enbart byggande i sig reder ut de problem vi ser i samhället mot bakgrund av bostadsbristen. Vi måste återigen fastställa bostaden som välfärdens fjärde ben. Men måste vi sätta kraft bakom orden. Staten måste ta ett större ansvar jämte kommuner och bostadsföretag. Nyckeln till en lyckad bostadspolitik ligger i samhällsbyggnad. Endast genom att samordna bostadspolitiken med socialpolitiken kan vi tala om en samhällsbyggnadspolitik. Unga människor lever i en verklighet som innebär att man inte kan få tag i en egen bostad. Det begränsar dessa och håller tillbaka samhällsutvecklingen i stort när unga människor inte kan börja studera där de vill eller ta ett jobb på en annan ort på grund av bostadsbristen. Låt oss verka för att bostaden blir det fjärde benet i välfärden.
mot · GT02Bo251 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om offentliga toaletter. Alla människor har rätt till ett gott och värdigt liv. Till detta hör möjligheten att vistas och röra sig fritt i samhället. Offentliga toaletter som kan användas av alla är en av förutsättningarna för att möjliggöra detta. Det gäller också funktionshindrade. finns bestämmelser om toaletter för funktionshindrade i bland annat , och riktlinjer och föreskrifter. Av dessa framgår emellertid inte att det ska finnas utrymme för medföljande, till exempel personliga assistenter, vid toalettbesök. Det innebär i praktiken att det inte alltid finns plats för dessa, och toalettbesöket blir därför inte möjligt. Den enskildes rörelsefrihet inskränks. Det kan knappast tolereras. I frågesvar till anförde samhällsbyggnadsministern att frågan prövas inom ramen för utredning och översyn. Det är inte till fyllest. Regeringen bör ta mer offensiva initiativ än så. Det bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Bo252 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa värmekällor i nybyggda hus. I samband med stormen blev det än en gång uppenbart hur sårbart vårt samhälle är. När strömmen försvann stod många hus helt utan uppvärmningsmöjligheter. Vid långvariga strömavbrott kan detta få mycket allvarliga konsekvenser för både människor och egendom. Det vore därför rimligt att det åtminstone i alla nybyggda hus för åretruntboende skulle vara obligatoriskt att bygga in en alternativ värmekälla som kan användas vid strömavbrott.
mot · GT02Bo254 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i i syfte att öka jämställdheten i religiösa samlingslokaler. Jämställdhet ska genomsyra alla områden. I den här motionen vill jag fästa uppmärksamheten på ur ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller byggandet av religiösa samlingslokaler. Flera av de religioner som är verksamma i har en tradition att skilja kvinnor och män åt i kyrkobyggnaden. De religioner som är verksamma i måste anpassa sig till de normer och regler som finns här. är ett land som arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Då är det inte acceptabelt att bygga samlingslokaler så att man skiljer kvinnor och män åt i byggnaden. Självklart ska vi ha religionsfrihet. Men det är viktigt att försvara andra värden och öppet ta ställning när dessa värden kolliderar med religionsfriheten. Jämställdheten är ett sådant värde. Det måste det svenska samhället våga hävda. Det är också svårt att se att en lagändring som ökar jämställdheten i religiösa samlingslokaler skulle utgöra något hot mot religionsfriheten. En ändring bör därför göras i med syfte att öka jämställdheten i religiösa samlingslokaler.
mot · GT02Bo260 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att utifrån brandsäkerhetsaspekten låta byggbranschen själv välja byggmaterial, utan statliga pekpinnar. I genomsnitt tillbringar människor av sin tid i byggnader. En stor del av är i hemmet. Alla människor vill ha ett tryggt boende, ett hem där man känner sig säker. Nästan två tredjedelar av svenskarna uppger att de oroar sig för att deras hem ska förstöras vid en brand. Studier visar att risken för brandspridning i bostadshus till stor del är beroende av konstruktion och vilken metod som använts. En jämförelse mellan flervåningshus med strukturer av betong och trä visar att från ett brandsäkerhetsperspektiv är betong- och tegelkonstruktioner mer beständiga mot brand genom hela byggnadskonstruktionen. Statistik om kostnader för bränder i trähus kontra stenhus visar mångdubbelt högre kostnader för trähusbränder. Betonghusens obrännbara grundkonstruktioner hindrar brandspridning på ett effektivt sätt. En lägenhet i ett betonghus kan med andra ord bli övertänd och helt utbränd utan att resten av fastigheten drabbas av några direkta brandskador. Det sägs vara möjligt att bygga trähus som klarar moderna säkerhetskrav på utrymningstider med mera i samband med brand. Med hjälp av sekundära säkerhetslösningar som inklädnad av väggar/golv/tak med gips, sprinklersystem och liknande går det att uppnå en acceptabel säkerhetsnivå. För att dessa krav uppfylls i praktiken krävs dock att alla säkerhetslösningar tillåts förbli intakta och fungerande under byggnadens hela livstid. Eventuellt byggfusk, framtida ombyggnationer och åldrande säkerhetssystem utgör potentiella riskfaktorer där framtiden får utvisa hur lösningarna står sig. Betong är ett beprövat och i sig brandsäkert material som inte behöver sekundära lösningar för att förhindra brandspridning. Säkerhetsnivån i betonghusen har visat sig oförändrat hög även i hus, oavsett ombyggnationer och annat. Det är ett material som alltså inte bara för lägre kostnader i samband med de bränder som trots allt kan uppstå, utan även visat sig vara ett tryggt material ur brandsäkerhetssynpunkt. Med beaktande av detta ter det sig besynnerligt att regeringen förespråkar trä i offentliga byggnader. Utifrån säkerhetsaspekten borde regeringen avstå från att framhäva ett mindre säkert byggmaterial. Byggbranschen bör få verka utan statliga pekpinnar av denna karaktär.