mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Vi föreslår en rad insatser för att stärka lärarnas kompetens, ge ökat utrymme och drivkrafter för fortbildning samt ge förutsättningar för skolanknuten forskning och vetenskaplig utvärdering av undervisningen. Lärarutbildningen ges ökad specialisering med avseende på skolform och ämnen genom att högskoleförordningens examensordning för lärarexamen ändras. Kraven påämneskunskaper för ämneslärare stärks. Nya vägar öppnas till läraryrket för att öka andelen lärare som har lärarutbildning med adekvata ämnen för adekvat skolform. Vi föreslår också att ett system för lärarauktorisation införs under nästa mandatperiod. Syftet är att öka skolkvaliteten genom att fokusera på kompetensen hos lärarkåren, ge incitament för fortbildning och öka läraryrkets status. Därutöver stärker vi lärares möjligheter till fortbildning genom en statligt finansierad fortbildningspeng motsvarande under nästa mandatperiod. Lärare i grund- och gymnasieskolan får möjlighet att söka pengar för fortbildning hos , som blir ansvarigt för administration och fördelningen av dessa medel. Ett syfte är att lärare skall ges ökade möjligheter att fördjupa sina ämneskunskaper eller bedriva forskarutbildning vid sidan av undervisningen. På detta sätt kan lärarna knytas närmare den akademiska forskningen inom sina sakområden. Skolutveckling behöver i högre grad vara baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet. Lärare skall inte behöva vara hänvisade till enbart sin egen erfarenhet. Skolor måste i större utsträckning lära av framgångsrika exempel. För att möjliggöra detta föreslår vi inrättandet av ett institut, , som får i uppdrag att bidra till skolutveckling utifrån vetenskaplig grund. 9.1.3Större frihet för skolor att individanpassa undervisningen och förbättrad kvalitetsgranskning Skolans kunskapsuppdrag behöver förtydligas och de nationella målen för eleverna renodlas. Inom ramen för en tydligare mål- och resultatstyrning skall lärare och rektorer ges stor frihet att själva besluta hur undervisningen skall utformas. Fler verktyg måste ges till skolans medarbetare för att möjliggöra en individanpassad undervisning och underlätta löpande uppföljning av elevens utveckling med krav på att stödåtgärder mot kunskapsluckor sätts in . Skolor skall kvalitetsgranskas löpande och följas upp med avseende på måluppfyllelsen. Ansvaret för skolans resultat tydliggörs. Våra högre krav på resultatuppföljning och insatser för ökad måluppfyllelse gör att vi ökar resurserna för dessa ändamål med totalt . 9.1.4Ta till vara små barns lust att lära Vi vill öka utrymmet för att ta till vara små barns lust att lära. Av skäl som nämns ovan bör en sådan satsning inte genomföras genom den typ av villkorade statsbidrag som regeringen tillämpar. I stället ger vi förskolorna ett tydligare pedagogiskt uppdrag. Förskoleklassen övergår till att bli ett obligatoriskt första grundskoleår med möjlighet till flexibel skolstart för varje barn. Detta kombineras med löpande utvärderingar av verksamheterna för att tillse att uppdraget fullföljs och med ökade resurser till kommunerna. De medel som regeringen föreslår i form av riktade statsbidrag under 2006-2008 avsätter vi till kommunerna genom att förstärka det generella statsbidraget. Utöver detta tillför vi kommunerna 320 respektive för att möjliggöra de höjda pedagogiska ambitionerna i förskolan. 9.1.5Insatser för en skolmiljö präglad av trygghet och studiero De åtgärder vi föreslår för att åstadkomma en trygg skolmiljöär av flera slag. Lärare och rektorer behöver ges ökade befogenheter att påverka undervisningsmiljön. Vi avsätter vidare resurser för att vetenskapligt utvärdera mobbningsförebyggande program, föreslår ett system för att sprida kunskap om dessa och ställer kvalitetskrav på de åtgärdsprogram som implementeras ute på skolorna. 9.1.6Kraftsamling för stärkta matematikkunskaper och naturvetenskapliga ämneskunskaper Kunskaper i matematik och naturorienterande ämnen anses ofta vara av särskild betydelse för ett lands ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. Mot bakgrund av de utvärderingar som har gjorts av elevers kunskapsutveckling bedömer vi att en särskild kraftsamling behövs för att öka måluppfyllelsen och stärka elevernas kunskaper och färdigheter i dessa ämnen. Det är av stor vikt att sådana insatser inte görs som en kortsiktig satsning, utan utformas på ett sätt som långsiktigt stärker och stödjer skolornas arbete med att utveckla undervisningen i matematik och naturvetenskap. Goda erfarenheter finns från t.ex. , som lanserade ett nationellt program med detta syfte.37 Vår satsning omfattar såväl grund- som gymnasieskolan. Särskilda medel avsätts dels till lärares fortbildning i matematik och NO-ämnena, dels till åtgärder som möjliggör utökade inslag av experiment och laborationer i undervisningen. Detta behöver kombineras med åtgärder för att förstärka kvaliteten i ämneslärarutbildningarna. För detta syfte avsätter vi och . 9.1.7Satsning på kvalificerad yrkesutbildning Ur ett arbetsmarknadsperspektiv har erfarenheterna av den kvalificerade yrkesutbildningen varit goda. har en anställning efter avslutad utbildning. Dessa anställningar är i hög utsträckning inom ett för utbildningen relevant yrkesområde.38 Vi vill därför satsa mer resurser än regeringen på en fortsatt utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen. Vår satsning innebär 10 000 fler utbildningsplatser, utöver regeringens förslag. 9.1.8Satsningar på högre utbildning och forskning Den kraftiga expansionen av grundutbildningen har inte åtföljts av motsvarande resursökningar till lärosätena. De statliga resurserna på forskning och forskarutbildning har också urholkats . En sådan utveckling riskerar såväl kvaliteten på den högre utbildningen som utrymmet för fri, långsiktig forskning. För att möjliggöra en förstärkt kvalitet anslår vi ökade resurser till den grundläggande universitets- och högskoleutbildningen med 2006-2008. I en gemensam forskningsmotion har vi inom presenterat åtgärder för att stärka en fri forskning med såväl bredd som spets. Till forskning och forskarutbildningen anslår vi ökade resurser via lärosätenas fakultetsanslag motsvarande över den kommande femårsperioden. Dessa medel skall fördelas enligt ett transparent och förutsägbart system som premierar kvalitet och utveckling av forskningsmiljöerna. Det är också av stor vikt att en avpolitisering av universitetsstyrelserna och av forskningsrådens styrelser sker för att tillförsäkra en fri forskning. Till skillnad från regeringen anser vi att breda satsningar snarare än statlig detaljstyrning är ett effektivt sätt att åstadkomma långsiktig nytta. Inom medicinsk forskning vill vi därför utveckla ett nationellt och medicin, en svensk motsvarighet till "". Syftet är att kraftsamla kring strategiska områden såsom exempelvis bioteknik med medicinsk inriktning, bioinformatik, klinisk forskning och IT inom hälso- och sjukvården. De flesta svenskar har glädjen av att leva friska och med hälsan i behåll, även om tider i livet då vi är i behov av en väl fungerande sjukvård infinner sig för de flesta. Det är då tryggt att veta att kvaliteten i svensk sjukvård i de flesta avseenden är god. Framför allt gäller det den tekniska kvaliteten, även om det även här finns allvarliga tillkortakommanden. Det stora problemet är emellertid bristande tillgänglighet och dålig valfrihet. Många upplever att det är svårt att komma i kontakt med sjukvården, andra tvingas stå i årslånga vårdköer. upplever vi att sjukvården i många fall misslyckas med sitt huvuduppdrag - att ge god vård . I kommer vi moderater att verka för att de borgerliga partierna enas om en reformstrategi för svensk sjukvård och omsorg. Vårt önskemål i alliansen är att denna plattform skall präglas av de principer för vårdens organisation som har presenterats inför höstens arbetsstämma för Moderata samlingspartiet. Grundläggande för oss är respekten för medborgarnas val. Vi vill skapa förutsättningar för alla medborgare att välja vård som passar dem. Man skall inte bara kunna välja husläkare eller vårdteam, utan också gå till valfri läkare utan remisstvång oavsett om man har en husläkare eller inte. Valfriheten, som skall gälla i alla landsting och för alla medborgare, kan exempelvis garanteras genom en valfrihetslagstiftning av dansk modell. Vårt långsiktiga mål är dock en statligt finansierad sjukvård, utan landsting. Som ett första steg för att förbättra tillgängligheten i sjukvården föreslår vi, tillsammans med de andra borgerliga partierna, en nationell vårdgaranti. För detta ändamål anslår vi 2006 och 1,5 miljarder . Eftersom denna satsning ersätter regeringens förslag om ökad tillgänglighet i vården, uppgår merkostnaden till 2006 och till 2007. Rätten till vård skall skrivas in i hälso- och sjukvårdslagen. Detta garanterar att vårdgarantin inte, som regeringens tillgänglighetspengar, blir "ett kravlöst resurstillskott till landstingen".39 9.2.3Utrymme för nya lösningar Vårt mål är en offentligt finansierad sjukvård som kommer alla till godo och där principerna om etableringsfrihet, utmaningsrätt och avknoppningsrätt kan tillämpas utan att detta på något sätt kommer i konflikt med kravet på ekonomisk kontroll av verksamheten. Vår sjukvårdspolitik innebär å ena sidan att högre krav, såväl ekonomiska som kvalitetsmässiga, ställs på vårdens utförare. Å andra sidan vill vi ge större frihet för vårdgivarna att själva organisera verksamheten, utan politisk centralstyrning. Det skall vara möjligt för en specialist, exempelvis en geriatriker, att erbjuda vård enligt etablerade behandlingsprogram, även när detta sker inom ramen för det som kallas "primärvård". Det handlar om nya vårdkoncept som kan ge patienterna högre livskvalitet och förhindra att onödiga vårdkostnader uppkommer. Det förekommer att landsting tvingas neka tungt meriterade vårdgivare avtal, trots att dessa entreprenörers kompetens är oomtvistad och behovet av utveckling stort. Skälet kan ofta vara avsaknaden av ersättningsmodeller som förmår att belöna den som tar ett helhetsansvar för patienterna, särskilt för vårdtunga grupper. Så länge sådana ersättningsmodeller saknas kommer sjukvården, framför allt primärvården, att drabbas av ytterligare förflackning. Primärvården urholkas och specialistläkarna flyr till andra verksamheter. Den verksamhet som inte passar in i landstingens ersättnings- och organisationsmodeller missgynnas, vilket i sin tur leder till att vården stagnerar. Bristande samordning ökar arbetsbördan för samtliga aktörer i sjukvården. Det är inom det område som kallas primärvård som sjukvården har störst behov av förändring och utveckling. Det krävs en tätare integration av primärvården med den öppna och slutna specialistvården. Vi moderater vill helst inte tala om primärvård och öppen specialistvård som två olika områden. I vår sjukvårdsvision bedrivs den öppna vården som en sammanhållen verksamhet med en fungerande vårdkedja för patienter med stora och sammansatta vårdbehov. 9.2.4Satsning på kvalitet och IT Vårdens IT-infrastruktur behöver moderniseras. Användandet av IT i vården syftar till att underlätta vårdprocesserna, dvs. öka förutsättningarna för kommunikation mellan olika vårdgivare och med kommuner och landsting. På svenska sjukhus är det inte ovanligt att det finns ett stort antal olika system som inte inbördes kan kommunicera. Ett prioriterat projekt är därför att etablera en nationell standard för IT i svensk sjukvård. Fungerande och någorlunda enhetliga IT-system är en viktig förutsättning för kvalitetsuppföljning och för att möjliggöra för vårdens finansiärer att ersätta vårdgivarna ekonomiskt på ett sätt som maximerar förutsättningarna för att vårdkvaliteten och den ekonomiska effektiviteten skall bli den bästa möjliga. Sjukvårdens ersättningssystem behöver förändras så att nya vårdgivare får utrymme att etablera sig och möjlighet att utmana befintliga aktörer. Men för att sådana reformer skall bli möjliga och framgångsrika krävs inledande förändringar av den infrastruktur som styr resursflödet till vårdens aktörer. Som ett led i arbetet med att skapa förutsättningar för framtida finansieringsreformer vill vi moderater därför inleda arbetet med att bygga upp en modern i vården som bygger på elektroniska patientjournaler i såväl den öppna som den slutna vården. Vi satsar 2006 och pååtgärder för att stärka vårdens kvalitet. I denna satsning ingår bland annat nya och enhetliga system för åtgärdsklassifikation och registrering av diagnoser, även inom den öppna vården. Om vårdgivarna skall kunna belöna vårdgivarna för ett gott arbete måste det finnas bättre möjligheter än att följa upp behandlingarnas resultat och att mäta vårdtyngden i olika patientpopulationer. Tillsyn och kvalitetskontroll på sjukvårdens område är av central betydelse för att garantera patienternas säkerhet och välfärd. Vi har föreslagit en ytterligare förstärkning av den oberoende tillsynen på området genom inrättandet av en särskild medicinalstyrelse. Medicinalstyrelsen skall utnyttja resurser som finns i nuvarande som redan har en organisation uppbyggd för tillsynen. Budgetmedel skall därför överföras från till ett nytt anslag. Vi baserar överföringen på den senast beräknade kostnaden för tillsynsdelen, vilken enligt årsredovisning beräknas till . Förslaget syftar till att lösa de problem med bristande samordning mellan tillsynsverksamheten i omsorgen och sjukvården som finns . För att möjliggöra ökad samordning bör socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen slås ihop i en gemensam lag. 9.2.5Satsning på anhörigvård och psykiatri Den psykiatriska vården är i kris. Även här bottnar problemen ofta i bristande samordning och avsaknaden av en fungerande vårdkedja. Våra lösningar för att komma tillrätta med problemen inom psykiatrin skiljer sig inte principiellt från våra förslag när det gäller sjukvården i stort. Psykiatrin är en del av sjukvården och skall precis som övrig sjukvård präglas av evidens, ansvarstagande och kompetens. Utöver detta krävs dock speciella åtgärder, eftersom patienterna inom psykiatrin ofta har behov av ett mer omfattande socialt stöd. Det har visat sig att införandet av personliga ombud i många fall kan leda till att individer med psykisk sjukdom får en bättre och mer kontinuerlig kontakt med sjukvården och sociala myndigheter. Vi vill därför att kommunerna tilldelas extra inom ramen för anslaget till personliga ombud för att stötta psykiskt sjuka och funktionshindrade som bor i kommunen. De personliga ombuden fyller också en viktig roll för att samordna olika insatser från , kommunerna och landstingen. Detta är en reform som är speciellt viktig för att möjliggöra tidig intervention och ett allmänt bättre omhändertagande av individer som exempelvis drabbas av allvarliga psykoser. I omsorgen om äldre och sjuka behöver större hänsyn tas till dem som vårdar och stödjer en anhörig/närstående. Vi moderater vill satsa på ett riktat stöd för att utveckla anhörigvården. Stödet måste fokuseras på att förebygga utbrändhet och förbättra livskvaliteten för dem som vårdar. Vi avsätter för extra anhörigstöd på ett nytt anslag i vår alternativa statsbudget. Tandvårdsförmånen bör förändras så att personer med stort behov av tandvård skall får ett starkare skydd än . Detta åstadkommer vi genom att minska stödet för personer med låg tandvårdskonsumtion och föra över resurser till personer med stora behov. Totalt sett satsar vi lika mycket som regeringen på tandvård. Skillnaden är att vi med vår satsning uppnår ett fullgott ekonomiskt skydd för alla, oavsett ålder. Vår tandvårdspolitik innebär att vi vill införa ett högkostnadsskydd i tandvården för alla medborgare. I denna skall kostnaden för dentala material ingå. I det högkostnadsskydd som endast gäller personer som är ingår inte dentala material. Dessutom har skyddet urholkats genom att av regeringen beordrats att pröva ansökningar om subvention mer restriktivt. Vår modell innebär att patienten själv betalar hela tandvårdskostnaden . Därefter subventionerar staten av kostnaden . betalar staten av tandvårdskostnaderna och patienten . Om en patient sätter in implantat för täcker dagens tandvårdsförmån av denna kostnad, alltså . Med vårt förslag kommer subventionen att täcka av kostnaden. Detta innebär att den egna kostnaden för en person som tvingas utföra åtgärder som kostar kommer att bli . Detta är fortfarande en betydande summa, men en stor förbättring () jämfört med dagens situation. Vi moderater anser att en ökad avgiftsfinansiering inom offentlig verksamhet är nödvändig. Vi förordar ökade möjligheter för landstingen att använda avgifter som styrmedel inom sjukvården för patientbesök och läkemedel. Högkostnadsskyddet för den öppna vården bör höjas från till . Detta motsvarar en höjning med . Läkemedelsförmånen bör förändras så att konsumenterna betalar alla kostnader . Sammantaget medför våra förslag om höjda avgifter för öppen sjukvård, personliga ombud för psykiskt sjuka, vårdgaranti, extra anhörigstöd, samt kvalitet och IT i sjukvården en direkt ökning av resurserna för vård och omsorg på i förhållande till regeringens förslag. Indirekt är effekten påtagligt större eftersom en ökad avgiftsfinansiering också kan väntas dämpa den överefterfrågan som uppkommer till följd av den offentliga finansieringen. Vi ser avgifter som ett viktigt styrmedel, men också som ett sätt att tillföra resurser till sjukvården, barnomsorgen och andra välfärdstjänster. Det handlar om en omfattande satsning för att stärka innehållet i vården och göra det möjligt för vårdens finansiärer att utveckla nya modeller för ersättning och kvalitetsuppföljning som bidrar till att maximera utbytet av vårdens befintliga resurser. Tillkommer gör även den ökning av de generella statsbidragen till kommunerna som vi möjliggör bland annat genom en stramare bidragspolitik. Människors trygghet är en av statens mest grundläggande uppgifter. Den som drabbas av brott skall kunna förlita sig på att rättsväsendet reagerar effektivt, tydligt och på ett rättssäkert sätt. Brott skall utredas, upp och lagföras. Signalen till de kriminella skall vara entydig: Brott i lönar sig inte. Den socialdemokratiska regeringens politik är i detta avseende ett misslyckande, vilket nu senast kommit till uttryck i vårpropositionen. Rättsväsendet befinner sig i en djup kris vad gäller både förtroende och ekonomi. Regeringens vårproposition tillför i praktiken inga nya medel till rättsväsendet. Dessutom kan konstateras att rättsväsendet i praktiken kommer att få mindre för än vad som utlovades i höstbudgeten 2004. Regeringens politik är orimlig i en verklighet där av brotten förblir ouppklarade och våldsbrotten fortsätter att öka.40,41 Polisen kommer längre bort från medborgarna som inte längre räknar med att polisen kommer när den som bäst behövs. Regeringen sviker sitt ansvar för att garantera människors trygghet från våld och brott. Med moderat politik blir polisen synlig, tillgänglig och kan bemöta brottsdrabbades behov av hjälp. Brott som anmäls skall i högre grad upp. Antagningen till polishögskolorna skall även fortsättningsvis ligga på en hög nivå för att säkerställa fortsatt ökat antal poliser. De enskilda myndigheterna måste ges möjlighet att nyanställa utan att verksamheten eller civilanställd personal blir lidande. Utbildningen skall reformeras. Organisationen skall ges tillräckliga resurser för att förbättra och utveckla det operativa arbetet genom förbättrade metoder, modernare teknik och tydligt ledarskap. Polisväsendet måste även effektiviseras och utvärderas så att organisationen står väl inför den inhemska kriminaliteten såväl som hoten mot landets inre säkerhet genom organiserad brottslighet och terrorism. Polisen delar ansvaret för operativ brottsbekämpning med åklagarna. måste ges resurser att lagföra dem som kränker människors frihet och frid. I av gränsöverskridande och tekniskt avancerad brottslighet krävs det att åklagarnas kunskaper uppdateras kontinuerligt och att specialister kan rekryteras. måste också ges ekonomisk möjlighet att fullfölja den omorganisation som regeringen lovordat. Domstolsväsendet skall ges tillräckliga resurser för att garantera rättssäkerheten. Stora domstolar saknar verksamhetsplanering på grund av det osäkra ekonomiska läget. Nyrekryteringar och utbildning skjuts och det tekniska stödet utvecklas i för långsam takt. Med moderat politik ges domstolarna tillräckliga resurser att genomföra nödvändiga reformer. Domarnas självständighet kommer att stärkas och landets bästa jurister kommer att lockas till yrket för att leda rättstillämpningen. Situationen inom kriminalvården är oacceptabel. Överbeläggningen riskerar de anställdas och intagnas säkerhet, hindrar rättsväsendets behöriga gång och försvårar arbetet med att minska återfallsbrottsligheten. Bristande säkerhet hotar allas vår trygghet genom väpnade rymningar och fritagningar med stora kostnader som följd. Den ansträngda situationen kräver, förutom resurstillskott, nya anstalter och utbyggnad av befintliga anstalter. Säkerhetstänkandet måste lyftas fram och anpassas till dagens hot där samarbetet med polisen måste bli bättre. Det skall finnas utrymme för differentiering av de intagna beroende på motivation eller särskilda behov. Tiden på anstalt måste ha ett meningsfullt innehåll för att vara effektiv och förmåner skall förtjänas som misskötsel skall få reella konsekvenser. Anstaltsvistelsen skall präglas av samhällets villkor i övrigt där arbete utgör en viktig del. Personalens utbildningsnivå behöver höjas. Möjligheterna att upphandla vård och rehabiliteringsverksamhet från alternativa utförare bör utvecklas. Det är också nödvändigt med kraftfulla och målinriktade insatser mot narkotikan på anstalterna. 10Moderaternas riktlinjer för budgetpolitiken Det mest självklara målet för finanspolitiken är att säkerställa att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig. Endast på detta sätt kan den långsiktiga välfärden säkras. har regeringen genomfört ofinansierade reformer. Det har bidragit till att statsbudgeten uppvisar underskott i det finansiella sparandet påöver 2005 och 2006 och att det finansiella sparandet i de offentliga finanserna inte har varit i närheten av målet om ett överskott som motsvarar av BNP. Ett mål för det finansiella sparandet utgör en alltför svag styråra för finanspolitiken. Ankaret i finanspolitiken bör i stället vara ett mål för den offentliga sektorns skuldsättning. Den offentliga sektorns skuldsättning bör reduceras och möjliggöra stabila skattesatser på en lägre nivå. Med ett skuldmål innebär oväntade överskott att det blir enklare att föra finanspolitiken . En ansvarsfull finanspolitik belönas med att frihetsgraderna blir större . då målen uppnås närmar sig den tidpunkt då skuldmålet är uppnått och det blir tillräckligt att upprätthålla balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Ett långsiktigt skuldmål, vars nivå bestäms av faktorer som demografisk utveckling och uthållig produktivitetstillväxt, medför ocksåökad stabilitet i skattesatser, bättre planeringsförutsättningar, effektivare utnyttjande av resurser och därmed högre tillväxt och välfärd. Den offentliga sektorns bruttoskuld uppgår till av BNP. Vi moderater anser att den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuldsättning i ett första steg bör reduceras så att den motsvarar av BNP. Därav följer att det strukturella finansiella sparandet i hela den offentliga sektorn bör uppgå till åtminstone av BNP i genomsnitt . När detta mål för skuldsättningen har nåtts finns det skäl att överväga huruvida ytterligare reduktion av skuldsättningen bör ske. Det övergripande ramverket för finanspolitiken påverkas av de regelverk som styr de olika delarna av den offentliga sektorn. För kommuner och landsting gäller ett balanskrav. Det är rimligt att räkna med att det finansiella sparandet i den landstingskommunala sektorn i genomsnitt är i balans. Pensionssystemet är autonomt och självreglerande i förhållande till statsfinanserna.