mot · GT02N375 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förutsättningarna för ett livskraftigt näringsliv i . positiva utveckling beror i hög grad av utvecklingskraften hos näringslivet som verkar i skarp konkurrens på den nationella och internationella marknaden. Specifikt för näringslivet i är hög specialisering och starka nätverk inom nationellt betydelsefulla branscher. Det är viktigt att stärka villkoren för både befintligt näringsliv och nyskapande och nyföretagande. Vi behöver ett näringsliv med utvecklingskraft, nyskapande och förmåga att ta fram nya produkter och tjänster som kan konkurrera på en global marknad. En högt utvecklad samverkan mellan forskning, näringsliv och samhälle behövs för att stärka innovationer och kluster. Ett positivt klimat för entreprenörskap och nyföretagande är viktigt för att få fler företag och fler arbetstillfällen. måste en hållbar utveckling vara grunden för näringslivet, där resurshushållning, miljöteknik och miljöanpassning av produkter och tjänster står i förgrunden, såsom biomedicinsk utveckling. har bra förutsättningar att klara utvecklingen även i tider av lägre tillväxt, vilket är en styrka. Här finns en betydande del av svensk verkstadsindustri samlad. Området har därmed stor betydelse som industriell tillväxtmotor. Industriell produktion har stor potential att generera tillväxt, arbetstillfällen och lönsamhet. Trots de senaste årens stora satsningar på telekom, IT, läkemedel, medicinsk teknik och bioteknik står verkstadsföretag fortfarande för cirka hälften av varuexport. Regeringens och beslut om satsningar på infrastruktur i regionen är en viktig förutsättning. Andra viktiga frågor är satsningar på forskning och utbildning, regionala utvecklingscentra och en ökad samverkan mellan högskolor, näringsliv, region och kommuner. Fordonsindustrin en motor för tillväxten i är helt dominerande i landet när det gäller fordonsindustrin, med , /och som centra. Med de stora fordonsföretagen spridda över hela finns underleverantörer i olika led. Huvudorterna har också starka kopplingar till högskolorna för forskning och utveckling inom fordonsindustrin. Totalt arbetar omkring 50 000 människor inom fordonsindustrin i . Bland underleverantörerna är beroendet stort, har helt eller till största delen fordonsindustrin som kunder. I tillverkas nära 300 000 bilar och vi är bland de tio främsta i världen. Det som kännetecknar framgångarna är främst att fordonsindustrin arbetar med hela kedjan från forskning, utveckling till produktion. För är det säkerheten och miljöarbetet som är de främsta konkurrensmedlen. För att vi ska kunna behålla och förstärka vår position krävs det en fortsatt satsning på forskning och utvecklingsarbete. Det är genom att utveckla kunskap och kompetens som vi har våra främsta konkurrensfördelar. Samarbetet med högskolorna måste därför förstärkas och utvecklas ytterligare. Satsningen på Produktion i Väst, ett samarbete mellan högskolorna i , , och /, är ett bra initiativ som tagits för att kraftsamla kring utvecklingen av industriell produktion som vi anser att regeringen aktivt bör stödja. I pågår det en rad initiativ. Ett exempel är en satsning på position som globalt ledande region för utveckling av avancerad fordonsteknologi och fordonsrelaterad kommunikationsteknologi. För att stärka konkurrenskraften och utvecklingsarbetet inom industri och andra näringslivsgrenar behövs en fortsatt satsning att bygga upp regionala utvecklingscentra. Det finns flera framgångsrika centra där företag, högskolor, region och kommuner arbetar tillsammans för att skapa förutsättningar för företags- och produktutveckling. Innovatum i och i är två sådana exempel som har och har haft en stor betydelse för utvecklingsarbetet inom fordonsindustrin. Genom att verka i utvecklingscentra ges det lokala och regionala näringslivet större förutsättningar till samarbete och produktutveckling. Regeringens samarbete med fordonsindustrin i som presenterats är positivt. ska satsas på fordons- och produktionsforskning. satsar Västa inom ramen för Trollhättanpaketet. öppnar sitt tionde forskningscentrum i . Företaget fördubblar sin egen forskningsbudget i . Staten skjuter till samma summa i Trollhättepaketet. Satsningen från GM:s och statens sida beräknas ge ca 100 nya forskarjobb i . Denna satsning inom fordonsindustrin är det första resultatet av det arbete som regeringen har inlett tillsammans med näringslivet och de fackliga organisationerna inom sex nyckelbranscher. Förutom fordonsbranschen handlar det om IT och telekom, metallurgi, läkemedel, skog och trä samt bioteknikbranschen. Vi anser att det är viktigt att de branschsamtal som regeringen för resulterar i ytterligare satsningar inom dessa nyckelbranscher. God infrastruktur en förutsättning för ett växande näringsliv fattade regering och riksdag beslut om att satsa för att bygga ut infrastrukturen i landet. För har vi sett fram emot att angelägna projekt som kan starta . Det handlar om satsningar på , delar av , riksvägarna 40, 44 och 45, Partihallsmotet i . Järnvägssatsningarna på och NorgeVänern-banan krävs för att öka möjligheterna att flytta transporterna från vägarna till mer miljövänliga transporter på järnväg. Det har dock uppkommit orosmoln när det gäller satsningarna. Problemet ligger i att de anvisade budgetmedlen ligger långt under vad som anges i den regionala infrastrukturplanen. fick av detta. Konsekvensen blir att viktiga projekt blir lidande. Vi anser att det är viktigt att de beslutande satsningarna kommer igång och slutförs som är fastlagd. När det gäller Partihallsförbindelsen har styrelsen för beslutat att möjliggöra en tidigare igångsättning av bygget, vilket gör att ett trafikproblem som berör hela kan lösas. är utrymmet för större satsningar intecknade och redan kända men det innebär inte att behoven är täckta. Andra viktiga projekt som sedan måste till är bl.a. den resterade delen av , färdigställande av Västlänken och tågtunneln under , färdigställande av i dess helhet och Götalandsbanan. Vid sidan av offentlig service är tillgången till väl fungerande och tillförlitliga kommunikationer en grundläggande förutsättning för ett livskraftigt näringsliv i . Förutom satsningarna på vägar, järnvägar och en välfungerande kollektivtrafik behöver även grundförutsättningarna för en fungerande IT-infrastruktur förbättras. Tillgång till bredband och andra telekommunikationer blir en allt viktigare förutsättning för att företag och arbetstillfällen ska kunna finnas även utanför stora befolkningscentra. En infrastruktur med hög kvalitet vad gäller hastighet och kapacitet bör byggas upp i för att ge förutsättningar att utnyttja IT som drivkraft för regional utveckling och konkurrenskraft. Genom att förbättra infrastrukturen och kommunikationerna så att kundunderlag och arbetsmarknad vidgas i en så kallad regionförstoring öppnas också nya möjligheter för människor i mindre orter. I finns en stor potential för regionförstoring framför allt genom en utbyggnad av järnvägssystemet. Genom att bygga ut vägar och kommunikationer skapas också förutsättningar för landsbygden i regionen att utvecklas och leva vidare genom ökade möjligheter till pendling till tätorterna. På så vis stärks tillväxten till fler geografiska områden. Vidgade arbetsmarknader gör också det lättare för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft med rätt kompetens, vilket ökar regionens konkurrenskraft gentemot omvärlden. skapades mest kraftfulla forsknings-, utvecklings- och utbildningsplattform för industriell produktion. Nätverket kallas Produktion i Väst och är ett nära samarbete mellan , Ingenjörshögskolan i , , och /. Syftet med Produktion i Väst är att åstadkomma en omfattande och långsiktig utveckling av forskning och utbildning inom det produktionstekniska området. Genom samordning och profilering av forsknings- och utbildningsverksamheterna mellan de samarbetande högskolorna, kan de samlade resurserna användas betydligt effektivare. Befintliga band mellan industri och akademi stärks ytterligare och samarbetet spänner över hela västra . Närings- och Utbildningsdepartementen har i rapporten en strategi för tillväxt genom förnyelse lagt fast att former för att stödja utveckling av produktionsteknik och produktionssystem bör övervägas inom områden där har gynnsamma förutsättningar. I samma rapport betonas vikten av stärkt samverkan och nätverk mellan företag, högskolor, universitet och industriforskningsinstitut. Produktion i Väst kommer även att realisera uttalade önskemål om forskningsinsatser, kompetensutveckling, kunskapsspridning och samverkan vid större och medelstora högskolor, institut och lokala utvecklingscentra. Insatserna krävs för att skapa internationell konkurrenskraft hos våra små och medelstora företag. Industriell produktion har stor potential att generera tillväxt, arbetstillfällen och lönsamhet. Trots de senaste årens stora satsningar på telekom, IT, läkemedel, medicinsk teknik och bioteknik står våra verkstadsföretag fortfarande för cirka hälften av varuexport. Dessutom krävs en omfattande produktionsteknisk utveckling om exempelvis landvinningarna inom materialtekniken skall lämna laboratoriestadiet och kunna kommersialiseras. En omfattande utflyttning av produktion ur pågår, trots att flytten kan ifrågasättas ur ett industriellt såväl som ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Konsekvenserna har blivit färre jobb och ett minskat forsknings- och utvecklingsmässigt fokus på produktionsområdet. Vår vision är att Produktion i Väst ska stärka konkurrenskraft, tillväxt och kunskapsutveckling i genom samarbete mellan industri och akademi. Honnörsorden är profilering och samverkan. Ingen högskola kan vara bäst på alla de delområden som produktionsområdet omfattar. Genom specialisering och samverkan kan Produktion i Väst snabbt bli det ledande produktionsforskningsklustret i och ha konkurrenskraft som sträcker sig utanför landets gränser. Produktion i Väst är ett etablerat nätverk med en fastlagd organisation där en styrgrupp och operativ ledningsgrupp har bildats. Nätverket vill bygga enkla, effektiva och uthålliga former för samarbetet mellan industri och högskola samt mellan deltagande högskolor. Nätverket har skapat fem forskargrupper där varje grupp involverar lärare och forskare från flera högskolor i västra . Samtliga forskargrupper kan genomföra doktorandutbildning inom sina profilområden, med som examinerande bas. Målen är behovsorienterade och utgår från industrins, samhällets och akademins behov av forskning inom produktionsområdet. Profilområdena understödjer såväl teknisk som mänskligt orienterad forskning och utbildning inom produktionsområdet. i Väst är en stark samling och koordinering av forsknings- och utbildningsresurser inom produktionsområdet som genomförts i . Kraftsamlingen och profileringen har genomförts på högskolornas eget initiativ och inom ramen för befintliga resurser. För att stärka ett fortsatt bra arbete krävs det nu en aktiv medverkan och stöd från olika industriforskningsinstitut och från regeringen. Globaliseringen och den skärpta internationella konkurrensen innebär stora utmaningar för svensk industri. För att möta konkurrensen är det nödvändigt att svensk industri får goda förutsättningar att ligga i frontlinjen när det gäller teknik- och produktutveckling inom områden där vi kan förutse att marknaderna och exportmöjligheterna växer och kommer att fortsätta växa . Miljöteknik är ett sådant strategiskt område. är ett av världens främsta länder när det gäller miljöteknik och en stor del av utvecklingen sker i . Den svenska miljöteknikexporten växer . De svenska företagen inom miljöteknik finns framför allt inom infrastruktur och de svenska företagen är exportaggressiva och vana att arbeta på utländska marknader. Exporten av tekniska lösningar och produkter inom miljöområdet skulle dock kunna vara ännu större. Det nationella miljöteknikråd (Swentec) som regeringen har beslutat att inrätta ska bland annat analysera marknaderna och bli en motor i en satsning på miljöteknik. Centrumet lokaliseras vid i . Där finns närhet till tillämpad forskning i miljö och teknik, kunskap om företagsutveckling samt internationella relationer. I fungerar som en brygga mellan studenter och näringsliv. Ekocentrum som är beläget vid är också en nationell knytpunkt, bl.a. vad gäller utbildning av små och medelstora företag inom miljö och hållbar utveckling. Vi anser att det är viktigt att forskning och produktutveckling inom miljöteknik fortsätter att stödjas och att potentialen för ökad export tas till vara. Det är därför viktigt att Swentec i ges tillräckiga resurser för sina uppgifter.