mot · GT02Ju332 · 2005-09-28 00:00:00 — Bekämpa brottsligheten i alkoholens och narkotikans spår4 Sambandet mellan brottslighet, alkohol och narkotika5 Samlad attack mot narkotikan6 Polis och socialtjänst ska kunna ingripa tidigt6 Kriminalvården en narkotikafri zon7 Angrip den organiserade brottsligheten9 Inför nytt system för klassning av narkotika11 Åtgärder mot brottslighet i alkoholens spår11 Nyktra åtgärder mot rattfylleri12 Förebyggande åtgärder är nyckeln till minskat missbruk14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidiga ingripanden från polis och socialtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala team i varje kommun där polis och socialtjänst arbetar tillsammans. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan socialtjänst och åklagare samt att åtalsunderlåtelse skall förutsätta deltagande i vårdprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvidgade möjligheter för polisen att få information från om överlåtelse av narkotika till ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens arbete med att kartlägga, identifiera och göra fler riktade insatser i miljöer där narkotika förekommer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda kräkmedel i vissa fall vid skälig misstanke om narkotikabrott som inte är ringa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Internethandeln med narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolorna skall ha en väl utvecklad alkohol- och narkotikapolicy som skall kunna innefatta drogtester.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kriminalvården skall vara en narkotikafri zon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att angripa den organiserade brottsligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha ett tydligt huvudansvar för bekämpandet av narkotikan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett system där exempelvis ambassader löpande rapporterar till om drogutvecklingen i olika länder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktade arbetsinsatser genom särskilda task force. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på genomgripande utbildning för personal, inom alla beslutsnivåer, som arbetar mot narkotikabrottslighet. begär att regeringen återkommer med förslag till en ny lagstiftning gällande klassningen av narkotiska preparat.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett snabbspår för narkotikaklassning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot brottslighet i alkoholens spår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkreta åtgärdsplaner i varje kommun mot ungdomsfylleri.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvidgade möjligheter för polisen att få information från om langning till ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta påföljder för den som överlåter alkohol till ungdomar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om intensifierad jakt på illegal alkoholförsäljning genom satsningar på tull och polis. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot rattfylleri. 1 Yrkande 8 hänvisat till UbU. 2 Yrkande 12 hänvisat till UU. 3 Yrkandena 15, 16, 18 och 20 hänvisade till SoU. Bekämpa brottsligheten i alkoholens och narkotikans spår Alkohol- och narkotikamissbruk är några av vårt samhälles största problem. Missbruket bryter ned individer och krossar deras liv, det trasar sönder familj och vänner. Det är också en betydande orsak till brottslighet. I alkoholens och narkotikans spår begås våldsbrott, men också många s.k. vardagsbrott som stölder, bil- och bostadsinbrott samt rattfylleribrott. Efterfrågan på narkotika göder den grova brottsligheten som tjänar stora summor på att människor fastnar i missbruk. Alkohol- och narkotikamissbruket medför oerhörda kostnader i form av mänskligt lidande för dem som drabbas och rent ekonomiskt för hela samhället. För att kunna bekämpa missbruket och den brottslighet som följer, krävs en stark social- och kriminalpolitik samt en bred välfärdspolitik. Det krävs också tre sammanhängande länkar i en kedja av uthålliga satsningar. Den första består av informationsverksamhet och kunskapsspridning i förebyggande syfte. Den andra består av att ingripa tidigt mot både utbudet och efterfrågan av alkohol och narkotika. Det handlar om tunga insatser mot både den organiserade brottsligheten och langningen på gator och restauranger m.fl. ställen, men också om snabba åtgärder för dem, främst ungdomar, som är på väg att inleda ett missbruk. Den tredje länken består av vård och behandling, till stor del för dem som har fastnat långt in i missbruket. är djupt engagerat i kampen mot alkohol- och narkotikamissbruket, inte minst genom en aktiv socialpolitik. genomfördes ett samråd om alkoholpolitiken inom och ett omfattande alkoholpolitiskt program antogs sedan. antogs också ett nytt, fördjupat rättspolitiskt program vid vårt landsmöte. Programmet utvecklar tre delar med tydligt brottsförebyggande syfte: Kraftsamling mot ungdomsbrottslighet, samlad attack mot alkohol- och narkotikamissbruk samt nystart för polisen en synlig poliskår. I vår rapport , Folkpartioffensiv mot rattfylleriet och riksdagsmotionen Nyktra förslag mot rattfylleri (2005/06), ställer vi omfattande och konkreta krav på insatser. I riksdagsmotioner Narkotika-, alkohol- och tobaksfrågor (2002/03) och Liberala reformer för bättre hälsa (2005/06), tar vi ett samlat grepp med krav inom en rad områden för att minska missbruket. I kampen mot narkotikan sätter vi här fokus på rättsväsendets insatser mot narkotikabrottslighet och alkoholmissbruk. Det handlar om den andra länken i den kedja av insatser som vi vill se mot missbruket: tunga insatser mot den organiserade brottsligheten och tidiga ingripanden för främst de unga som finns på efterfrågesidan. I våra rättspolitiska motioner Stärk tullens brottsbekämpning, Liberal polispolitik och Liberala insatser mot ungdomsbrottslighet m.fl. motioner, föreslår vi en mängd åtgärder som också stärker kampen mot narkotikabrott och alkoholmissbruk. Sambandet mellan brottslighet, alkohol och narkotika En konkret och handlingskraftig politik mot alkohol- och narkotikamissbruk är av stor vikt för att minska brottslighetens orsaker. I rapporten i (BRÅ, ), belyses kopplingen mellan våldsbrott och alkohol. Rapporten visar att alkoholkonsumtionen har ökat i till ren sprit per vuxen person och år. har antalet polisanmälda våldsbrott ökat . I rapporten dras slutsatsen att för varje liter den genomsnittliga alkoholkonsumtionen ökar stiger våldsbrottsligheten . Narkotikabrottsligheten är kärnan i många kriminella nätverk. Narkotikan genererar brottslighet i flera led: från storskalig smuggling och försäljning till missbrukare som begår brott i jakten på pengar till mer droger. I en undersökning från (Har fått egna ?, 2004), uppskattade närpoliserna i att av den s.k. vardagsbrottsligheten med inbrott i bostäder och bilar samt personrån begås av narkomaner. Bara i beräknades kostnaderna för utredningar av vardagsbrott, begångna av 250 kriminella narkomaner, till (Narkotikamissbrukares kriminalitet, rapport av , refererad i undersökning). Narkotikamissbruk hänger också samman med våldsbrottslighet. I en studie av forskare vid centrum för våldsprevention (BMJ 2004:328:12345), framkom att en tiondel av de anmälda våldsbrotten i 19882000 hade begåtts av kända, grava narkotikamissbrukare. Utan rejäla satsningar mot alkohol- och narkotikamissbruket, står det klart att vi inte heller kan minska brottsligheten. På papperet har en bra narkotikapolitik. I internationella sammanhang stoltserar vi gärna med restriktiva lagar och långa handlingsplaner. Men när det gäller konkreta resultat visar det sig att politiken är ihålig. har antalet personer som lagförts för olovligt narkotikabruk mer än femdubblats. Antalet grova narkotikabrott ökade (2004:5, Narkotikastatistik 2003). anmäldes drygt 45 000 narkotikabrott, en ökning jämfört med året innan. Amfetamin och cannabis (hasch) är fortfarande de vanligaste drogerna, men missbruk av kokain och marijuana ökar bland ungdomar. Missbrukaren själv, och hans eller hennes efterfråga på narkotika, är själva motorn i narkotikamarknaden. Den senaste uppskattningen () över hur många personer i som är tunga narkotikamissbrukare, ligger på drygt 28 000 individer (den nationella narkotikapolitiska samordnarens årsrapport ). 2003 uppgav av unga i åldern att de hade använt narkotika . Det motsvarar ca 160000 personer. Det finns alltså tusentals människor i som efterfrågar narkotika och som dessutom kan få det allt billigare. Narkotikapriserna i konsumtionsledet har nämligen sjunkit kraftigt . Utbudet av narkotika är större än någonsin och narkotikamissbruket ökar (CAN-Rapporter 80/2004 och 71/2003). beräknas de beslag av narkotika som görs i utgöra av den totala mängden som förs in i landet (Organiserad kriminalitet, grov narkotikabrottslighet, rapport från , 2004). fastslog riksdag en restriktiv narkotikapolitisk linje genom beslutet av målet ett samhälle fritt från allt missbruk av narkotika. 2005 är vi mycket långt ifrån att ens närma oss det målet. Det är hög tid att vända utvecklingen åt rätt håll. Samlad attack mot narkotikan Det finns människor som tagit sig ur sitt missbruk och som talar om friheten från det slaveri som drogberoende innebär. Det finns andra som i sitt dagliga arbete har till uppgift att försöka förhindra att fler får sina liv förstörda av missbruket. Men deras jobb sker i motvind. Polisens samlade narkotikabekämpning i har endast begränsade effekter på missbrukets omfattning (2003:12 Polisens insatser mot narkotikan). vill stärka arbetet mot narkotikan. Då krävs det bl.a. att de brottsbekämpande myndigheterna jobbar tillsammans på ett målmedvetet och systematiskt sätt och får tillgång till rätt verktyg. En utveckling av det internationella samarbetet mot organiserad brottslighet måste ske. Det krävs att polisen samverkar med de sociala myndigheterna och med skolan. Det krävs att kriminalvården blir en narkotikafri zon där tiden i anstalt utnyttjas till drogavvänjning. I vår riksdagsmotion Återupprätta förtroendet för kriminalvården (2004/05:Ju 340) krävde vi skarpa insatser mot missbruket på anstalterna. Men narkotikan är fortfarande ett stort problem inom kriminalvården, och vår motion om kriminalvården /06 behandlar ytterligare förslag. Polis och socialtjänst ska kunna ingripa tidigt Att kunna ingripa tidigt mot de personer som just har inlett ett missbruk har många viktiga effekter. En etablerad narkoman är nämligen i många fall straffimmun. Ett tidigt ingripande medför att missbrukaren inte hinner sprida sitt missbruk vidare genom att introducera andra till narkotikan (, RNS 2001). Tidiga ingripanden får också vidare spridningseffekter, unga människor som vet att risken att åka fast är hög, är inte lika angelägna att prova narkotika. föreslår förbättrade möjligheter för polis och socialtjänst att ingripa tidigt: Inför lokala team i varje kommun där polis och socialtjänst arbetar tillsammans så att kan ta över ett ärende direkt efter polisförhöret. Korta tiden mellan polisens ingripande och vårdinsatser. Polisen ska samverka med och beroendevården för direkta vårdinsatser vid polisingripande. Samarbete mellan åklagare och socialtjänst åtalsunderlåtelse ska förutsätta deltagande i vårdprogram. Vid ringa narkotikabrott ska unga kunna få åtalsunderlåtelse mot villkoret att de tar emot missbruksvård. Utvidga möjligheterna för polisen att få information från om överlåtelse av narkotika till ungdomar. En misstanke om överlåtelse av narkotika till den som inte fyllt ska kunna lämnas till polis eller åklagare. Ändringar av vissa sekretessbestämmelser inom är därför nödvändiga. Kartlägg, identifiera och gör fler riktade insatser i de miljöer där narkotika förekommer. Polisens arbete mot narkotika i s.k. Ravekommissioner, Krogkommissioner och Gatulangningsgrupper måste säkerställas och vidareutvecklas. Polisen bör systematiskt använda sig av möjligheten att avkräva urinprov vid misstänkt narkotikabruk. Urinprov gör att man enkelt och säkert kan bevisa om brott har begåtts, att ta sådana prov bör prioriteras. Polisen ska kunna använda sig av kräkmedel i vissa fall vid skälig misstanke om narkotikabrott som inte är ringa. Åtgärden ska få användas vid skälig misstanke om försäljning av narkotika när någon har svalt t.ex. en kapsel. Kräkmedel får endast användas efter beslut av åklagare och ska bara genomföras av läkare. Internethandeln med narkotika är ett allvarligt problem polisen måste kunna utöka insatserna. Narkotikahandeln via Internet är omfattande, inte minst bland ungdomar. samarbetsprojekt har visat sig vara framgångsrikt och innefattar samverkan mellan polis, tull och åklagare. Projektet bör utökas och en fortsatt verksamhet säkerställas. Samtliga landets skolor ska ha en väl utvecklad alkohol- och narkotikapolicy. Policyn ska innehålla konkreta åtgärds- och uppföljningsprogram. Skolan ska ha upparbetade kanaler till polis- och i kommunen. Skolornas policy mot alkohol- och narkotikamissbruk ska kunna innefatta drogtester. Föräldrarna till den som inte vill delta i sådana tester ska kontaktas. Kriminalvården en narkotikafri zon En majoritet av de fängelsedömda, , är narkotikamissbrukare och alltför många fortsätter sitt missbruk inne på anstalterna. av landets fängelser rapporterar att missbruk förekommer ofta eller så gott som . Att anstalterna hålls fria från narkotika är dock en förutsättning för att kriminalvården ska kunna uppfylla målet med den egna verksamheten att minska återfall i brott. Tiden i anstalt måste tas till vara för behandling av missbruket och åtgärder vidtas som hjälper den intagne att kunna bryta med drogerna och sitt kriminella liv. De senaste årens omfattande överbeläggning vid häkten och anstalter, , har inneburit kraftigt minskade möjligheter för intagna att få behandling för sitt missbruk. Av de häktade som dömdes till fängelse 2003, ville komma direkt till motivations- eller behandlingsavdelning. Men det behovet kunde inte tillgodoses, bl.a. eftersom platssituationen inom kriminalvården var akut överhettad (redovisning av drogsituationen 2003). Situationen är ett hån, både mot missbrukarna själva som vill förändra sin situation och för alla dem som arbetar mot narkotikan inom polis, socialtjänst, kriminalvård m.fl. Kriminalvården måste bli en narkotikafri zon. vill se konkreta åtgärder för en narkotikafri kriminalvård: Narkotikafria fängelser ska vara en reell och bestående målsättning inom hela kriminalvården. Kriminalvården ska ha ett väl definierat mål mot missbruk på anstalterna, en konkret åtgärdsplan med mätbara etappmål och en kontinuerlig resultatuppföljning. Operativa mål måste finnas. Fler behandlings- och motivationsplatser behövs på anstalterna. Kriminalvården måste utöka kapaciteten för behandling av missbrukare. En drogfri intagen ska inte tvingas vara på samma avdelning som narkotikamissbrukare. Inrätta fler narkotikateam vid häktena som direkt kan erbjuda bl.a. rådgivning och kortare påverkansprogram. I häktet tas ofta personer in som är akut drogpåverkade. Men de är inte dömda för brott och kan därför endast erbjudas att delta i program. Det är viktigt att flera direkta motivationsinsatser görs. Skärpt inpasseringskontroll i förebyggande syfte. Allmän inpasseringskontroll ska vara huvudregeln vid samtliga slutna anstalter och vid häktena. Tillståndsgivningen för inpasseringskontroll ska inte vara begränsad utan bestämmas tillsvidare med återkommande utvärderingar av säkerhetssituationen. Totalförbud mot mobiltelefoner inom fängelseområdena. Drygt 600 mobiltelefoner hittades på landets anstalter 2003. Detta är helt oacceptabelt. Intagna ska inte kunna förbereda insmuggling av narkotika eller andra förbjudna föremål till anstalterna, planera andra brott eller via telefon kunna hota brottsoffer och vittnen. Totalförbud mot mobiltelefoner ska gälla både intagna och anställda. Fler narkotikahundar som kan söka efter narkotika hos människor vid anstalterna. Narkotikahundar fyller en viktig funktion även i avhållande syfte i arbetet med att upptäcka narkotikan vid anstalterna. Satsningar på att få fler narkotikahundar behövs. En intagen som visat sig ha använt narkotika bör endast få träffa besökare med restriktioner, t.ex. bakom glasruta. har den intagne fått tillgång till narkotikan med hjälp av besökare. För att förhindra att detta fortsätter kan det i vissa fall vara bra att låta besöken ske bakom glasruta. Att vägra drogtesta sig ska ge samma disciplinpåföljd som ett positivt testresultat. Regelbundna urinprover för att kontrollera drogfrihet behövs i många fall. Att vägra ta sådana prover måste få tydliga och kännbara konsekvenser. Konstaterat, uppsåtligt bruk av narkotika på anstalt ska alltid polisanmälas. Att knarka inne på en anstalt måste medföra samma konsekvenser som att knarka ute i samhället. Anstalterna ska alltid polisanmäla narkotikabrott. Angrip den organiserade brottsligheten Den organiserade brottsligheten känner inga landgränser eller hänsyn till demokratiska rättssystem. EU:s polisbyrå Europol beräknar att det fanns minst 4 000 kända kriminella grupper med nästan 40 000 medlemmar inom EU. Brottsligheten blir alltmer flexibel och marknadsanpassad. Kriminella väljer helt enkelt det brottsområde som för tillfället är mest lönsamt till lägsta möjliga risk (European Union Organized Crime Report). Narkotikahandeln utgör en stor del av brottsligheten men också handel med vapen, människor, ekonomiska brott och penningtvätt. I är narkotikabrottsligheten fortfarande ett centralt område för den organiserade kriminaliteten, men även ekonomisk brottslighet, cigarett- och alkoholsmuggling samt människohandel ökar (, 2002:12). Gängkriminalitet och kriminella mc-gäng växer sig allt starkare och finns nu representerade i princip över hela landet. Hot om våld mot poliser, andra representanter från de brottsbekämpande myndigheterna och vittnen i rättegångar har ökat. När den organiserade brottsligheten får ökat inflytande i samhället rubbas tilltron till rättsstaten och statens förmåga att upprätthålla lag och ordning. Det är en farlig väg att slå in på. Den organiserade brottsligheten har slagit rot i . kan vi förvänta oss en ökad organiserad kriminalitet och grov narkotikabrottslighet. Detta konstateras i rapporten kriminalitet, grov narkotikabrottslighet (). ligger vi långt efter i kampen mot denna typ av kriminalitet. Det behövs en mängd viktiga åtgärder, bl.a. gällande ledning, styrning och samordning, inte minst från regeringshåll. Det handlar också om att vi måste kunna komma åt kriminella verksamheternas ekonomiska tillgångar och ha en väl fungerande underrättelseverksamhet. I EU:s utvärdering av informations- och underrättelseutbytet med och inom , var man mycket kritisk till hur detta fungerade. ser mycket allvarligt på att den organiserade brottsligheten kan få näring och växa i . antog vi ett rättspolitiskt program där vi föreslår krafttag mot de allvarligaste formerna av organiserad kriminalitet. I programmet fastlås nödvändigheten av att de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till fler verktyg i sitt viktiga arbete. Det handlar om att polisen ska kunna infiltrera kriminella organisationer, få provocera fram bevis, använda sig av kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning (s.k. buggning). Det handlar också om att rättsväsendet ska få använda kronvittnen, åtalsförhandling och strafflindring. I vår riksdagsmotion Förändringar i straff- och processrätten (2004/05:Ju412) krävde vi att regeringen ska presentera en sådan lagstiftning för . Vi ställer våra krav igen i en ny motion 2005/06. menar att de förslag som finns i denna riktning (SOU 2003:74 Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen) måste införas. I rapporten kriminalitet, grov narkotikabrottslighet (2004, ), bekräftas nödvändigheten av att vi också i får tillgång till sådana brottsbekämpande verktyg. vill gå till samlad attack mot narkotikan. Våra krav på hur polis- och socialtjänst ska ingripa tidigt mot efterfrågan och för en narkotikafri kriminalvård hänger samman med ett hårt angripande av den organiserade brottsligheten som står för utbudet av narkotikan. I våra riksdagsmotioner (2005/06) Bekämpa terrorism och organiserad brottslighet samt Stärk tullens brottsbekämpning utvecklar vi våra förslag. vill stärka de brottsbekämpande myndigheterna: Samordna den högsta styrningen av de brottsbekämpande myndigheterna. Regeringens mål i regleringsbreven till myndigheterna måste vara synkroniserade och tydliga. ska ha ett tydligt huvudansvar för bekämpandet av narkotikan. Att bekämpa knarket är i första hand en fråga om att upprätthålla förbudet, sekundärt är det en fråga om missbruksvård. Ansvaret för narkotikafrågan ska därför inte ligga under , utan bör ha det övergripande ansvaret. Bevakningen av nya missbruksmönster och preparat bör systematiseras via . Trender och nya narkotiska preparat sprids snabbt över världen. För att få en tidig förvarning om utvecklingen på drog- och narkotikaområdet i andra länder bör exempelvis de svenska ambassaderna löpande rapportera om narkotikaläget i andra länder. På detta sätt skulle upptäcktsmöjligheterna öka för svenska myndigheter när det gäller nya droger. Inrätta ett nationellt underrättelsecenter. Samla och utveckla de berörda myndigheternas gemensamma underrättelsearbete på nationell nivå vid ett ställe. Inrätta en nationell polisavdelning med bred kompetens för bekämpande av organiserad brottslighet. Avdelningen ska ha regionala enheter runt om i landet. Inför riktade arbetsinsatser genom särskilda task force. Bedriv ett strukturerat och målmedvetet arbete under begränsade tidsperioder, på nationell nivå och i internationell samverkan, mot särskilda mål. Att följa och slå sönder en viss narkotikatransport är ett sådant mål. Go for the money, inför utökade möjligheter till förverkande. Förverkande ska kunna användas gentemot dem som dömts för grova brott och inte kan påvisa någon förklaring till sina omfattande ekonomiska tillgångar. Polisen och tullen ska kunna registrera spaningsfordon på fiktiva ägare. Polisen och tullen måste få tillgång till effektivare brottsbekämpande verktyg, ett viktigt hjälpmedel är att kunna använda spaningsfordon som inte kan spåras direkt till polisen. Stärk tullkriminalens arbete med att kartlägga kriminella nätverk. Arbetet mot den organiserade brottsligheten ska förstärkas, bl.a. med fler anställda. Satsa på genomgripande utbildning för personal, inom alla beslutsnivåer, som arbetar mot narkotikabrottslighet. saknas relevant utbildning gällande narkotikabrottslighet på många håll inom de brottsbekämpande myndigheterna. Inrätta ett vittnesstöds- och personskyddsprogram både på nationell och internationell nivå. Hoten mot vittnen, brottsoffer, andra utsatta personer och berörd personal ökar. Ett genomgripande, nationellt personskyddsprogram, som även omfattar ett internationellt samarbete, måste införas. Ge kraftigt utökade resurser till EU:s polisbyrå Europol. Fler analytiker och personer med specialistkompetens till de olika avdelningarna. Europol måste kunna skärpa kampen mot både organiserad brottslighet och terrorism. Inför nytt system för klassning av narkotika Dagens system när det gäller klassning av narkotiska preparat är inte effektivt. Både lagstiftningen och proceduren behöver förändras för att vi ska kunna ha en möjlighet att hinna med den snabba utvecklingen av nya narkotiska preparat och hur preparaten finner nya spridningsvägar.