mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Skatter och avgifter, bl.a. dieselskatten föreslås harmoniseras med övriga EU-länder. Detta bedöms vara en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet, bevara den öppna landskapsbilden samt möjliggöra ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. Som ett led i detta föreslår att dieselskatten för jordbrukets maskiner sänks till /liter. anser att den skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel som jordbruket betalar skall återgå till jordbruksnäringen i form av finansiering av jordbruksforskning, åtgärder för att minska växtnäringsförluster och till stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet. vill också tillskjuta jordbruket ytterligare resurser till stöd för avbytartjänster och till miljöförbättrande åtgärder. dubbla roll som huvudman för distriktsveterinärorganisationen bör avvecklas, vilket medför ett säkrare djurskydd och ekonomiska besparingar inom myndigheten. Ersättning för tamdjur som dödas av rovdjur bör kunna utgå även för sådana tamdjur som inte ingår i näringsverksamhet. föreslår att anslaget för insatser för skogsbruket ökas med och i förhållande till regeringens förslag. Detta behövs för att öka andelen skogsvårdsavtal och frivilliga avsättningar av värdefulla skogsområden samt till att öka stödet till återplantering av stormfälld skog. För att få en god artsammansättning på den nyplanterade skogen behövs mer resurser än vad regeringen föreslår. Ramen för utgiftsområde 23 föreslås därmed sammantaget öka med 222miljoner kronor , med och . Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Verket för Näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområde Forskningspolitik. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är, och kommer att vara ryggraden för välfärd. vill skapa ett positivt näringsklimat genom vår sammanlagda närings- skatte-, energi- utbildnings- och arbetsmarknadspolitik samt den övergripande ekonomiska politiken. I näringslivsmotion föreslås sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar i näringslivet, successiv avskaffad förmögenhetsskatt, avdragsrätt för riskkapitalsatsningar i såväl eget som andras bolag, möjliggörande till sparande i så kallat etableringskonto och skattreduktion för hushållstjänster. Alltsammans är åtgärder som stimulerar ett ökat företagande. satsar 100 miljoner, dubbelt så mycket som regeringen, på turistfrämjande åtgärder. Turismen är en framtidsbransch med stor potential. avsätter för att återställa bankernas förmånsrätt till av företagsinteckningen. Tillgången till krediter för nya och växande företag måste säkras. förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Vi avslår regeringens tidsbegränsade satsning på utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft. Vi begränsar också satsningen på exportfrämjande verksamhet. föreslår besparingar på vissa myndigheter under utgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , och med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. har krävt ytterligare anslag till kommunsektorn och välkomnar därför regeringens ökade anslag. Tyvärr präglas regeringens politik av stor ryckighet, vilket skapar onödig oro ute i kommunerna och landstingen. Utgiftsökningar bör därför permanentas, tillsammans med vissa av de satsningar som skett via krediteringar på skattekonton. anvisar sammanlagt till en nationell vårdgaranti och och omfördelar därför dessa pengar från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 9. För att minska de negativa effekterna av maxtaxan anser att en kvalitetssatsning bör göras bl a för att minska barngruppernas storlek. För detta ändamål tillförs kommunerna 2006 och 2007. Kommunerna tillåts också att höja maxtaxan till av inkomsten , vilket inbringar , pengar som bl.a. används i kvalitetssatsningen. vill därtill att kommunerna ska åläggas att utforma och införa deltidstaxa i minst tre nivåer under taket i maxtaxan. Den som nyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen mindre ska inte betala lika mycket som den som nyttjar den i större utsträckning. Därför tillförs 48:1 350 miljoner kronor , och . vill att alla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. Kommunerna ska därför erbjuda ekonomiskt stöd i form av ett kommunalt vårdnadsbidrag på före skatt till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. Detta kräver förändringar i skollagen och kommunallagen. vill införa det kommunala vårdnadsbidraget från och anslår för detta ändamål , och . Dessa medel ges i ett riktat statsbidrag. föreslår i denna motion en rad åtgärder som får ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn, däribland ett jobbavdrag på drygt 38miljarder kronor och en fastighetsskattereform på . Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket påverkar ramen för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet ökas med , och . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 35, 60 respektive mer än vad regeringen räknar 20062008, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförstärkningarna för åren 20062008 minskar upplåningsbehovet jämfört med Socialdemokraternas politik. Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kan minskas med , och med . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel ) kommer att minska med och med och slutligen med 2,5 miljarder . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet har i samband med budgetbehandling redovisat den principiella hållning anser att bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s långsiktiga budgetarbete. anser att det av antagna målet för den svenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Det nuvarande målet innebär bla att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Något mål om att bidrag till EU:s budget, räknat som avgiften per person, borde minska har dessvärre inte antagits. anser att utgiftsområdet behöver kompletteras med ett sådant mål. Som angetts i avsnitt 10.2 om skattekvoten på bör de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska, vilket är både önskvärt och nödvändigt (se avsnitt 10.2). Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas till vara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, som exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om tillväxten blir högre kan andelen bli lägre som måste tas i anspråk, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Med sunda statsfinanser där både utgifter och inkomster är lägre, och det finansiella sparandet starkare, minskar konjunkturkänsligheten. 13.4Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet och dess långsiktiga inriktning. Det är dock värt att notera att även pensionssystemet är beroende av tillväxten. Det anpassar sig automatiskt vid förändringar i tillväxt eller demografisk utveckling, och kommer därför att ge bättre pensioner om tillväxten är hög än om den är låg. Även den icke förvärvsaktiva befolkningen har alltså allt att vinna på en förbättrad tillväxtpolitik. Socialdemokraterna räknar med en budgeteringsmarginal på låga för . Då ska man ta i beaktande att stora belopp trixats bort från utgiftstaket genom förslag till beslut i budgetpropositionen. I praktiken har därför utgiftstakens funktion att begränsa statsutgifterna förfuskats. Socialdemokraterna har därmed definitivt avlägsnat sig från den budgetdisciplin som de sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast till de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. 1996/97:1) menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner Socialdemokraterna själva angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. anser att budgeteringsmarginalen bör vara 5,0 miljarder och 4,3 miljarder samt 5,7 miljarder . Utgiftstaket för bör fastställas till varav budgeteringsmarginalen ska uppgå till ca . Det motsvarar en höjning av utgiftstaket med jämfört med Socialdemokraternas förslag. Detta kommer sig till större del av att och övriga partier inom föreslår ett jobbavdrag som för staten blir en utgift. och 2008 bör utgiftstaket fastställas till 957 respektive . Även dessa år föreslår högre utgiftstak än regering av samma skäl som . 13.7Utgiftstak för offentlig sektor Utgiftstaket för offentlig sektor består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten, men ett större utrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentliga utgiftstaket med , och jämfört med regeringens beräkning i budgetpropositionen. förslag till utgiftstak för offentlig sektor redovisas på total nivå i tabell 13.2 nedan. Tabell 13.2 Utgiftstak för den offentliga sektorn 20062008 föreslår förbättringar av studiestöden från . Se avsnitt 13.2. Två av förbättringarna påverkar nettoutlåning. Det slopade fribeloppet för heltidsstuderande högskolestudenter i kombination med en ökad bidragsandel innebär netto en ökad utlåning med ca per helår. Den höjda bidragsdelen i vuxenstudiestödet innebär en minskad utlåning med per helår. Förändringen av nettoutlåning framgår av tabell 13.3 nedan. Sammantaget ökar utlåningen med och med . Dessa belopp ingår i tabell 1.1 där den totala effekten för statsbudgeten av budgetförslag sammanställts. Tabell 13.3 Förändring av nettoutlåning 20062008 Slopat fribelopp och högre bidragsdel för högskolestudenter Högre bidragsdel för vuxenstuderande Se t.ex. ekonomiska vårproposition, bilaga 5, för en redogörelse för det kaotiska förlopp som till slut ledde till att den socialdemokratiska regeringen försökte lagstifta om både pris- och lönebildning i det s.k. stopp-paketet. Detta omfattade lönestopp, prisstopp, hyresstopp, stopp för kommunala skattehöjningar, begränsningar i konflikträtten och höjda avgifter för avtalsstridiga strejker. Den socialdemokratiska regeringen förlorade omröstningen i och statsminister lämnade in sin avskedsansökan. Efter att ha återkommit med en ny regering, dock utan tidigare finansministern som valt att avgå, fortsatte den svenska utvecklingen att snabbt försvagas på alla fronter. Nytillträdde finansministern tal om vändpunkten besannades aldrig, och Socialdemokraterna förlorade makten i riksdagsvalet . Statsbudgetens saldo rensat för engångseffekter, ett mått som visar den långsiktiga utvecklingen. Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik. Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. försäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter. I slutet av detta kapitel finns en översiktlig hänvisning till källor för dessa beräkningar.