mot · GT02So708 · 2005-09-30 00:00:00 — Svensk alkoholpolitik står inför ett avgörande vägval. Sedan inträdet i den europeiska unionen har det blivit allt svårare att förhindra alkoholskador genom en restriktiv alkoholpolitik. Alkoholkonsumtionen har ökat dramatiskt under den senaste tioårsperionden. Den socialdemokratiska regeringens alkoholpolitik har misslyckats. krävs en annan politik som värnar om folkhälsan. Alkoholen är en integrerad del i vår kultur och sköts väl av flertalet. anser dock att de sociala och medicinska problem som alkoholdrickandet medför måste tas på större allvar. I denna motion presenteras flera åtgärder som kan minska alkoholskadorna i samhället. förslag sammanfattas i nedanstående punkter: Nya mål för alkoholpolitiken Stöd familjerna som ett led i det alkoholpreventiva arbetet Inrikta det förebyggande och kampanjinriktade arbetet mot fem alkoholfria zoner i samhället Begränsa tillgängligheten till alkohol: begränsa öppethållandetider, serveringstillstånd och skärpt tillsyn över folkölsförsäljningen Inför hårdare straff för langning Mer resurser till brottsbekämpande myndigheter 6Svensk alkoholpolitik inom EU5 7En ansvarsfull svensk alkoholpolitik inom EU6 8Den socialdemokratiska regeringens misslyckande7 9Nya mål för alkoholpolitiken7 10Bevara den restriktiva alkoholpolitiken8 14Om kampanjer och information12 15Ett systembolag med folklig förankring13 17Försäljningen av folköl till barn och ungdomar14 18Hårdare straff för langning15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkoholpolitiken inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om följderna av en skattesänkning på sprit. beslutar att införa nya alkoholpolitiska mål, i enlighet med förslaget i motionen. beslutar att ensidigt återgår till de införselkvoter av alkohol som avtalades i samband med förhandlingarna om svenskt EU-medlemskap, enligt vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kompensatoriska åtgärder för att bibehålla kontroll vid inre gräns.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldraansvarets betydelse i det alkoholpreventiva arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fem alkoholfria zoner som utgångspunkt för det förebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lördagsöppna systembolag. 1 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till SkU. är mitt uppe i den största alkoholpolitiska förändringen , då motboken avskaffades. har en mer alkoholpositiv hållning växt fram i . Införselkvoterna från EU-länderna har ökat. Priserna har sjunkit. Antalet restauranger med serveringstillstånd har ökat markant, liksom möjligheterna till öppethållande . Informationen till skolungdomar via den så kallade ANT-utbildningen har försämrats. har svenskarnas alkoholkonsumtion ökat kraftigt och motsvarar den höga konsumtion vi hade för . Våld och misshandelsbrott ökar, vilket kan sättas i samband med den ökade alkoholkonsumtionen. Flera studier visar att det har blivit vanligare med alkoholpåverkade förare i trafiken. Flera rapporter visar på ökat berusningsdrickande bland ungdomar. Alkoholskadorna kostar samhället oerhört mycket, i mänskligt lidande och i ekonomiska resurser. Ingen annan socialpolitisk fråga är mer avgörande för folkhälsan. krävs ett politiskt ansvarstagande som kan parera trycket mot det bevisligen framgångsrika svenska sättet att förebygga alkoholskador. som alkoholen orsakar stora medicinska skador och sociala problem när den används i för stora mängder och i fel sammanhang innebär konsumtion av alkohol något positivt för flertalet människor, särskilt i samband med mat och vid festliga tillfällen. Alkoholen är en integrerad del i vår kultur och sköts väl av flertalet. I denna motion presenterar en alkoholpolitik som tar hänsyn till detta och stävjar den negativa utvecklingen och minskar alkoholskadorna i samhället. Traditionell svensk alkoholpolitik har kännetecknats av restriktivitet och försiktighet. Stat, landsting och kommuner har gemensamt lyckats hålla nere alkoholkonsumtionen. Detta ansvarstagande har haft stor betydelse för välfärd och folkhälsa. Men de senaste årens omläggning av alkoholpolitiken är illavarslande. Följden av den nya alkoholpolitiken har blivit en kraftigt ökad alkoholkonsumtion. låg den på ren alkohol per person . ligger nivån på alltså en ökning på . Den ökande totalkonsumtionen av alkohol kommer sannolikt snart att synas i statistiken som ökade alkoholskador bland såväl vuxna som ungdomar. Alkoholskadorna tar sig en mängd uttryck i samhället: social misär, fysiska skador och stora samhällsekonomiska kostnader. Den kraftigt ökade alkoholkonsumtionen är ett relativt färskt fenomen. Ännu var konsumtionen , alltså lägre än 2004. Trots detta finns många rapporter om att vissa typer av alkoholskador håller på att öka dramatiskt: Flera studier visar att det har blivit vanligare med alkoholpåverkade förare i trafiken. Forskare har slagit larm om att antalet fosterskador till följd av alkohol kan förväntas öka på grund av att kvinnor dricker mer alkohol, även när de är gravida. Våld och misshandelsbrott ökar, vilket kan sättas i samband med den ökade alkoholkonsumtionen. Antalet fall av skrumplever och bukspottskörtelinflammation två diagnoser med klar koppling till alkohol har ökat, liksom antalet fall av alkoholförgiftning och andra alkoholrelaterade sjukdomar. Flera rapporter visar på ökat berusningsdrickande bland ungdomar. Omkring hälften av de ungefär 100 mord som begås återfinns i missbrukarkretsar. Över huvud taget spelar alkoholen en stor roll i mordstatistiken. Enligt tillgänglig statistik är sex av tio mördare alkoholberusade vid tiden för dådet. Fem av tio offer hade druckit alkohol. Den alkoholpolitiska kommissionen (SOU 1994:29) konstaterade att minst 200 000 barn i lever med en eller två föräldrar som har missbruksproblem. Att förebygga och behandla alkoholmissbruk handlar inte minst om att värna dessa barns rätt till en trygg uppväxt. 6Svensk alkoholpolitik inom EU De instrument som den svenska alkoholpolitiken använt har ett efter ett tagits bort, eller.försvagats, sedan EU-inträdet. Från och med årsskiftet fick man tullfritt från ett annat EU-land ta in lika mycket alkohol till som till alla andra EU-länder, det vill säga sprit, starkvin, vin och starköl vid varje resa. Och eftersom alkoholskatterna och därmed priserna är lägre i och köps allt mer alkohol utomlands. Införseln från utlandet står visserligen bara för en femtedel av den alkohol som dricks i , men andelen växer. Innan gick med i EU 1995 var införsel av alkohol som fritt fick föras in begränsad till sprit, vin och starköl per resa. Fem statliga monopol hade hand om alkoholhanteringen: tillverkning, import, export, grossisthandel och detaljhandel. Tillsammans bidrog införselregler och monopolen till en begränsad tillgänglighet på alkohol och att höga priser kunde hållas. Resultatet av förhandlingarna inför EU-inträdet blev att behöll ett av fem monopol, nämligen för detaljhandel. Vad gäller införselreglerna fick ett undantag från att införa . Det skulle ses över . 1996 förhandlades det svenska tvååriga undantaget om med , och fick ett fortsatt undantag, . Men , , ansåg EU-kommissionären att det fick vara nog. Den hade tolkat avtalet så att undantag skulle fortsatta att gälla framgent, men avfärdade den tolkningen och menade att undantaget måste upphöra. Vid detta skede gav regeringen upp motståndet och gick med på att fram avveckla införselbegränsningarna, och därmed möjligheten att behålla priset som ett verktyg i alkoholpolitiken. Den böjde sig för tolkning. Det var ett agerande som i alldeles för hög grad präglades av underdånighet och eftergifter. Om hade vägrat gå med på tolkning hade frågan hamnat i , för avgörande. anser att vi borde ha tagit chansen att pröva saken i domstolen. är mitt uppe i den största alkoholpolitiska förändringen . Självklart får detta konsekvenser men förändringarna är inte plötsliga eller oväntade. Det har funnits gott om tid för en svensk regering att ta situationen på allvar. 7En ansvarsfull svensk alkoholpolitik inom EU Man kan lätt få intrycket att det är omöjligt att få gehör för svensk alkoholpolitik inom EU. Visserligen finns ett stort motstånd som är särskilt tydligt i de vinproducerande länderna. Men det finns också i flera länder en allt mer utbredd oro över alkoholens skadeverkningar. Många EU-länder har problem med tilltagande alkoholskador, inte minst bland unga, och det är inte uteslutet att möjligheterna ökat att få till stånd en mer restriktiv alkoholpolitik inom EU. När den överväger sänkt spritskatt för att stoppa alkoholfloden över gränserna pågår nämligen en omvänd utveckling i flera andra EU-länder. har höjt sina alkoholskatter och i finns långt gångna planer på skattehöjningar och andra restriktiva åtgärder kring bland annat alkoholreklam. och har höjt skatten på alkoläsk och vill höja ölskatten. har infört hårdare gränskontroll mot privat införsel och har avgiftsmärkning på flaskorna för att försvåra smuggling. I har höjda tobaksskatter fött tanken att även höja alkoholskatten. Det kommer krävas ett långsiktigt, målmedvetet och uthålligt arbete för att vända opinionen inom EU för en alkoholpolitik som förebygger alkoholskador. anser att insatserna bör inriktas på: Att intensifiera kampen för höjda minimiskatter. ska, enligt uppfattning, stå för en alternativ alkoholpolitik i EU som syftar till att pressa ned den totala konsumtionen av alkohol och minska alkoholskadorna. måste verka för att alkoholskattens nivå och övrig alkoholpolitik i inte fastställs ur ett jordbrukspolitiskt perspektiv, utan ur ett folkhälsoperspektiv. Att försöka vinna opinion för folkhälsoaspekterna på alkoholfrågorna och bilda allianser med länder inom EU som är villiga att driva en mer restriktiv linje. Det är inte utsiktslöst att ett givande samarbete kan inledas med framför allt länder runt . 8Den socialdemokratiska regeringens misslyckande Den socialdemokratiska regeringen har utan framgång försökt att genomföra en spritskattesänkning. Men man har inte lyckats övertyga och om en skattesänkning. Regeringens ansvarslösa försök att sänka spritskatten är en naturlig konsekvens av en i grunden misslyckad alkoholpolitik i och inom EU. Ambitionen att sänka spritskatten är bara ett i raden av regeringens ageranden som präglats av underdånighet gentemot EU:s krav och en politisk ovilja att ta tag i problemen. Regeringen har inte lyckats skapa effektiva nationella alkoholpreventiva insatser. En handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20) sjösattes . Men de åtgärder som presenterades i handlingsplanen har inte på något avgörande vis lyckats vända utvecklingen. Man har heller inte fått något betydelsefullt gehör i EU för svenska ståndpunkter kring hur alkoholpreventivt arbete bör bedrivas. Det saknas visserligen inte goda ansatser. I handlingsplanen utlovades: Det internationella arbetet, främst inom EU och WHO, bör utvecklas och förstärkas. bör bidra till utvecklingen av en sektorsövergripande strategi för att minska alkoholens skadeverkningar inom EU samt aktivt verka för ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte inom WHO och EU. Denna förpliktande målsättning har inte givit några anmärkningsvärda resultat. Vissa försök kan dock noteras. Regeringen har nått viss framgång vid EU:s förhandlingar om ett nytt fördrag. Där nämns alkohol som folkhälsohot, inte bara som en vara vilken som helst där frihandeln alltid går först. I ett utkast från dåvarande ordförandelandet behandlas tobak och alkoholmissbruk som en folkhälsofråga som EU kan vidta gemensamma åtgärder mot. Det återstår dock att se i vilken utsträckning detta kan bidra till en bättre alkoholpolitik . De nordiska länderna har enats om en gemensam hållning i alkoholskattefrågor. De ska verka för att EU höjer minimiskatterna på alkohol och alkoläsk samt avskaffar nollskattenivån på vin. 9Nya mål för alkoholpolitiken alkoholpolitik syftar till att minimera alkoholens skadeverkningar genom en låg totalkonsumtion. Genom generella och särskilda åtgärder såsom information, en aktiv prispolitik, en restriktiv lagstiftning, åldersgräns för inköp och ett statligt försäljningsmonopol för alkohol skapas förutsättningar för att minska skadeverkningarna. Därtill ska det finnas en god vård för alla människor som drabbats av alkoholskador och social utslagning. I regeringens handlingsplan för att förebygga alkoholskador sägs: Ambitionen bör vara att minska alkoholkonsumtionen i landet genom att förhindra att människor blir storkonsumenter och genom att försöka påverka storkonsumenters dryckesbeteende, framför allt bland ungdomar och unga vuxna, och ännu starkare än tidigare betona att alkohol inte skall förekomma i vissa situationer och i vissa skeden i livet. Den socialdemokratiska regeringen kommer inte att uppnå sitt mål. Mot bakgrund av den drastiskt ökade alkoholkonsumtionen och kommande påfrestningar bl.a. i form av krav på sänkta alkoholskatter krävs en högre ambitionsnivå. alkoholpolitik syftar till att uppnå två mål: För det första konsumtionen av alkohol bland barn och ungdomar ska minska . För det andra totalkonsumtionen av alkohol i ska minska . 10Bevara den restriktiva alkoholpolitiken Alkoholpolitiken måste nu inriktas på att behålla, och i vissa fall återta, de traditionella och väl fungerande alkoholpolitiska instrumenten. Den svenska alkoholpolitiken har påverkats av den så kallade totalkonsumtionsmodellen. Modellen lanserades 1975 av WHO, efter en rapport av forskare från , och . Deras forskning ledde fram till följande slutsatser: En påtaglig ökning av medelkonsumtionen följs med stor sannolikhet av en ökning av antalet högkonsumenter. Om en regeringen syftar till att minska antalet högkonsumenter kan detta sannolikt uppnås om den är framgångsrik i att minska den totala alkoholkonsumtionen. En ökning av antalet högkonsumenter betyder som regel en ökning av den alkoholrelaterade dödligheten. Stora förhoppningar har satts till utbildning, kampanjer och annan information för att minska alkoholskadorna. Men forskningen har visat att tillgängligheten till och priset på alkohol är överlägsna verktyg för att minska totalkonsumtionen och därmed alkoholskadorna. Ingenting i de senaste årens samhällsutveckling ändrar på den slutsatsen. Därmed inte sagt att åtgärder för att ändra attityder och inställning till alkoholen är verkningslösa, men de ska ses som ett komplement i en alkoholpolitik som syftar till att hålla nere alkoholskadorna. vill värna en kraftfull alkoholpolitik byggd på solidaritet och omtanke om folkhälsan. Utgångspunkten är att det stora flertal som kan hantera alkoholen måste finna sig i vissa restriktioner för att hålla tillbaka alkoholskadorna. Den svenska folkhälsan måste nu sättas före franska bönders intresse av att sälja vin till våra ungdomar. En av de främsta anledningarna till att alkoholskatterna pressats neråt i våra grannländer är de orimliga regler för införsel av alkohol som gäller inom EU. anser därför att ensidigt bör införa egna regler för införsel av alkohol. En rimlig nivå på införselkvoterna bör vara att återgå till de nivåer som avtalades i samband med medlemskapsförhandlingarna. Det innebär att mängden alkoholdrycker som får föras in i landet utan att svensk punktskatt betalas är en liter starksprit eller starkvin, vin och öl. Folkhälsoskäl är ett legitimt skäl för att frångå principen om en öppen marknad inom EU. Enligt artikel 30 i kan en medlemsstat införa restriktioner för import, export eller transitering som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda människors eller djurs hälsa och liv. har även slagit fast att syftet att skydda människors hälsa från alkoholens skadeverkningar otvivelaktigt är ett av de syften som kan göra ett undantag från artikel 30 [nuvarande artikel 28] befogat. Dessutom slår artikel 152 i fast att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Sannolikheten är dock stor att ett ensidigt införande av införselkvoter innebär att dras inför . Därmed ges en möjlighet att argumentera för ett folkhälsoperspektiv på försäljningen av alkohol. Det kommer också att ge den tid att förhandla fram en permanent lösning på införselproblematiken med övriga EU-länder. Det måste vara ett självklart mål för svensk EU-politik att ändra införselreglerna. Det är inte rimligt att tillåtna kvantiteter för införsel motsvarande förbrukning av alkohol för normalkonsumenten. Det är uppenbart att delar av den alkohol som förs in lagligt säljs olagligt på arbetsplatser och skolgårdar etc. Eftersom flera av de övriga EU-länderna också har problem med tilltagande alkoholskador, inte minst bland unga, är det inte uteslutet att det kan vara en framkomlig väg. meddelade generaladvokaten vid att snusförbudet bör behållas i övriga EU med hänsyn till medborgarnas hälsa. Om snuset kan begränsas på den inre marknaden med hänsyn till folkhälsan, måste ju detta rimligen även kunna gälla för alkoholen vars skadeverkningar är mångdubbelt större. Införandet av införselkvoter måste kombineras med en utökad gränskontroll. har deltagit i det så kallade . Dess huvudprincip är att alla människor som lagligt befinner sig i ett Schengenland fritt kan resa till ett annat utan att behöva genomgå personkontroll. Gränskontrollen gör numera skillnad på inre och yttre gräns. Med inre gräns menas medlemsländernas gemensamma landgränser, flygplatser och hamnar med förbindelse till och från medlemsländerna. Med yttre gräns menas medlemsländernas övriga landgränser, flygplatser och hamnar. EU har fattat beslut om kompensatoriska åtgärder som gör det möjligt att bibehålla kontroller vid inre gräns i andra former än gränskontroll. Dessa kompensatoriska åtgärder kan utformas på olika sätt, bland annat i form av skydd vid yttre gräns och samarbete mellan ländernas tulladministrationer. hade som krav för ett svenskt inträde i att effektiva kompensatoriska åtgärder skulle vidtas. En effektivare gränskontroll och möjlighet till stickprovskontroller kommer att kräva mer resurser till . När den skattebas som försäljning av alkohol innebär i större utsträckning behålls i landet, ges möjlighet att utöka dessa resurser. lägesrapporter kring individ- och familjeomsorg ger en mycket illavarslande bild av missbrukarvården. drar slutsatsen att det krävs betydligt kraftfullare satsningar än de som görs för att nå lagstiftningens intentioner och de nationella målen på missbruksområdet. kritiserar också det bristande samarbetet mellan olika vårdgivare. Landsting och kommun kanske kommer överens om att avsätta resurser för avgiftning och eftervård. Sjukvården () kanske satsar stora pengar på avgiftning. Men plötsligt måste kommunen spara pengar. Och de pengar avsatt är bortkastade. Enligt lagen om vård av missbrukare (LVM) ska den som riskerar att missbruka ihjäl sig tvångsvårdas. Trots det undviker kommunerna insatsen, i vissa fall med motiveringen att man använder billigare och mer effektiva öppenvårdsinsatser. Den nedprioriterade missbruksvården har drabbat enskilda missbrukare och kretsen av anhöriga som finns runt varje missbrukare. Det här har inte heller bidragit till några besparingar. Kommuner och landsting sparar i ena ändan, men minst lika stora kostnader uppstår på andra konton: i hälso- och sjukvården, i kriminalvården och i social misär. anser att missbrukarvården måste få en upprustning i alla de delar som rör uppsökande verksamhet över vård och behandling till eftervård och uppföljning. bör missbrukarvården omfattas av en nationell vårdgaranti. Ett väl fungerande förebyggande folkhälsoarbete, inom hälso- och sjukvården, är en absolut förutsättning för att minska alkoholskadorna. Detta arbete skulle dock kunna fungera betydligt bättre. Ansvaret ligger i synnerhet på de delar av hälso- och sjukvården som inte tar hand om akuta sjukdomstillstånd som kan kräva intensivvård eller operation. Det gäller vårdcentraler, mödrahälsovård, barnhälsovård och annan sjukvård som erbjuds i medborgarnas närområde. utvecklar sin missbrukarvårdspolitik i motionen Narkotikapolitiken (2005/06:So704). Den förebyggande folkhälsopolitiken finns i motionen Friskvård istället för sjukvård (2005/06:So709). Att barns uppväxttid ska vara alkoholfri borde vara självklart. Som tidigare nämnts har information och attitydpåverkan, särskilt inom familjen, en funktion i detta sammanhang. Tidig alkoholdebut är en av de starkaste riskfaktorerna för senare alkoholmissbruk. Det gäller även om alkoholintaget sker i hemmet, under föräldrarnas överinseende. Från preventiv synpunkt är det viktigt med god kontakt med föräldrar, bra skola och hög åldersgräns på krogar samt liten tillgänglighet till alkohol och narkotika. vill betona familjens och de vuxnas betydelse och ansvar i det alkoholpreventiva arbetet. Långsiktigt handlar naturligtvis förebyggande arbete om införlivandet av värden, värderingar och normer. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i denna uppgift så att de kan och orkar vara närvarande och delaktiga i de ungas liv och ge dem en social trygghet. Fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. tror också att om de vuxna i familjen får mer tid för barnen får det en rad positiva följdverkningar för den uppväxande generationen. Fokus för åtgärder från samhällets sida bör ligga på föräldrars attityder till barn och alkohol. Målet bör helt enkelt vara att förbättra kvalitén i relationerna mellan föräldrar och barn när det gäller information om och förhållningssätt till alkohol. Familjepolitiken måste uppmuntra föräldrarna att ta till vara sin föräldraauktoritet. Det gäller att ge dem förtroende och uppmuntran i föräldrarollen. Drogkurvorna kommer inte att peka nedåt om barnen endast ska vara utlämnade till diverse medier som guide och påverkanskraft in i vuxenlivet. Föräldrarna är helt nödvändiga som förebilder. Attityden till alkohol hos föräldrar och andra i barnens omgivning måste vara att det normala, det självklara, är att barn och ungdomar inte ska dricka alkohol alls. Att inte tala klartext om alkoholens risker med ungdomar och ge konkreta råd är att svika den unga generationen. Kristdemokrater har förordat att man ska tillsätta en värdekommission, som får till uppgift att starta en bred diskussion om värderingar och etiska normer i hela samhället. Ett intressant initiativ är preventionsprogram, vars syfte är att få föräldrarna att hålla fast vid en mer restriktiv syn . Det handlar inte om att ändra, utan om att vidmakthålla attityder. För att få ut detta budskap besökte representanter för projektet regelbundet föräldramöten på de utvalda försöksskolorna. En viktig del var att ge föräldrarna kunskaper. Inte om alkohol, men om vad de kan göra för att påverka sina barn. En del var att spräcka myter, som att det är bra att föräldrar lär barnen handskas med alkohol. Föräldrarna blev också uppmuntrade att göra gemensamma överenskommelser om vilka regler som skulle gälla, till exempel hur länge barnen skulle få vara ute . Det var enbart föräldrarna som fick del av informationen. I projektet ingick ingen klassisk ANT-utbildning för eleverna eller något annat arbete direkt med ungdomarna. Den utvärdering som gjorts av projektet visar på positiva effekter, och står skolor och kommuner på kö för att få ta del av metoden. Föräldrar kan ge sina barn villkorslös kärlek. Det är en kraft som samhället på alla plan förlorar på att låta gå förspilld. Föräldrar vill sina barns bästa låt dem också göra det som är bäst för barnen och ge dem det stöd de behöver för att förverkliga det. har länge hävdat att samhället bör ge förutsättningar för mer tid med barnen. Våra barn är värda bättre än att slukas av en alkoholkultur som skadar och bryter ner. 14Om kampanjer och information