mot · GT02Fi321 · 2005-10-05 00:00:00 — bör verka för gemensamma miniminivåer för beskattning av miljöstörande verksamhet inom EU. En sådan utveckling skulle leda till att svenskt näringsliv skulle få stora konkurrensfördelar tack vare den anpassning som gjorts i för att minska utsläppen av miljöfarliga ämnen. I EU-sammanhang har tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. På grund av höga skattetryck är det enligt uppfattning angeläget att sänka skatterna, särskilt på arbete. Därmed stärks sysselsättningen långsiktigt, och skattesystemets tyngdpunkt förskjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter. Argumenten för en grön skatteväxling kan således tillämpas i ett sammanhang där skatter sänks i stället för att, som den styrande s-, v- och mp-majoriteten ofta gör, låta skatteväxlingsresonemangen leda till ett allt högre skattetryck. De förslag som Socialdemokraterna, föreslår under benämningen grön skatteväxling leder till höjd beskattning för hushållen, utan att påverka miljöbelastningen. Socialdemokraternas och stödpartiernas politik drabbar samhällsekonomin assymmetriskt, vilket kan få stora negativa konsekvenser. Varken för de företag eller de hushåll som drabbas är exempelvis diesel eller bensin utbytbart mot mer arbete. Till detta kommer att skattehöjningarna på el, bensin och diesel sker i då priserna på el, bensin och diesel är mycket höga av andra skäl. Effekten blir ett fördelningspolitiskt hårt slag mot människor med låga inkomster, boende på landsbygd och med små möjligheter att välja en annorlunda livsstil än vad de har . För företag i servicesektorn höjs även elskatten. I stället för höjda skatter behöver sänkta skatter. anser därför att regeringens s.k. skatteväxling bör avslås för företagens, hushållens och miljöns skull. Halverad moms på drivmedel anser att priset på bensin och andra drivmedel som miljontals hushåll är beroende av har blivit för högt. När budgetpropositionen lämnades till kostade en liter bensin på Preem. Av detta utgjorde företagets egna kostnader för att leverera en liter bensin från oljekälla genom raffinaderi och transporter fram till slutkonsumenten. Resterande var skatter. Av skatterna är punkskatterna, energi- och koldioxidskatterna, totalt oavsett priset. Momsen slutligen är och med ett pris på 12,16 får staten in i momsintäkter. anser att måttet nu är rågat för vad hushållen klarar av och orkar med. När världsmarknadspriset går upp får svenska staten ytterligare från en basvara som redan är hårt beskattad med punktskatter. Det fluktuerande världsmarknadspriset dämpas enligt vår mening bäst genom att momsen minskas ned till strax under hälften. har med hjälp av räknat ut att kostnaden för staten för en sådan momssänkning är . Nej till skatt på flygresor I budgetpropositionen föreslår regeringen en särskild skatt på flygresor. anser att detta förslag är ovanligt olämpligt. är ett förhållandevis vidsträckt land. Många industrier är beroende av att kunna låta personal resa till och från städer i som ligger långt ifrån storstäderna. Förslaget innebär ett dråpslag för näringslivet och är dessutom inte färdigberett av regeringen. När det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa delvis anpassas efter för debitering och uppbörd. Vi har dock inom dessa ramar utrymme att utforma vårt eget system. gäller nivåerna , och . har beslutat att vissa kulturaktiviteter skall mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . Det innebär bland annat att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika vilket vi ser som olyckligt. eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt ska kunna sänkas till . Regeringen föreslog en sänkning av mervärdesskatten på böcker och tidskrifter. hade länge drivit kravet på en sänkning av bokmomsen, men vi ansåg inte att sänkt moms på tidskrifter var den mest angelägna skattesänkningen. Denna syn kvarstår. Mervärdesskatten på tidskrifter bör därför återgå till . Beskattning av friskvård och motion Den ökande ohälsan är en av det svenska samhällets stora utmaningar. För att bryta trenden behövs flera förändringar i samhället bl.a. i synen på rehabilitering och arbetslivets organisation men även i synen på friskvård och motion som är en viktig del i det förebyggande arbetet. Tyvärr är de samlade skatterna på friskvård och motion så höga att många, både arbetsgivare och enskilda, avstår från satsningar på friskvård. Dessutom är mervärdesskattelagen så utformad att olika former av friskvård och motion beskattas olika beroende på vem som tillhandahåller den. Till exempel är momsen på massage som utförs av en legitimerad sjukgymnast som massage som utförs av en utbildad massör är . Att få instruktioner och hjälp med träning i en kommunalt driven motionsanläggning beläggs inte med någon moms, samma tjänst hos en privat driven motionsanläggning har moms. Men om instruktören eller tränaren kommer till ditt hem eller din arbetsplats och hjälper dig kan momssaten bli . De olika momssatserna kan lätt snedvrida konkurrensen mellan olika aktörer. Dessutom är gränsdragningen mellan vad som ska beläggas moms och vad som ska beläggas med full moms på otydlig. När de nuvarande reglerna infördes anförde regeringen: Genom att kommersiella tillhandahållanden av aktuella tjänster blir skattepliktiga kan en viss förändring av konkurrenssituationen uppstå. Den negativa påverkan skatteplikten därvid kan få för kommersiella subjekt torde dock bli obetydlig eftersom den med skatteplikten förenade avdragsrätten har ett för verksamheten i fråga betydande värde. Vid den nu föreslagna låga skattesatsen torde i stället många verksamheter inom området gynnas ekonomiskt av att beläggas med mervärdesskatt. 1996/97:10). Trots regeringens förhoppning har det kommit flera signaler från privata aktörer om att offentligt drivna motionsanläggningar inte konkurrerar på lika villkor. Förutom svåröverskådliga och, på vissa former av friskvård höga, momssatser, slår även inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna in skattekilar som får enskilda och företag att avstå från att göra friskvårdssatsningar. Den kostnad en arbetsgivare betalar för friskvård kan vara över sju gånger högre än vad den som utför tjänsten får ut ekonomiskt. tar många arbetsgivare ansvar för sina anställda genom erbjudande av friskvård av olika slag. Det är viktigt att incitament skaps för arbetsgivare att erbjuda sina anställda god tillgång till förebyggande insatser. Det är även viktigt att underlätta för enskilda att själva köpa friskvård i den mån arbetsgivaren inte erbjuder någon sådan. Enligt inkomstskattelagen är motion av mindre värde och av enklare slag skattefri om den betalas av arbetsgivaren och erbjuds all personal på ett företag samt utförs i egna eller hyrda lokaler. Till exempel så uppfyller årskort på ett gym kriterierna men inte medlemskap i en golfklubb. Förebyggande friskvård i form av till exempel massage eller träning med hjälp av en instruktör eller personlig tränare som ger råd och övervakar träningen är inte avdragsgillt, inte heller motion och friskvård som betalas av den enskilde. Med tanke på den situation vi nu befinner oss i, med historiskt hög sjukfrånvaro och ökad ohälsa i allmänhet, borde alla initiativ syftandes till ökad hälsa välkomnas. Därför anser att Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskatter m.m. (Fi 2002:11) särskilt bör ges i uppdrag att granska momsreglerna för friskvård och motion i syfte att uppnå konkurrensneutralitet och för att utreda möjligheten att alla former av friskvård och motion ska omfattas av den lägsta momssatsen. Dessutom anser vi att en utredning bör tillsättas för att se över reglerna i inkomstskattelagen vad gäller avdragsmöjligheter för arbetsgivare och enskilda för friskvårdssatsningar. Alternativ som bör belysas är dels möjligheten att utvidga den avdragsrätt som arbetsgivarna har , dels möjligheten att erbjuda inköp av friskvårdstjänster och motion på motsvarande sätt som man kan göra personalinköp av datorer, dels möjligheten för den enskilde att göra ett skatteavdrag mot förvärvsinkomsten för inköp av friskvårdstjänster och motion upp till ett värde av . Inför avdragsrätt för gåvor till ideella föreningar anser att det är en stor brist att är nästan ensamt om att inte tillåta skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och organisationer. Följden har blivit att i blir den ideella sektorn alltmer beroende av de offentliga budgetarna. Sannolikt skulle de totala resurserna öka för de ideella organisationerna om svenskar tilläts skänka pengar med avdragsrätt. föreslår därför att denna fråga utreds snabbt och att regeringen därefter återkommer till med ett förslag om hur avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer upp till 0,25 prisbasbelopp kan införas. Avdragsrätten införs från . Sänkt avdragsrätt för pensionssparande och början av innevarande decennium har det privata pensionssparandet ökat markant. Detta har skett både på gott och ont. anser att ett alltför stort ansiktslöst ägande kan ha en negativ inverkan på svenskt näringsliv. Företagen behöver intresserade och aktiva aktieägare, även småsparare. Visserligen ska pensionssparande stimuleras, men nuvarande nivå som är 0,5 prisbasbelopp kan justeras ned något. Genom de inkomstskattesänkningar som föreslår kan en större del av hushållssparandet kanaliseras till direktägande i näringslivet och nyföretagande. Höjt grundavdrag för pensionärer För personer som gått i pension föreslår ett kraftigt höjt grundavdrag om . föreslår att garantipensionen höjs med . Dessutom föreslås att pensionärer ska kunna tjäna upp tre inkomstbasbelopp innan pensionen påverkas. Pensionärernas förändrade ekonomi enligt politik beskrivs närmare i 2005/06:Sf390. Enklare regler för skatteinbetalningar I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt taxeringslagen 5 kap. 5 § närmare angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar m.m. vill slopa straffavgiften för försenad momsbetalning och anser att den dag som inbetalning sker ska räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sen avregistrera sig. anser att den socialdemokratiska regeringen på ett allvarligt sätt misslyckats med att integrera svensk alkoholtradition och alkoholpolitik med övriga . De införselkvoter som finns för privatpersoners import av alkohol gör det helt omöjligt att med hjälp av Systembolaget föra någon effektiv alkoholpolitik värd namnet. anser därför att införselkvoterna ska sänkas för att stoppa den alkoholflod som rinner in i . måste verka för att alkoholfrågan ska bli en folkhälsofråga i stället för som enbart en jordbruksfråga och en handelsfråga. föreslår att införselkvoterna sänks till starksprit, vin och starköl. Detta förslag har som sidoeffekt att statens finanser stärks då efterfrågan på alkohol återigen hamnar i Systembolaget och alkoholskatter kan tas ut för en större del av konsumtionen. Detta är helt rimligt då denna skatt om äts upp av de vårdkostnader som alkoholsskadorna trots allt medför. Enligt uppgår denna effekt till . har tillämpat en ny och mycket striktare tillämpning vad gäller beskattning av stiftelser med kvalificerat allmännyttigt ändamål. Detta har medfört att att stiftelserna inte längre anses som begränsat skattskyldiga, vilket medfört betydande svårigheter för stiftelserna att fullfölja sina verksamheter. För att stiftelserna skall åtnjuta skattefrihet, förutsätts att användningen av dess medel har varit av sådan kvalificerad allmännyttig natur som avses i 7 kap. 4 § IL. De kriterier som krävs för skattefrihet är relativt allmänt hållna. Det sammanhänger med (se prop. 1942:134, s. 46), att skattefriheten är avsedd att omfatta sådana stiftelser och även andra rättssubjekt, som verkar på områden inom vilka positiva insatser från det allmännas sida anses ofrånkomliga i den mån de inte, tack vare enskildas intressen, befinns överflödiga. verksamhet har många stiftelsers möjligheter att verka på ett bra och ändamålsenligt sätt kraftigt försämrats. Meningen har varit att lagstiftningen och rättstillämpningen skall kunna anpassas till samhällsutvecklingen. Därvid ska således en stiftelses insatser vid olika tillfällen kunna bedrivas och anpassas med beaktande av hur samhällets olika stödinsatser inom välfärdsområdena når utsatta grupper. Den praxis som skattemyndigheten tillämpat har således uppfattats som en fortlöpande anpassning till den rådande synen och situationen i samhället. anser att den utveckling som uppstått för en rad stiftelser som tidigare betraktats som kvalificerat allmännyttiga och därmed begränsat skattskyldiga är djupt felaktig. Vi yrkar därför att regeringen skyndsamt utreder det rättsliga skatterättsliga läget för stiftelser som med tidigare hävdvunnenhet fått vara begränsat skattskyldiga så att de allmännyttiga stiftelsernas verksamhet ska kunna räddas. När en statligt anställd beviljas tjänstledighet, t.ex. för upprätthållande av en anställning hos en annan, icke-statlig arbetsgivare, betalar båda arbetsgivarna in pensionsavgifter för den anställde utan att någon samordning görs p.g.a. olika pensionsinrättningar för stat, kommun och privata arbetsgivare. Detta är inte rimligt och kan dessutom få negativa konsekvenser för den anställde. Det rör sig om kännbara belopp för arbetsgivaren som därmed tvingas betala pensionsavgifter för en anställd utan att denne utför något arbete för arbetsgivaren och för vilken en annan arbetsgivare betalar pensionsavgifter kopplade till utfört arbete. Det ligger nära till hands att tänka sig att detta förhållande leder till att statliga arbetsgivare blir restriktiva i att bevilja tjänstledigheter för prövandet av annan icke-statlig anställning. yrkar att regeringen i samråd med arbetsmarknadens parter inom det statliga området verkar för en samordning av arbetsgivarnas pensionsavgiftsskyldighet vid tjänstledighet för upprätthållande av anställning hos annan, icke-statlig arbetsgivare. Studenters skattskyldighet vid uppbärandet av stipendium När en en student åtar sig ett uppdrag t.ex. som studentföreträdare i en fakultetsnämnd och uppbär skattepliktig ersättning för uppdraget, blir studenten skattskyldig även för skattefria stipendier som studenten erhåller. Detta ställer till stora problem för de studenter som aktiverar sig och motverkar universitetens och högskolornas strävan att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen. Det innebär att studenten i fråga under innevarande och de därpå följande två åren inte kan erhålla skattefritt stipendium, t.ex. för resebidrag vid internationellt studentutbyte eller till en vetenskaplig konferens. Dessvärre gör skattemyndigheterna i olika tolkningar av lagstiftningen. anser att det är angeläget att regeringen utreder dessa nämnda förhållanden och om det är nödvändigt återkommer till med lagförslag som gör det möjligt för universitet och högskolor att avstå från att göra avdrag för preliminär skatt på smärre stipendier till studenter. Övriga skatteförändringar som föreslås tillsammans med övriga partier inom föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för nystartsjobben. De bedöms kunna generera åtminstone 50000 arbeten. I budgeten avsätts 2006. föreslår att rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar. Rätten till avdrag för resor och dubbelt boende begränsas till att gälla bara den kommunala beskattningen. höjs reseavdraget till per mil. Avdraget för förmån av personaldator avskaffas. Skatten på rulltobak höjs till per kilo. Skattereduktionerna för a-kasseavgift och avgift till fackförening slopas. Sammantaget bedöms dessa skatteförändringar stärka den offentliga sektorns finanser med 2006. föreslår att räntebidraget avvecklas till 2011. Förslaget innebär att inga nya räntebidrag beviljas. För de fastigheter som har räntebidrag och som är befriade från fastighetsskatt sänks schablonen för beräkning av räntekostnaden till 2006 från dagens . Därefter trappas schablonen ned successivt . För övriga fastigheter trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden ned från . Utöver detta avskaffas skattelättnaden för vissa byggtjänster och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder. Beviljandet av nya stöd i dessa system upphör . Förslagen beräknas medföra en sammantagen besparing för den offentliga sektorn på 2006. Tabell 12.1 inkomstförändringar 20062008 Inkomster: Alla inkomsttitlar Avvikelser från regeringens förslag Statlig inkomstskatt, avvecklad värnskatt Höjt grundavdrag för pensionärer Äldre får tjäna upp till 3 ibb innan pension påv. Avdrag mot statlig skatt för resor o dubbelt boende Sänkt skatt ist.f skattereduktion för avgiften till a-kassa Nej till höjt generellt reseadrag Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Ökade skatteintäkter m.a. Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto Uppskjuten vinstbeskattning för fåmansbolagsägare Skattereduktion gåvor till ideell verksamhet Slopad nedsättning för egenavgifter Effekter av 2:a karensdag Nedsättning av arbetsgivaravgifter för småf. Nej till soloföretagares tillf. Lägre skatt på royaltyinkomst Avskaffad statlig fastighetsskatt (ej elproduktionsenheter) Generell moms () på tidskrifter Sänkt moms på drivmedel till Höjd skatt på rulltobak Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Nej till skatt på flygresor Sänkt dieselskatt till för jord- och skogsbruk Slopat anställningsstöd (nej till plusjobb) Nedsättning, investeringar i källsorterings- lokaler Slopat skattestöd till källsorteringslokaler Slopat skattestöd till bredband Nedsättning, reparationer och ombyggnad av offentliga lokaler Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Nedsättning, skattelättnad för vissa byggtjänster Slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Nedsättning, stöd till skyddat arbete (OSA) Redovisning som utgift på utgiftsområde 13 Summa 2000 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Avgift från försäljning av högskoleutbildning