mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Förslagen innebär sammantaget budgetbesparingar på 2006. Fler ungdomar i arbete De ungdomar som avbryter sina studier på gymnasiet eller lämnar gymnasieskolan utan godkända betyg är de första som hamnar i arbetslöshetskön. Fler yrkesinriktade utbildningar på gymnasiet och ett lärlingssystem för ungdomar kommer att minska avhoppen från gymnasiet och göra fler ungdomar bättre rustade för arbetsmarknaden. Vi vill att färre ungdomar ska ta omvägen till högskolan via konkurrenskomplettering av gymnasiebetygen på komvux, dvs. att man läser om redan godkända kurser, och att fler ska avsluta sina högskolestudier snabbare genom treterminssystem och examensbonus. Begränsa konkurrenskompletteringen på komvux Inför treterminssystem och examensbonus på högskolan har en lång tradition av en aktiv arbetsmarknadspolitik. Men i takt med att arbetsmarknadspolitiken blivit mer omfattande har den också tappat i kraft. vill därför banta och öppna för nya sätt att arbeta inom arbetsmarknadspolitiken. Förmedlingen av arbeten kan bli mycket bättre om privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag tillåts komplettera den statliga arbetsförmedlingen. Arbetssökande ska få större möjlighet att ställa krav på den service de får från sin förmedling genom en arbetssökandegaranti. Vi vill minska volymen arbetsmarknadsåtgärder och prioritera de delar av arbetsmarknadspolitiken som bäst hjälper människor i arbete. föreslår att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. Därvid prioriteras ökade resurser för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens och förbättrad kontroll. En enhetlig myndighetsorganisation införs, myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskas. Friåret avskaffas, åtgärdsprogrammen reduceras och dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartsjobb. Förslagen innebär sammantaget besparingar på 2006. föreslår att det s.k. rekryteringsbidraget avvecklas. Besparingen i den offentliga sektorn uppgår till 2006. Rekryteringsbidraget innebär att vissa människor kan studera med fullt bidrag, som de allra flesta får söka studiemedel. Detta är inte rimligt, och vi föreslår därför att rekryteringsbidraget avskaffas , något som regeringen sedan själv gör . Välj åtgärder i den privata sektorn Regeringens s.k. sysselsättningspaket domineras av tillfälliga platser i offentlig sektor. Detta är fel att väg att gå. Vi anser att arbetslösheten bekämpas bättre genom att förbättra förutsättningarna för nya varaktiga arbeten i privat sektor. Därför föreslår vi i första hand åtgärder som kan skapa fler arbeten i privat sektor. har tillsammans med övriga partier i den borgerliga alliansen enats om att inrätta nystartsjobb med kraftigt reducerad arbetsgivaravgift för alla som varit arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionerade . Ungdomar har rätt till nystartsjobb redan efter 6 månaders arbetslöshet. Vi sänker också arbetsgivaravgiften för de företag som nyanställer. föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för nystartsjobben. De bedöms kunna generera åtminstone 50 000 arbeten. I budgeten avsätts 2006. Människor som är fullt arbetsföra ska inte hänvisas till ett passivt bidragstagande. Effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska fokusera på att bryta en långvarig arbetslöshet och förhindra permanent utslagning från arbetsmarknaden. finns det två stora grupper av personer som är arbetsföra men mer eller mindre permanent försörjs utanför arbetsmarknaden. Den första gruppen är långtidsarbetslösa som hänvisas till den mycket dåligt fungerande aktivitetsgarantin. De får ersättning med aktivitetsstöd på samma nivå som arbetslöshetsersättningen. Den andra stora gruppen är de invandrare som ännu inte lyckats få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. De är i de flesta fall hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Till dem kan läggas en tredje grupp som består av ungdomar som varken arbetar eller studerar och som i många fall också tvingas leva på socialbidrag. liberalerna vill inte att arbetsföra människor ska tvingas att leva en passiviserande tillvaro på socialbidrag. Därför vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i jobb- och utvecklingsgarantin är att förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Korta kompletterande utbildningar kan också ingå i garantin liksom praktik och vissa samhällsnyttiga arbetsinsatser. Aktiviteterna i jobb- och utvecklingsgarantin ska ordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. För de personer som uppbär socialbidrag ska respektive kommun ha det yttersta ansvaret för att garantin förverkligas, dock i samverkan med arbetsförmedlingen. För de personer som uppbär ersättning efter det att ersättningsperioden i a-kassan upphört ska arbetsförmedlingen ha det yttersta ansvaret för att garantin förverkligas. Garantin ska även kunna erbjudas till långtidssjukskrivna och till förtidspensionärer som behöver hjälp tillbaka till arbetsmarknaden. Alla som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin får rätt till en fast ersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp. Den som inte vill delta förlorar dock rätten till ersättning. Arbetslösa med försörjningsansvar har rätt att söka kompletterande försörjningsstöd och deltagare som har annan ersättning t.ex. sjukpenning får behålla denna. För arbetslösa där ersättningsperioden i a-kassan tagit slut, uppgår ersättningen till . Vi bedömer att jobb- och utbildningsgarantin bör kunna erbjudas till drygt 100 000 personer, både arbetsföra som uppbär socialbidrag och långtidsarbetslösa som befinner sig i aktivitetsgarantin. Vi anslår till denna åtgärd 2006 och 2007 och 2008, när åtgärden beräknas få full effekt. Inför en jobb- och utvecklingsgaranti Ersätt socialbidrag med en ersättning för deltagande i jobbgarantin, motsvarande a-kassans grundbelopp Långtidsarbetslösa med avslutad a-kasseperiod erhåller vid deltagande Sjukskrivningarna ska minska och återflödet till jobb öka har sjukskrivningar och förtidspensioneringar ökat mycket kraftigt. har läget stabiliserats, men på en mycket hög nivå. Regeringen har ställt upp mål för att sjukskrivningarna ska minska och förtidspensioneringarna stabiliseras till 2008 men egna prog-noser ligger långt från målen. Budgetpropositionen visar att vår nuvarande regering inte tror sig om att kunna få ned de extrema ohälsotalen till en acceptabel nivå. Den socialdemokratiska regeringen har alltför länge blundat för orsakerna till den höga sjukfrånvaron. En rad studier visar vad som ligger bakom den trista utvecklingen . Det finns goda exempel i vår omvärld och lyckade försök med åtgärder mot sjukskrivning här i . Våra förslag bygger på den kunskapen. En hörnsten i politik är en trygg sjukförsäkring som garanterar en rimlig nivå på sjukersättningen för alla även för dem som drabbas av ett längre sjukdomsfall. Därför har det varit av största vikt för oss att slå vakt om den 80-procentiga ersättningsnivån i sjukförsäkringen. I den överenskommelse som vi träffat med de andra allianspartierna har vi gemensamt enats om att behålla de nuvarande nivåerna på sjukpenningen under ett första år av gemensam regering. Däremot kommer en mindre justering att ske vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten. kommer att fortsätta att värna om en trygg och rejäl sjukförsäkring för dem som är verkligt sjuka. Den som drabbas av cancer eller ett komplicerat benbrott ska inte också ska behöva oroa sig för sin hushållsekonomi. Oförändrat tak i sjukförsäkringen Vi anser inte att det är rimligt att höja ersättningen i sjukförsäkringen mot bakgrund av att det fortfarande inte nåtts betydande förbättringar av antalet långtidssjukskrivna. motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Förslaget förbättrar det finansiella sparandet med 0,8 miljarder . Ändrad inkomstgrund i sjukförsäkringen Grunden för beräkning av sjukpenningen, SGI, ska förändras. En inkomstförändring som inträffat ska inte ge fullt genomslag på sjukpenningens nivå, utan det är inkomsten som ska utgöra underlag. föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. Som en konsekvens av dessa förslag, föreslår alliansen också att samma beräkningsgrund genomförs i föräldraförsäkringen. föreslår att inkomstgrunden för föräldraförsäkringen (SGI) ska beräknas på samma sätt som föreslagits för sjukförsäkringen. Effekten av förslaget för den offentliga sektorns finanser, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas till 2006. föreslår att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar ca och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka historiska kostnader beräknas till ca . Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter ska bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Förslaget innebär att statens kostnader för befintliga trafikskador minskar med 0,8 miljarder , samt att en premieintäkt på tillkommer på statens inkomstsida. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Beräkningen är baserad på att reformen kan genomföras omgående. Besparingens storlek kan dock komma att ändras och förskjutas något i tiden. föreslår att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) ska vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Minskad sjukfrånvaro genom tidig rehabilitering och kamp mot överutnyttjande Regeringen satte upp mål för sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Den budgetproposition vi nu har sett visar att inte räknar med att regeringen ens ska komma i närheten av de resultaten. utgår ändå ifrån regeringens mål och har gjort beräkningar för hur situationen skulle se ut om de hölls. generaldirektör har använt bilden av en feberfri patient eftersom arbetet innebär att gå från ett ohälsotal på 42 till 37. Detta innebär en besparing på jämfört med regeringens anslag för sjukförsäkringen 2008. Experterna på menar att målet går att nå, och det instämmer vi i. Regeringen dömer med sin prognos ut sin egen strategi, att lägga skulden på arbetsgivarna, som otillräcklig. Men de senaste årens intensiva forskning på området har visat bättre vägar framåt. Vi vill nå målet och vi bedömer det möjligt, men bara om ett batteri av ytterligare åtgärder sätts in. Vi noterar att regeringen tagit till sig en del av våra tankegångar men ändå känner sig tvungna att försämra de konkreta förslagen. Låt oss ge tre exempel. Det ena är att landsting som lyckats få ner sjukskrivningar själva ska få behålla en del av den ekonomiska vinsten. Det är en variant av finansiell samverkan, men en sämre variant, för det av regeringen föreslagna systemet missar de strukturella fördelar den nära samverkan mellan vård och försäkring som det av oss föreslagna systemet ger. Det andra exemplet är förslaget att personer som varit sjukskrivna länge ska kontaktas i en specialsatsning och få sin situation genomlyst och eventuellt omprövad. Varje insats av det slaget är naturligtvis av värde, men regeringsförslaget framstår som en halvmesyr jämfört med vår politik där den typen av genomlysning genomförs mycket tidigare under sjukskrivningen och därefter återkommer kontinuerligt. Det tredje exemplet gäller fler kontrollanter. Det är bra att regeringen nu accepterat detta fp-förslag, efter att tidigare ha avvisat det. Men för att kontrollinsatserna ska få full effekt behövs också ett antal regeländringar, t.ex. att det blir tydligare att en person som nekar att delta i rehabilitering i normalfallet ska få sin sjukpenning indragen och att hela sjukskrivningsprocessen stramas upp genom krav på ett andra läkarintyg . insatser för att minska sjukskrivningarna spänner över ett brett fält. Viktigt är att inte glömma de förebyggande insatserna. Kvinnors kraftiga överrepresentation bland sjukskrivningarna påminner om genderperspektivet. Vi är övertygande om att mycket av vår jämställdhetspolitik och våra idéer om ett flexiblare arbetsliv skulle verka förebyggande. Vi fördjupar oss emellertid inte i de frågorna i detta sammanhang. Andra hörnstenar i vår politik är finansiell samordning, konkreta åtgärder mot fusk och överutnyttjande, snabbare vård och rehabilitering och en dynamisk arbetsmarknad. behöver ökade resurser. I vårt budgetförslag lägger vi till för rehabilitering och insatser med finansiell samordning, Finsam. Snabbare återgång till arbete med Finsam Finsam innebär långtgående befogenheter för och sjukvårdshuvudmännen att samarbeta ekonomiskt. Pengar som är bundna till att försörja dem som väntar på behandling och rehabilitering ska i stället frigöras för insatser inom sjukvården. Finsam har prövats och utvärderats , med mycket goda resultat. Utifrån utvärderingarna har vi beräknat att den sammanlagda besparingen för sjukpenning och förtidspensioner blir 3,5 respektive 5,3 miljarder . Vi vill även bredda Finsam så att sjukvårdshuvudmännen ska kunna använda sjukförsäkringspengar till att utveckla rutiner för intygsskrivande, bedömning av arbetsförmåga m.m. Här finns mycket att göra. Svensk forskning har visat att kvaliteten på läkarnas sjukintyg är mycket låg, och att det saknas vetenskapliga grunder för hur man borde använda sjukskrivning vid många vanliga diagnoser. Många läkare skriver intyg utifrån luddiga symptom och utan att undersöka arbetsförmågan. I praktiken kan den som så önskar få sjukpenning i stället för att arbeta. Finansiell samordning skulle ge sjukvårdshuvudmännen resurser för att förbättra deras del av arbetet, och ekonomiska incitament så att det verkligen blev av. Kombinerat med tydliga nationella riktlinjer för sjukskrivning från är detta ett mycket viktigt bidrag till att sätta stopp för överutnyttjandet innan det ens har börjat. Vi har uppskattat effekten på sjukpenning och förtidspension till 2,0 respektive för . Kontroll och stöd med tidiga insatser Enligt genomgång av åtgärder för sjuka och förtidspensionerade är den mest effektiva medicinen mot långtidsfrånvaro ett starkt fokus på tidig intervention. Läkare måste kontrollera arbetsförmågan och kunna sätta in insatser för återgång i arbete tidigare än . Vi föreslår därför tillsammans med övriga partier i att arbetsgivaren ska kunna välja att begära sjukintyg tidigare än , alltifrån första sjukdagen till att inget intyg alls ska krävas. I det senare fallet kräver intyg den , när staten tar över ansvaret för kostnaden. Enligt en utvärdering av ett svenskt försök med sjukintyg olika dagar skulle en tidigareläggning från den åttonde till den tredje dagen ge minskad frånvaro. Vi har beräknat att detta förslag tillsammans med andra alliansförslag för tidigare kontroll ska ge en besparing på 20062008. föreslår att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare ska beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. kommer därtill att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget ska förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. efter påbörjad sjukskrivning vill vi att arbetsförmågan kontrolleras av en läkare knuten till . Det kan vara svårt för en husläkare som har stadig kontakt med sin patient att göra en opartisk bedömning av sjukskrivningsbehovet. läkare ska också utreda vilka rehabiliteringsinsatser som kan behövas för återgång till arbete. Svenska läkare anser själva enligt att de saknar tid och kunskaper för att skriva intyg. Beslutad medicinsk rehabilitering ska påbörjas inom en månad. Om den sjukskrivne vägrar delta i rehabilitering ska sjukpenningen dras in. kan man gå från läkare till läkare tills någon går med på att skriva ett sjukintyg. vill att varje patient ska vara listad hos en husläkare som har överblick över sjukskrivning, läkemedelsutskrivning etc. Med hjälp av bättre IT-stöd ska den läkare, som ska skriva intyg, ha överblick över om patienten har försökt få ett intyg hos någon annan. Samordnad kamp mot överutnyttjande Vi är övertygade om att den stora ökning av sjukfrånvaron som har skett beror till en viss del på fusk, men framför allt på ett överutnyttjande av sjukförsäkringen. Gränsen för vad försäkringen ska ersätta har förskjutits hos , sjukskrivande läkare och vanliga medborgare. Trötthet, stress i privatlivet och vantrivsel på arbetsplatsen betecknas som sjukdomar. Utvecklingen av antalet förtidspensionerade framstår som särskilt alarmerande. Flera undersökningar visar att en stor del av de förtidspensionerande har betydande arbetsförmåga. Det ter sig både omänskligt och samhällsekonomiskt orimligt att dessa människor ska förvisas från arbetslivet. hinner inte med att göra de omprövningar av förtidspensioneringar som det nya systemet egentligen stipulerar. Med vår politik där vi t.ex. säger nej till friåret skulle behövliga resurser frigöras. Vi anser också att det bör bli mer lönsamt för en förtidspensionär att återgå till arbetslivet och att den lagstiftning som styr beslut om förtidspensionering bör förtydligas. Regeringens största brist i kampen mot överutnyttjandet har varit att det i långa perioder inte funnits någon kamp att tala om. Vi menar att politiken alltid måste uppdateras när förutsättningarna ändras och ny kunskap etableras. För att kunna garantera att en alliansregering ska bli mer offensiv vill vi att en regeringsmedlem ska vara anti-fusk-minister, med ett tydligt huvudansvar för att motverka fusk och överutnyttjande. Så leds satsning mot fusk: med tydligt uppsatta mål, genom reklamkampanjer i tv, radio, tidningar och utomhus, kombinerat med flera tusen kontrollanter i och ett tätt samarbete med andra myndigheter. Tillsammans med övriga partier i föreslår vi att och får ett ökat undersökningsansvar, vilket innebär att de ska göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare. Denna modell tillämpas på försök i . Bättre arbetsmarknad minskar ohälsan En viktig anledning till den höga sjukfrånvaron är den dåligt fungerande arbetsmarknaden. En del, framför allt unga och invandrare, får aldrig in en fot och sjunker ned i utanförskap och håglöshet. Andra sliter år på ett jobb de inte trivs med. De vågar inte pröva något nytt, eftersom de är rädda att bli arbetslösa. Enligt en studie vid är kvinnor som aldrig har bytt arbetsgivare 35 gånger mer benägna att bli långtidssjukskrivna. De förslag vi presenterar i denna och andra motioner för en bättre arbetsmarknad med fler företagare och fler i arbete ska därför även ses som åtgärder för minskad sjukfrånvaro. Vi beräknar att den samlade effekten av en andra läkarundersökning, rehabiliteringsgaranti, vårdgaranti, ett aktivt regeringsarbete mot överutnyttjande och en mer dynamisk arbetsmarknad ger ytterligare besparingar på 2,1 respektive för . Med en dynamisk arbetsmarknad kan sjukskrivningarna minskas utan att arbetslösheten eller socialbidragsberoendet ökar. Men som en extremt konservativ beräkning har vi ändå utgått ifrån att de människor som hjälps ut ur sjukförsäkringen i stället får socialbidrag. Det minskar nettobesparingen med 4,0 respektive . Besparingarna ska också minskas med de satsningar på rehabilitering och finansiell samordning som har nämnts ovan. Ta bort hinder för äldre i arbetslivet Vi kan inte studera till 29, sluta arbeta vid 59 och förvänta oss bra pension till . arbete räcker inte för att försörja oss . Vi föreslår en rad förändringar som ska underlätta för äldre att stanna kvar i arbetslivet. Vi vill lagstifta mot åldersdiskriminering i arbetslivet. 45-årsregeln i LAS ska reformeras så att äldre blir mer attraktiva att anställa. Åldern för tidigaste uttag av privat pensionssparande ska höjas till 61. Man ska kunna ta ut av pensionen i förskott för att vidareutbilda sig, starta företag eller liknande som kan ge karriären en nystart mitt i livet. avsätter ett belopp för lägre arbetsgivaravgift för äldre. Lika rättigheter för alla liberalernas integrationspolitik handlar om kampen mot utanförskapet. Detta skiljer liberalerna från många andra, som fortfarande sätter likhetstecken mellan integrations- och invandrarpolitik. Detta perspektiv har vi lämnat bakom oss. Det är utanförskapet, inte invandrarskapet, som bestämmer vårt arbetsområde. Utanförskapet drabbar många personer som har utländsk bakgrund men långt ifrån alla. Den stora majoriteten av de två miljoner svenskar som har invandrat eller flytt hit, eller som är barn till invandrare och flyktingar, är en välfungerande och hårt arbetande del av som inte behöver integreras. finns det många etniska svenskar som lever i utanförskap. Vi arbetar för lika rättigheter och lika möjligheter för alla som lever i utanförskap oavsett födelseort, hudfärg, religion eller kultur. är ett delat land är ett delat land. Aldrig i modern tid, vid ett jämförbart konjunkturläge, har så många människor stått utan arbete och levt i maktlöshet. Aldrig i modern tid har de utsatta varit så utsatta som de är . Aldrig har vi sett så många och så stora bostadsområden hamna i en spiral av arbetslöshet, otrygghet, segregation, vanmakt och nyfattigdom som . har gjort den första kartläggningen av utanförskapets utbredning i , Utanförskapets karta. Rapporten presenterades och en uppdaterad version presenterades . Vi har konstaterat att ett dramatiskt sysselsättningssammanbrott ligger bakom utanförskapets explosiva utbredning. fanns det 9 områden i där sysselsättningen låg för befolkningen . fanns det 103 områden i en sådan belägenhet. Områdena där sysselsättningen låg ökade i sin tur från 1990 till 2003. Diagrammet nedan tydliggör utanförskapets utbredning. Antal områden med en sysselsättningsnivå under 50, 60 och av befolkningen 1990, 2002 och 2003 En stor del av förklaringen till det växande utanförskapet är att det har skapats för få jobb. Detta förklaras delvis av de institutioner och regleringar som formar vår samhällsekonomi och vår arbetsmarknad.