mot · GT02Sf432 · 2005-10-05 00:00:00 — 1Sammanfattning familjepolitik för valfrihet och rättvisa vill ha en familjepolitik som skapar valfrihet och rättvisa, som ger föräldrar makt att bestämma över sin egen tid med barnen. En politik som möjliggör ett fungerande familjeliv där barnen får den centrala plats de rättmätigt ska ha. En politik som bygger på insikten att fungerande familjer är oumbärliga för ett gott samhälle. Försöken att politiskt styra familjen mot ett, och endast ett, sätt att leva tilltar i styrka. De oaser av valfrihet som tills dags dato har funnits är hotade. Vi vill enträget försvara den valfrihet som finns. Men vi vill mer, vi vill öka möjligheterna att välja på fler områden. Endast så kan vi skapa möjligheter för barnfamiljerna att hantera den vardag som de lever i. familjepolitik bygger på övertygelsen att familjen är en naturlig gemenskap som finns och kommer att finnas vad än vissa politiker anser om saken. Familjen som institution har överlevt historiens olika skiftningar, varken krig eller totalitära diktaturer har kunnat utplåna den. Den finns därför att vi som människor behöver den. Vad som avses med en familj har skiftat genom historien det är sant men kärnan har alltid bestått av relationen mellan mamma, pappa och barn. Vad som är väsentligt är att det skapas förutsättningar för familjen att fungera på ett sådant sätt att den kan fylla sin funktion att ge trygghet åt barnen, forma stabila relationer mellan föräldrarna och skapa gemenskap över generationsgränserna. 1Sammanfattning familjepolitik för valfrihet och rättvisa1 5Våra viktigaste förslag i sammanfattning7 6Sverige behöver ett familjepolitiskt nytänkande7 6.1Mer tid för familjen8 7De ekonomiska stöden till barnfamiljer10 7.1Våra viktigaste förslag för en bättre ekonomisk familjepolitik11 7.2Fördubblat och beskattat barnbidrag11 7.3För trygghet och valmöjligheter för småbarnsföräldrar12 7.3.1Vårt alternativ till den nuvarande föräldraförsäkringen13 7.4Graviditetspeng trygghet i väntans tider13 7.5En flexibel föräldrapenning med valmöjligheter trygghet för barnen14 7.6Höjt golv och tak i föräldraförsäkringen15 7.7Barndagar en valfrihetsreform för mer tid med barnen16 7.8Jämförelse mellan och regeringens förslag17 8Rättvis barnomsorg med valmöjligheter18 8.1.2Starkt stöd för vårdnadsbidrag20 8.2Reell etableringsfrihet i barnomsorgen21 8.3Maxtaxan och kvaliteten inom förskolan21 9.1Utökad rätt till tjänstledighet för föräldraledig21 9.3Sjukpenninggrundande inkomst (SGI)23 10Stöd till barn och föräldrar inte bara ekonomi25 10.2Föräldrautbildning föräldrar stärker föräldrar25 10.5Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar27 11.1Flexibel arbetstid och öppna arbetsplatser28 11.2Att riva hinder attitydförändringar till föräldraledighet29 11.3Stärkt skydd mot diskriminering vid föräldraledighet30 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målen för familjepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen samt sociala och ekonomiska stödformer utformas så att de innebär ett stöd för stabila relationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en familjepolitisk reform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett förhöjt och beskattat barnbidrag. beslutar att införa en generell graviditetspeng i enlighet med det förslag som anförs i motionen. beslutar att utöka rätten att överlåta dagar i föräldraförsäkringen till att gälla alla föräldrapenningdagar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avstå all ytterligare kvotering av föräldraledigheten. beslutar att höja grundnivån i föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att införa som omfattar alla barn i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för valfrihet i barnomsorgen.1 begär att regeringen återkommer med förändringar i kommunallagen och skollagen så att kommunen blir skyldig att erbjuda kommunala vårdnadsbidrag till de föräldrar som inte utnyttjar annan kommunalt finansierad barnomsorg i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra fri etableringsrätt i barnomsorgen.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen i enlighet med vad som anförs i motionen om utökad rätt till tjänstledighet för vård av barn.2 tillkännager för regeringen som sin mening att genomförandegruppen för det nya pensionssystemet ges i uppdrag att utreda utformningen av reglerna för delad premiepension i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på ett genomsnitt av de senaste 12 månadernas inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att taket för vård av sjukt barn inom den tillfälliga föräldrapenningen behålls på nuvarande nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja bostadsbidraget.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera föräldrarollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrautbildning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på nationell nivå stimulera huvudmännen i syfte att bygga upp en permanent familjecentral i varje kommun.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka familjerådgivningen genom att införa en familjerådgivningspeng och en gratischeck till familjerådgivning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera dagens samarbetssamtal och att i utvecklad form göra dessa till praxis.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och öppna arbetsplatser för småbarnsföräldrar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga i föräldraledighetslagen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom lagstiftningen garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor efter föräldraledighet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera hemarbetet genom att ta hänsyn till det i pensions- och socialförsäkringshänseende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattelättnader för hushållstjänster.5 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: (1000-tal kr) (1000-tal kr) 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:6 Vårdbidrag till funktionshindrade barn 21:8 Barndagar (nytt anslag) Summa totalt för utgiftsområdet 1 Yrkandena hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 14 och 2528 hänvisade till AU. 3 Yrkande 19 hänvisat till BoU. 4 Yrkandena hänvisade till SoU. 5 Yrkande 30 hänvisat till SkU. Skapa valfrihet för familjerna. Stärka familjens roll och ansvar offentlig sektor ska vara stödjande, inte styrande. Skapa gynnsammare förutsättningar för stabila familjerelationer. Ge barn mer tid tillsammans med sina föräldrar. Förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män. Skapa valfrihet och rättvisa i barnomsorgen. Ge föräldrar handlingsfrihet att ordna sin vardag. Stödja familjer med låga inkomster. Möjliggöra gemenskap över generationsgränserna. 5Våra viktigaste förslag i sammanfattning En valfrihetsreform med värda mer tid för barnen. Inför kommunala vårdnadsbidrag en rättvis barnomsorg med valmöjligheter. En föräldraförsäkring där föräldrarna har valfrihet ingen tvångsdelning. Fördubblat och beskattat barnbidrag förbättrat stöd till de sämst ställda. Generell graviditetspeng ökad trygghet i väntans tider. Höjt golv i föräldraförsäkringen bättre stöd för unga föräldrar. Rätt till tjänstledighet vid föräldraledighet. Skärpt diskrimineringslagstiftning vid föräldraledighet. 6Sverige behöver ett familjepolitiskt nytänkande är det hög tid att ändra kurs i familjepolitiken. Alltför länge har inriktningen i styrts av en i grunden negativ syn på familjen. Trots att familjens betydelse för barnens trygghet och samhällets välfärd och stabilitet knappast kan överskattas är den ständigt ifrågasatt. Makarna slog an den ton som har kommit att prägla den familjepolitiska orienteringen. Mottot verkar ha varit att allt det som familjen gör kan staten göra bättre. Självständiga familjer har behandlats som något gammalt förlegat som stått i vägen för realiserandet av det nya, moderna samhället. Ropen har skallat död åt familjen och avskaffa äktenskapet. Och det fortsätter att skällas. Dödförklaringen av familjen utropas om och om igen. Vi kristdemokrater är fullt medvetna om att familjen förändras och att vissa familjer fungerar bra och andra mindre bra. Det finns inga perfekta familjer eftersom vi människor som bygger upp familjerna har våra fel och brister. Men dessa förhållanden förändrar inte de grundläggande fakta som ligger till grund för familjen barnets behov av och rätt till sina föräldrar och människans behov av gemenskap. Det måste helt enkelt finnas goda förutsättningar för att bilda familj, att ta hand om barnen och att få familjelivet att fungera. Alla familjer bygger på en värdegemenskap, vilket innebär att dess medlemmar måste dela vissa grundläggande normer och värderingar för att den ska hålla samman. Lojalitet, osjälviskhet, ansvar, kärlek, ödmjukhet, plikt, respekt, uthållighet, jämställdhet och trohet är några viktiga komponenter. Ju svagare värdegemenskapen är desto mer komplicerad och bräcklig blir familjesammanhållningen. Vår utgångspunkt är att familjepolitiken ska stödja de normer och värderingar som gör familjelivet möjligt, och den ska ge verktyg till familjer att ordna sina liv på ett för dem väl fungerande sätt. Stabila och trygga familjer ger trygga barn som växer upp till trygga vuxna. Därför är det en god investering att satsa på en bra familjepolitik. Den kristdemokratiska politiken utgår från subsidiaritetsprincipen. Denna innebär att politiken byggs underifrån. Det en liten gemenskap själv klarar av att hantera ska den ansvara för och själv besluta om. De överordnade gemenskaperna ska stödja de små gemenskaperna. För familjepolitikens utformning innebär detta att så många beslut som möjligt, som berör familjen, ska fattas av familjen själv. Ett sådant beslut är valet av barnomsorgsform som, enligt vår mening, är en föräldraangelägenhet. Vi vill flytta makten över barnomsorgen från riksdags- och kommunpolitiken till föräldrarna. Staten och kommunerna ska skapa valmöjligheter, inte välja åt familjen. Familjepolitiken måste också ge gott stöd när familjen förändras eller hamnar i kris som vid dödsfall, separationer, skilsmässor och ombildningar. Utgångspunkten är att politiken ska bidra till trygghet för barnen och ge förutsättningar för stabila relationer med mamma, pappa och till gemenskap över generationsgränserna. 6.1Mer tid för familjen Antalet timmar har politiker inte makt att förändra, men vi har faktiskt makt att påverka hur de 24 som finns kan användas. Många barnfamiljer lever i mer eller mindre permanent stress. Det kan bero på en pressad arbetssituation, på dålig ekonomi eller ett alltför ambitiöst schema av fritidsaktiviteter. Enligt en undersökning från () uppger av skolsköterskorna, psykologerna och kuratorerna att den påtagliga stressen bland barn har ökat. Samma undersökning visar att koncentrationssvårigheterna ökat liksom allmän nedstämdhet, ofta återkommande värk och aggressivitet och utagerande beteende. Vi vet också att sjukskrivningarna bland framför allt kvinnor har ökat kraftigt . Stressrelaterade psykiska sjukdomar är ett växande problem och är numer den vanligaste sjukskrivningsorsaken bland långtidssjukskrivna kvinnor. Vi är övertygade om att dessa problem hänger samman med familjens krympande valmöjligheter och föräldrarnas brist på tid. Detta är ett reellt samhällsproblem. Det är föräldrarnas ansvar att prioritera barnen. Politiken måste utformas så att föräldraansvaret uppmuntras och stöds och så att prioriteringar på barnen görs möjliga. anser att familjepolitiken i alltför mycket varit inriktad på andra målsättningar, som jämställdhets- och arbetsmarknadspolitiska. Dessa politikområden är oerhört viktiga, men det är inte långsiktigt hållbart med ett samhälle där föräldrar inte har tid för sina barn. Ett sådant samhälle blir varken jämställt eller effektivt. Därför är det mycket viktigt att öppna de dörrar som av dåliga politiska skäl hålls stängda. Det måste bli ekonomiskt och socialt möjligt att få mer tid med sina barn, att fullt ut ta sitt föräldraansvar. Politiken måste inriktas på att stödja familjerna, inte styra dem. Vi har en familjepolitik för detta. Det finns en tendens i dagens att betrakta människor som nyttiga endast om de förvärvsarbetar och betalar skatt. Om barnen tas om hand av förskolepersonal är det arbete, om de tas om hand av föräldrarna är det ledighet. Vi anser att det är ett felaktigt sätt att beskriva föräldraskapet. Den som är hemma och tar hand om sina barn gör ett enormt viktigt och värdefullt arbete. Att det inte värderas på arbetsmarknaden betyder inte att det är värdelöst, det betyder endast att de som främst omfattas av omsorgsarbetet barnen inte kan betala en marknadsmässig lön, av förklarliga skäl. Begreppet föräldraledighet är i själva verket fullständigt missvisande, det vet alla som varit hemma med barn. Det är ett ord som utövar sin makt över våra tankar, som får oss att associera till en ledighet vi fått till skänks, ungefär som rätten till semester. Men vem är det som först och främst har rätt att göra anspråk när barnen är små? anser att barnens behov av föräldrarna, deras anspråk , måste vara det överordnade. Vi vuxna ska genom att arbeta och betala skatt bidra till den gemensamma välfärden och den offentliga sektorn. Men vårt bidrag kan se lite olika ut beroende på var vi befinner oss i livet. Att bli och vara förälder innebär att man tar på sig ett ansvar att vårda och fostra barn som ska växa upp till morgondagens vuxna. Kan det finnas något viktigare och mer värdefullt? Situationen i familjen är av väldigt stor betydelse för barns hälsa och utveckling, det visar en närmast entydig forskning. En trygg och kärleksfull familj skapar de bästa förutsättningarna för barn att utvecklas på ett positivt sätt. Att få möjlighet till en nära relation med både mamma och pappa är i de allra flesta fall det bästa. När detta är sagt är det viktigt att framhålla att alla familjer inte fungerar. Våld, övergrepp, missbruk och hat kan göra livet outhärdligt. Barn som far illa inom familjen hör till de mest utsatta. Långvariga och våldsamma konflikter mellan föräldrarna, alkohol- och drogmissbruk, psykiska sjukdomar och uppslitande vårdnadstvister påverkar i allmänhet barnets hälsa mycket negativt. Barnen tar med sig problemen in i vuxenlivet och de fortplantar sig till nästa generation. Att förebygga att familjer hamnar i kris handlar inte bara om en bra ekonomisk familjepolitik. Restriktiv alkoholpolitik, väl fungerande psykiatrisk vård, fungerande arbetsmarknad, bra barnomsorg, utveckling av familjecentraler och familjerådgivning och föräldrautbildning är alla viktiga delar av en politik med förebyggande ambitioner. 7De ekonomiska stöden till barnfamiljer De ekonomiska stöd som riktar sig till barnfamiljer består dels av transfereringar såsom barnbidrag och föräldrapenning dels av subventionerade tjänster såsom barnomsorg, mödra- och barna-, sjuk- och tandvård. Det finns mycket i den existerande politiken som är bra. Huvudproblemet med den nuvarande utformningen är att alla familjepolitiska stöd sammantagna är starkt styrande. Direkt efter förlossning så länge man har föräldrapenning är systemet generöst och flexibelt, men när barnet är ges inte många valmöjligheter. Höga skatter på barnfamiljer i kombination med kraftigt subventionerad förskola stänger många dörrar. Från det att barnet är ska det lämnas på förskola och föräldrarna ska arbeta. Vinnarna i dagens system är de familjer där båda föräldrarna vill arbeta heltid och som har relativt höga inkomster. Förlorarna är de som vill vara hemma med sina barn eller som vill arbeta deltid, med lägre inkomster som följd. har i internationell jämförelse unikt höga inkomstskatter på barnfamiljer, i synnerhet på familjer med låga inkomster. Ett gift par med två barn där båda föräldrarna arbetar betalar i genomsnitt i inkomstskatt. I är motsvarande andel och EU-genomsnittet är . Beskattningen är i lika hög även på familjer där enbart den ena föräldern arbetar. I betalar dessa familjer endast i inkomstskatt, och i EU är genomsnittet . Än mer anmärkningsvärd blir skillnaden i inkomstskattetryck om man jämför ensamstående med barn. Svenska ensamstående föräldrar med låga inkomster betalar nästan 10 gånger så hög skatt som i och dubbelt så hög som i övriga EU. Den socialdemokratiska modellen bygger således på höga skatter även för barnfamiljer med låga inkomster och bidrag och subventioner som betalas tillbaka till barnfamiljerna. Det finns många fördelar med detta system, men nackdelen är att det har flyttats mycket makt alltför mycket makt till den som tar in pengarna för att sedan fördela dem, vilket är statsmakten. anser att den svenska familjepolitiken måste förändras i riktning mot mer valfrihet och att den måste få en fördelningspolitiskt bättre profil. Dessa två saker hänger ihop. För välbärgade är svensk familjepolitik inget större bekymmer, de har råd att välja. Det är betydligt kärvare för familjer med låga inkomster, för dem är möjligheterna att välja starkt begränsade. Det vill vi ändra på. 7.1Våra viktigaste förslag för en bättre ekonomisk familjepolitik Fördubblat och beskattat barnbidrag. En flexibel föräldraförsäkring med stor valfrihet, kompletterad med barndagar och graviditetspeng. 7.2Fördubblat och beskattat barnbidrag Vårt förslag: höjs barnbidraget till per barn och månad. För det tredje barnet utbetalas ett flerbarnstillägg på , för det fjärde barnet , för det femte barnet och för det sjätte 4200kr. Barnbidraget läggs till inkomstunderlaget och beskattas. Drygt 200 000 barn i lever i hushåll med låg ekonomisk standard. Barnbidraget i dess nuvarande form utgår med lika stort belopp till alla familjer, oavsett hushållets ekonomi. Vi anser att barnbidraget har en felaktig fördelningsprofil. Bidrag bör i huvudsak riktas till dem med störst behov. Ett alternativ som diskuterats är att behovspröva barnbidraget, vilket dock för med sig en rad nackdelar, såsom skadliga marginaleffekter och dyr administration. Vårt förslag är att i stället höja barnbidraget kraftigt och att beskatta det. Denna lösning innebär att familjer med låga inkomster får behålla en större del av barnbidraget medan familjer med höga inkomster genom skatten betalar tillbaka en större del. Förslaget gynnar främst låginkomsttagare med många barn, såsom deltidsarbetande ensamstående föräldrar med två barn eller fler samt andra familjer med bara en inkomst. Ytterligare en fördel med förslaget är att det höjda barnbidraget kommer att lyfta vissa fattiga familjer ur socialbidragsberoende. Den viktigaste fördelen med detta är att om familjen genom arbete får inkomsttillskott kommer denna inkomst familjen tillgodo i stället för att helt ätas upp av minskade socialbidrag. I tabell 1 nedan framgår hur mycket barnbidrag familjer får före och efter skatt, givet att de betalar kommunalskatt på . Tabellen visar också skillnaden i förhållande till regeringens alternativ, med hänsyn tagen till den beslutade höjningen. Tabell 1. barnbidrag enligt förslag före och efter skatt beroende på antalet barn (enbart kommunalskatt ) Antal barn i familjen Barnbidrag per familj och månad, före skatt Barnbidrag per familj och månad, efter skatt () Vårt förslag i förhållande till regeringens (kr/mån efter skatt) Den statsfinansiella kostnaden för vårt förslag beräknas bli högre än regeringens förslag för perioden 20062008. Beräkningarna av den statsfinansiella kostnaden bygger på att barnbidraget delas lika mellan mamman och pappan i de fall de är sammanboende. Ensamstående får hela barnbidraget. Förslaget bör emellertid utvecklas så att föräldrarna själva kan välja vem bidraget ska utbetalas till. 7.3För trygghet och valmöjligheter för småbarnsföräldrar Den nuvarande föräldraförsäkringens syfte är att fungera som ekonomiskt skydd för familjen i samband med förlossning och . Detta är viktigt för såväl viljan som möjligheten att bilda familj och få barn. Diskussionen om föräldraförsäkringen har tagit en olycklig inriktning. I stället för att handla om barnens rätt till föräldrarnas tid och deras behov av trygghet och omsorg, har det nästan enbart kommit att handla om de vuxnas situation på arbetsmarknaden. En tvångsdelning av föräldraförsäkringen har beskrivits som alexanderhugget som löser jämställdhetsproblemen på arbetsmarknaden. Det är en myt. Det är inte så. Det finns andra mer betydelsefulla åtgärder för att förbättra kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Det man uppnår med en tvångsdelad föräldraförsäkring är ökade svårigheter för barnfamiljer att få tid och pengar att räcka till. Vi återkommer till den frågan längre fram. Genom att den offentliga debatten så helt har inriktats på kvoteringsfrågan har de verkliga problemen med den nuvarande föräldraförsäkringen helt kommit i skymundan. En brist är att skyddet för den gravida kvinnan före förlossningen är otillräckligt. En annan att föräldrapenningen ger alltför låg ersättning för föräldrar som inte haft inkomst före förlossning exempelvis studerande. Den tredje och kanske allvarligaste bristen är att familjer med små marginaler tvingas lämna sina barn på dagis vid en väldigt låg ålder, i synnerhet om den ena föräldern inte har möjlighet att utnyttja sina öronmärkta dagar. 7.3.1Vårt alternativ till den nuvarande föräldraförsäkringen Graviditetspeng till gravida kvinnor som önskar det före förlossningen. Valfri och flexibel föräldrapenning av inkomsten, ingen kvotering. Barndagar per barn à , totalt , kan användas tills barnet fyllt . Vårt alternativ innebär totalt 660 ersatta dagar efter förlossningen och under graviditetens sista månad. Detta ska ställas mot nuvarande 480 ersatta dagar. Vi vill göra en rejäl satsning på barns trygghet i livet. Det är en god investering. 7.4Graviditetspeng trygghet i väntans tider Vårt förslag: En generell graviditetspeng införs som innebär rätt till tjänstledighet med ersättning av graviditeten. Dagarna ska kunna användas flexibelt, men inte kunna sparas tills efter barnets födelse. Ersättningen ska uppgå till av den sjukpenninggrundande inkomsten, eller som lägst per dag. Graviditetspengen behöver inte tas ut i utan ska kunna användas för att trappa ner arbetet. Graviditetspengen ska vara en möjlighet för den kvinna som vill att utnyttja den. Väldigt få kvinnor orkar arbeta ända fram till förlossningen. har endast de med fysiskt krävande arbetsuppgifter och som inte kan omplaceras rätt till s.k. havandeskapspenning. Enligt en studie av uppbär tre av fyra kvinnor sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning i slutet av sin graviditet. Av dessa kvinnor var sjukskrivna, hade havandeskapspenning och använde föräldrapenning före barnets födelse. Behovet av samhällsstöd under slutet av graviditeten är således stort.