ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub240 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsinformation och politisk information till barn och ungdomar i skolan. Våra samhällsorganisationer som bygger på representativ demokrati har ett sätt att kommunicera. I den representativa demokratin är uttrycksformerna debatter, förhandlingar och sammanträden där olika spörsmål diskuteras i syfte att komma fram till bra beslut. Inte sällan lägger vi oss till med fackspråk som det inte är lätt för andra att ta till sig. Jag har haft förmånen att under mina riksdagsår ha ungdomar som praktiserat här i . Under samtal med ungdomarna finns det en fråga som är gemensam för dem. Hur ska vi kunna engagera oss och intressera oss för politik och därmed även vara beredda att ta på oss ett förtroendeuppdrag när vi får så lite av samhällsinformation i skolan? uttryckte det så här. Den politiska undervisningen i skolorna borde bli bättre. När jag berättade för mina vänner om min praoplats i så frågade de: Vad är ? fortsätter: själv visste jag endast att politik har att göra med krig. Men vet jag mer efter dagarna i . ställer jag frågan till er som beslutar. Hur ska vi kunna engagera och intressera oss för politik om vi inte vet något om den? Jag undrar även hur vårat samhälle kommer att bli om vi inte blir undervisade i det innan vi har bestämt oss för att inte bry oss om politiken? Hur ska vi rösta när vi får det, om vi inte vet vilket parti som vi kan dela åsikten med? Alla elever i skolan borde redan från tidig ålder få kontinuerlig information i skolan, alla borde medan man funderar på vad man vill bli få chansen att bli politiker och den chansen får man inte om man inte blir undervisad om och vad politik är. uppmaning för jag i denna motion vidare och yrkar på obligatorisk samhällsinformation och politisk information i skolorna. Informationen ska vara allsidig och korrekt. Vuxna företrädare för samtliga politiska partier som är representerade i riksdag ska ges möjlighet att informera i skolorna.
mot · GT02Ub241 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skolreform för hörselskadade och döva barn. Hörselskadade och döva elever finns inom olika skolformer med olika huvudmän. Det är ofta slumpen som är avgörande för vilken skolform som eleverna går i och därmed även vilken hjälp de får. Hälften av landets hörselskadade barn riskerar utslagning från högre utbildning och arbetsliv för att de inte får det stöd som de så väl behöver under sin uppväxttid. Det beror inte på barnen själva utan är följden av en lång rad svek från oss vuxna. Barnens hörselskador upptäcks inte . Barnen får inte den hörselhabilitering de behöver. Barnen får inte anpassad skolgång. Barnen har inte möjlighet att vara fullt delaktiga i undervisningen. Barnens hörselfel upptäcks inte. Barnen förstår det inte själva och de blir betraktade som ouppmärksamma barn. Konsekvensen av att inte bli sedd och att vuxna inte förstår problemet med en Hörselnedsättning är dåliga skolresultat trots att hörselskadade barn är precis lika begåvade som andra barn. Nästan hälften av barnen som sökte till Riksgymnasiet för hörselskadade i hade inte godkänt i kärnämnena svenska, engelska och matematik enligt uppgift från . De saknade därmed behörighet till gymnasiets nationella program. Utslagningen är ett faktum. av hörselskadade går vidare till högskolestudier. Anledningen till problemet är inte bara okunskap utan den svåraste orsaken är de felaktiga antaganden att hörselskadade och döva barn inte har samma förmåga att prestera som andra barn. Det krävs en radikal utbildningsreform för att ge dessa barn rätt till den skolgång de behöver. HRF () som arbetar med frågorna föreslår en nationell skolorganisation för hörselskadade och döva. Vi vill i denna motion lyfta fram deras krav. Det är viktigt att samhället ger all den hjälp som går att få för att alla hörselskadade barn ska få hjälp. Barn som får skolgång med fungerande kommunikation där var och en får uppmärksamhet och stöd, får en rejäl chans att växa upp till starka människor med samma rättigheter som andra.
mot · GT02Ub242 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till särskilt stöd för elever med funktionshinder. Rätten till särskilt stöd för elever med funktionshinder inom både förskoleverksamheten och är reglerad i skollagen, grundskoleförordningen och läroplaner. får varje skola och förskola ekonomiska medel som ska räcka till underhåll, utrustning, löner och pedagogisk omsorg, vilket resulterar i att prioriteringar måste göras. Många kommuner i anser också att det behov som finns för funktionshindrade elever skall med dessa medel. Tillgänglighetsåtgärder och särskilt stöd skall då skolorna oftast klara via den vanliga skolpengen eller elevpengen, dvs. samma pengar som förskolorna och skolorna använder till all verksamhet de bedriver. Detta leder bl.a. till att nödvändiga anpassningar i den fysiska miljön, och andra stödinsatser som är viktiga för synskadade barn och elever, inte görs på grund av brist på pengar eller okunskap. Detta får till följd att eleven inte fullt ut kan delta i undervisningen. Tillgången på antal timmar för resurspersoner för barnen/eleverna styrs också av skolans ekonomiska situation, vilket betyder att det inte är barnets/elevens behov som är avgörande. Alla barn och ungdomar måste garanteras likvärdiga villkor och ska ses som en tillgång i förskolan och skolan. Individuella åtgärdsplaner ska belysa behovet av särskilt stöd och anpassningsåtgärder och ligga till grund för kostnadsansvaret. Av planen bör även framgå nödvändig utbildning/fortbildning för pedagogerna. Det är därför min åsikt att regeringen gör en översyn av det rådande systemet kring behovet av särskilt stöd till bl.a. synskadade barn. Översynen bör ta upp om rådande statsbidragssystem och skolpengssystemet tillgodoser behoven för att garantera likvärdiga utbildningsvillkor.
mot · GT02Ub243 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i skollagen. Skollagens fjärde paragraf föreskriver att all utbildning i ska vara avgiftsfri. sägs att det i verksamheten får förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Även i kommentarerna finns liknande lydelse. Det finns inget i sak att invända mot generell avgiftsfrihet men formuleringen visar sig leda till helt orimliga konsekvenser. Välmotiverade pedagogiskt inlagda studieresor blir i praktiken inte möjliga att genomföra. Vid i finns ett exempel som visar detta. Skolan planerade för sedan att i årskurs åtta på genomföra en studieresa med utbildningsinslag som eleverna till viss del skulle finansiera själva. Ett enskilt överklagande hos ledde till att resan ansågs olaglig och stoppades av skolmyndigheterna. Detta var mycket olyckligt. Det grusade mycket av förväntningarna som eleverna hade på skolan. Eleverna upplevde att skolan svek. De hade samlat in pengar, arrangerat operation dagsverken och sparat själva för att få göra denna resa i utbildningssyfte förberedelser i sig som är både fostrande och utbildande. Den nu uppmärksammade snäva tolkningen av skollagen leder generellt till att det är omöjligt att arrangera studieresor lagligt i i utbildningssyfte som inte helt finansieras av skolhuvudmannen. Det är inte rimligt. Skollagen eller kommentarerna bör ändras så att det blir möjligt att i undervisningssyfte anordna studiereseverksamhet i som innehåller inslag av självfinansiering från eleverna genom gemensamma aktiviteter. Regeringen bör återkomma till med förslag i linje med vad som anförs i motionen.
mot · GT02Ub244 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksrekrytering till fisketekniska gymnasieprogrammet på . Fiske är en näringsgren med relativt få yrkesutövare. Men icke desto mindre är näringen av stor betydelse på vissa geografiskt avgränsade områden efter våra kuster. Det faktum att yrkesutövarna är relativt få och dessutom spridda över landet ställer speciella krav på yrkesutbildningen. Länder som , och har en fungerande och sammanhållande utbildning av yrkesfiskare och verksamma inom fiskeberedningsindustrins olika grenar. saknar dessvärre en liknande utbildning. För att skapa förutsättningar för gymnasieutbildning för fiskeintresserade elever i landet krävs riksintag till en gymnasieskola. ansökan om riksrekrytering avslogs av regeringen med motiveringen att beslut beträffande nya gymnasieförordningen skulle inväntas (dnr U2002/2269/G). I samma ärende ansåg att det fanns skäl att iaktta restriktivitet med beviljande av riksrekrytering i avvaktan på fiskeribranschens kommande förslag till utbildningsstrategi. är besluten tagna att det kan för vissa utbildningar av särskild nationell betydelse även fortsättningsvis finnas behov att rekrytera elever från hela landet. (frågesvar ). Fiskeribranschen har lämnat förslag till utbildningsstrategi: () har tagit beslut om att det nationella fiskecentrumet skall placeras på . Det innebär att den gymnasieutbildning som är framtagen för blivande fiskare behöver riksintag för att ge samtliga blivande fiskare, oavsett hemort, samma möjligheter. kommun bör få rätt till riksrekrytering för det specialutformade fisketekniska gymnasieprogrammet.
mot · GT02Ub245 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskap om EU måste öka inom grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärare i ämnet samhällskunskap erbjuds en omfattande vidareutbildning i EU-kunskap. Vid senaste valet till valde alltför många medborgare att inte utnyttja sin rösträtt. Valdeltagande i allmänna val och vid folkomröstningen om euro visade även på en vikande trend. Det är oroväckande ur flera aspekter och åtgärder behöver vidtas. En av dessa är att öka kunskap och kompetens om vad medlemskap i unionen egentligen innebär. Många skolungdomar har, liksom många vuxna, mycket bristfälliga kunskaper i detta avseende. I debatten kring framkom tydligt att mycket av kritiken bottnade i okunskap och oförståelse kring EU:s roll och mandat. Detta är mycket olyckligt, eftersom en förutsättning för att EU ska göra det vi förväntar oss, är just att systemet har legitimitet bland medborgarna och till det fordras kunskap. Vad är , , , ? Varför är med i EU? Hur fattas beslut? Vad är medbestämmande? Hur är förhållandet mellan vår svenska riksdag och ? Den gemensamma marknaden och valutan, hur påverkar den oss i ? Listan över frågor som de flesta ungdomar inte vet svaret på kan göras lång. Detta förhållande är inte ungdomarnas fel. Om vi inte ger redskap till lärare och skola kommer intresset att bli än lägre. Vid det senaste valet till framkom vid samtal med ungdomar att de inte fått någon EU-utbildning alls inom ämnet samhällskunskap. Från förstagångsväljare som besökte valstugor och möten framkom att det finns en nyfikenhet på vad EU är. Det finns även en stor misstro baserad på okunskap. Det man inte vet något om förhåller man sig ofta skeptisk till. Många lärare känner sig själva osäkra inom området, delvis på grund av brister i vidareutbildningen. Ett studiebesök i med besök på EU:s olika institutioner skulle vara en välbehövlig investering bland landets lärare inom samhällskunskap. Så länge bristerna tillåts bestå, kommer intresset och engagemanget för deltagande i EU att vika. Kunskap är makt, även inom detta område.
mot · GT02Ub246 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar i skolans undervisning i ämnet idrott och hälsa för att förebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar. barn och ungdomar mår sämre visar olika undersökningar. Alltför mycket stillasittande i form av TV-tittande, video, TV- och dataspel i stället för lek och rörelse präglar allt fler barns vardag. Detta leder till hälsoproblem och fetma. kan vid mönstring se att ungdomar lider av övervikt och dålig kondition. är en stor andel vuxna sjukskrivna på grund av olika former av överbelastningsproblem. Kostnaderna för sjukskrivningar och läkemedelsförskrivning ökar dramatiskt. Livskvaliteten minskar och det är därför angeläget och nödvändigt att kraftfulla åtgärder sätts in bl.a. inom skolan. Ämnet idrott och hälsa fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. Även mycket unga elever i måste, om de är med på skolgymnastiken överhuvudtaget, göra olika moment på tid. De får reda på att man måste klara av vissa nivåer för att uppnå ett visst betygskrav etc. Detta leder till att de elever som mest av allt behöver motionera och träna tappar lusten och motivationen om de inte tycker att de duger. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten för att delta. Detta förhållande behöver ändras. Det är angeläget att skolan skapar ett bestående intresse och förståelse för vikten av regelbunden fysisk aktivitet. Alla elevers möjligheter till allsidig och lustbetonad motion med målsättningen att förbättra kondition, styrka, rörlighet samt koordination behöver bli en realitet. Elevernas behov av att träna och utveckla sina färdigheter i olika idrottsaktiviteter skall uppmuntras. Skolan skall ge allsidig kunskap om faktorer som påverkar hälsan. Kostens betydelse måste mer tydligt komma i fokus. Hur påverkas kroppen av ensidig snabbmat etc.? Vilka fördelar finns med en allsidigt sammansatt kost? Även förståelsen för ett ergonomiskt riktigt arbetssätt behöver visas i undervisningen. Eleverna skall även ges grundläggande kunskaper i simning, livräddning och första hjälpen. Motion i form av dans i olika former bör eleverna bli förtrogna med. kan vara en motionsform för dem som inte har förutsättningar för annan idrott. Kunskaper om olika former av friluftsliv och möjligheten för elever med särskilda behov att få en individuellt anpassad undervisning måste stärkas.
mot · GT02Ub247 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare narkotikaupplysning i skolan. Narkotikan blir ett allt större samhälleligt gissel. Inte minst bland ungdomar tyder en del på att det har skett, och fortsätter att ske, betydande förändringar i attityderna till narkotika. Narkotika ses i allt högre grad som ett acceptabelt alternativ till alkohol. Det är tendenser som inger mycket stark oro. Samhällets avståndstagande från narkotika måste vara kompromisslöst. I kampen mot narkotikan är det naturligtvis viktigt att sätta in åtgärder för att begränsa tillgången. För det fordras bland annat god tillgång på poliser och ett rättsväsende som kan agera snabbt och kraftfullt. I dessa avseenden lämnar den nuvarande socialdemokratiska regeringens politik en hel del övrigt att önska. Men det krävs också insatser för att strypa efterfrågan. I det arbetet intar skolorna med sin information och upplysning en nyckelroll. På den punkten finns det också uppenbart utrymme för förbättringar. Allt fler ungdomar reser runt i och övriga delar av världen och stöter där på en annan inställning till narkotika. Undersökningar visar att tilltron till auktoriteter sjunker och att viljan att ifrågasätta i motsvarande grad ökar. Enligt mitt förmenande måste detta leda till att upplysningen kring droger i allmänhet och narkotika i synnerhet förändras i syfte att vinna ökad effektivitet. Visst bedrivs på åtskilliga skolor ett modernt och framgångsrikt arbete med att förebygga att unga människor hamnar i narkotikaträsket. Men det finns också kritik mot att upplysningen på sina håll är för gammalmodig och inte anpassad till den verklighet som många av dagens ungdomar upplever. Det ger dåliga förutsättningar för att förändra attityder. Alla synpunkter på att informationen behöver förbättras måste tas på allvar. En effektiv upplysningsverksamhet i skolan är mycket viktig. Om vi inte lyckas med att förändra ungdomars attityder tappar den samlade kampen mot narkotikan i kraft. Hela den i grunden mycket framgångsrika svenska restriktiva narkotikapolitiken riskerar att undermineras. Det får inte ske.
mot · GT02Ub248 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av utbildningsinsatser för funktionshindrade. Endast 1 av 63 kommuner i Specialpedagogiska institutets undersökning kräver systematisk kvalitetsredovisning av de upphandlade privata utbildningsleverantörerna på vuxensidan. Personer som har funktionshinder kan ha en lägre utbildningsgrad som, förutom deras funktionshinder, gör dem extra sårbara på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är därför högre och en kvalitativ kompetenshöjning nödvändig i många fall. Ett rekryteringsbidrag infördes för att bl.a. kunna stödja funktionshindrade med kompetenshöjning. Handikapporganisationerna är oroliga för att detta inte har skett i den omfattning och med den kvalitet som var tänkt. Kommunerna är skyldiga att garantera medborgare med funktionshinder rätt till stöd i vuxenutbildning, men erfarenheten visar att man har dålig kunskap i kommunerna om hur man skapar tillgänglighet. Kommunerna brister också i arbetet med rekryteringen av personer med funktionshinder till utbildningarna. Endast hälften av de tillfrågade kommunerna arbetar med direkta rekryteringsinsatser. Det är angeläget att de medel som avsätts till stödjande åtgärder redovisas med en systematisk kvalitetsredovisning. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub249 · 2005-09-21 00:00:00 — begär att regeringen skyndsamt lägger fram ett förslag gällande skolskjuts för elever vid växelvis boende. I råder skolplikt för elever . Det innebär både att elever är skyldiga att komma till skolan för utbildning och att elever har rätt till utbildning. Som en följd av detta är kommunerna skyldiga att se till att alla elever får undervisning, men också att se till att eleverna kan ta sig till skolan. I betänkande (SOU 2002:121) föreslås att det i lagtexten klart skall framgå att en bostadsadress skall ligga till grund för bedömningen av rätt till skolskjuts och att eleven skall anses bosatt på den adress där den är folkbokförd. Detta går även i linje med kommunernas inställning i frågan. görs det rättsliga prövningar av rätten till skolskjuts och frågan har drivits ända upp till Regeringsrätten som i en dom slagit fast att kommunen skall pröva behovet av skolskjuts inte bara från elevens folkbokföringsadress utan även från annan bostad om föräldrarna har gemensam vårdnad och eleven bor växelvis på olika adresser. Det kommer givetvis att innebära stora praktiska problem och ökade kostnader för kommunerna. Det innebär också en stor otydlighet för kommunerna. Skall kommunerna följa Regeringsrättens dom eller är det förslag som kommer att vinna laga kraft? har ett antal domar som behandlar skolskjuts vid växelvis boende gått vidare till Regeringsrätten, där man inte tagit upp frågan till behandling. Det är olyckligt att regeringen inte ger skolskjutsfrågan samma dignitet med en separat och skyndsammare hantering av skolskjuts för elever vid växelvis boende. Det innebär att regeringen överlåtit åt domstolarna att utifrån en föråldrad skollag avgöra hur långt kommunernas skyldigheter sträcker sig, istället för att låta detta bli föremål för ett politiskt beslut. I en interpellationsdebatt med skolministern i detta ärende fick jag beskedet att kommunernas ansvar för att anordna skolskjuts förmodligen kommer att regleras i den kommande skollagspropositionen. Men kommunerna behöver få klara besked omgående då detta är ett mycket angeläget ärende.
mot · GT02Ub250 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att invandrarakademien vid permanentas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att invandrarakademien vid prioriteras vid anslagsgivande till landets högskolor. I finns många utomordentligt kompetenta personer av utländsk härkomst, många med akademisk utbildning eller motsvarande. Cirka 30000 människor med utländsk härkomst har ej fått möjlighet till validering av sina betyg och går därför utan arbete. Många andra tvingas inte sällan att acceptera arbeten av mycket enkel natur, utan att samhället söker ta vara på den kompetens som dessa för med sig till . Väl så allvarligt är att de utländska akademikernas självförtroende eroderar och detta påverkar inte bara deras egen hälso- och livssituation, utan också deras barn. Kan inte den resurs som invandrade akademiker utgör tillgodogöras i det svenska samhället påverkas sannolikt även framtida generationer med invandrarbakgrund. Det torde vara svårare att motivera barn till invandrade akademiker att skaffa en akademisk eller annan högre utbildning, om föräldrarna själva inte kunnat tillgodogöra sig eller haft nytta av sin egen akademiska utbildning i . strävar efter att underlätta för invandrade akademiker att få språkutbildning och därutöver praktik, utbildning och erfarenheter i kulturkommunikation och ledarskap i samarbete med näringsliv och arbetsliv. Man har därför inrättat invandrarakademien som syftar till att ge invandrare med akademisk bakgrund en studiemiljö som inspirerar, ett ökat självförtroende och en väg in i det svenska arbetslivet. Målet är att bättre söka tillvarata ovan nämnda personers kompetens, till gagn för dem själva och för hela samhället. De personer som genomgår invandrarakademien skall inom en tidsram om högst ha kompletterat sin utländska akademiska examen med akademiska kompletteringskurser, så att den motsvarar en svensk akademisk examen. Det goda resultat som invandrarakademien visat genom att så många studenter har fått arbete innebär en samhällsekonomisk vinst. Dessutom har det svenska samhället tillförts en resurs, genom att dessa studenter kan nyttiggöra sin utländska akademiska examen i , som utgör ett gott komplement till den redan befintliga svenska akademiska kompetensen. För att kunna fortsätta med denna verksamhet krävs dock en långsiktig planering. Kortsiktiga nedskärningar i resurser till högskolan kan innebära att en så viktig utbildning tvingas upphöra. Därför är det angeläget att invandrarakademien permanentas samt att invandrarakademien vid prioriteras vid anslagsgivande till landets högskolor.