ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi269 · 2005-10-02 00:00:00 — begär att regeringen /06 lägger fram ett förslag om fullt avskaffad reklamskatt i enlighet med vad i motionen anförs. infördes skatt på annonser. Motivet var att skatten skulle finansiera ett utökat statligt stöd till dagspressen och med syfte att dämpa reklamens volym enligt reklamskatteutredningens majoritet. Skatten skiljer mellan olika medier så att dagspress har i skatt på annonsintäkter som överstiger 12 miljoner medan tidskrifter betalar om intäkterna överstiger 6 miljoner och gratistidningarna har på alla annonsintäkter. Däremot betalar inte radio och tv reklamskatt och inte heller internetbaserad reklam. Under de som skatten verkat har medielandskapet förändrats kraftigt och konkurrenssituationen likaså. konstaterade en SOU-utredning att skatten var både omodern och orättvis samt att den borde avskaffas. Lagstiftningen ansågs ha sådana brister att det inte var godtagbart att behålla lagen. I takt med att världen krymper, genom EU-medlemskapet m.m., finns inte heller möjligheten till en inhemsk kontroll av reklam som säkerställer konkurrensbalansen mellan svenska och utländska medier. Skatten ger helt klart inte medierna möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor. Den gäller inte heller i nya reklammedier. Trots att flera ändringar gjorts kvarstår dessutom det faktum att skatten är svår att tillämpa såväl för den skattskyldige som för skattemyndigheten. Regeringen uttalade sig i prop. 1997/98:150 om att man avsåg att avskaffa reklamskatten, och reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . Därefter har regeringen uppenbart inte förmått att föreslå att reklamskatten i sin helhet avskaffas. Trots att tillkännagav att skatten borde avvecklas och att frågan borde prioriteras vid kommande budgetberedning har regeringen återkommit 2002, 2003 och 2004 med beskedet att frågan prioriterats men utan resultat. I årets budget har prioriteringen lett fram till att skatten sänks från . Det är i sig välkommet men alltjämt kvarstår en orimlig beskattning av annonser i vissa medier. Reklamskattens syfte har varit att dämpa reklamen uppenbart bara i dagspress, gratistidningar och tidskrifter. Skatten skulle syfta till att ge utrymme för ökat presstöd, men intäkterna i statsbudgeten överskrider med bred marginal hela anslaget för politikområdet mediepolitik. Skatten är inte konkurrensneutral, når inte sitt ursprungliga syfte och måste hänföras till avdelningen orimliga skatter. Det enda skälet till att regeringen återigen misslyckats med att fullfölja begäran måste vara bristande vilja. Regeringen behöver hålla uppe skatteintäkterna även på skadliga områden för att söka delfinansiera alla löften. måste möta denna saktfärdighet genom att begära att förslag läggs fram /06 så att de finansiella effekterna kan beaktas i tilläggsbudget för och statsbudget .
mot · GT02Fi270 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentlig upphandling. Inom anläggningsbranschen är frågan om den ständigt återkommande säsongsarbetslösheten ett allt större bekymmer. I vissa län och orter utgör säsongsarbetslösheten en mycket stor del av de arbetssökande. I t.ex. utgjorde de av de öppet arbetslösa och i en del kommuner representerar de av de arbetslösa. En vanlig säsong arbetar en anläggningsarbetare ungefär och har ersättning från a-kassan . En anläggningsarbetare som arbetat inom yrket hela sitt yrkesliv kan ha lyft ersättning från a-kassan motsvarande när han går i pension. När de stora kullarna 40-talister går i pension kan det bli brist på arbetskraft och det är allt svårare att rekrytera ungdomar till branschen som även stannar kvar i yrket. Om vinteruppehållet i anläggningsbranschen kan förkortas ger det många vinster till alla parter. Anläggningsföretagen får jämnare beläggning i produktionen, beställarna får prisutjämning mellan sommar och vinter, anställda får tillsvidareanställning och samhället får mindre kostnader för a-kassan. Stora beställare är , och kommunerna som upphandlar anläggningsjobben finansierade med skattemedel. Däremot så finns inga krav på beställarna att ta hänsyn till att andra delar av samhället står för arbetslöshetsunderstöd . Om man tar med kostnaden för a-kassan i beräkningen så ser vi en misshushållning med skattemedel p.g.a. att de skattefinansierade beställarna inte förlägger mer jobb . För att förbättra situationen bör beställarna instrueras och stimuleras att göra upphandlingar som förlänger säsongen och förkortar vinteruppehållet. Ett exempel kan vara att kommunerna får möjlighet att göra ett vinteravdrag såsom ekonomisk stimulans från statens sida för att göra nödvändiga renoveringar av vatten och avloppsnät.
mot · GT02Fi273 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör införas en ö-faktor i det kommunala skatteutjämningssystemet som kompenserar för dess ö-läge. har ca 58000 innevånare. Dess verksamhet innefattar även landstingsuppdragen för hälso- och sjukvård. Sjukvårdsverksamheten brottas med stora ekonomiska problem. Kostnaderna drivs av framför allt den medicintekniska utvecklingen, demografiska faktorer och befolkningens förväntningar. Detta är inget unikt för , bilden är densamma i hela . Det unika för är dess relativa litenhet och det stora avståndet till vårdgrannar. Tack vare att har sitt isolerade ö-läge så måste det finnas ett fullvärdigt akutsjukhus. Normalt är att det behövs ett befolkningsunderlag på ca 120000 personer för att bära upp ett akutsjukhus ekonomiskt. Trenden för akutsjukhusens befolkningsunderlag är ständigt i stigande, främst på grund av den allt mera långtgående subspecialiseringen på kliniknivå. Detta grundförhållande att måste upprätthålla ett fullvärdigt akutsjukhus trots att underlaget endast är ca 58000 innevånare gör att kostnaden ligger i topp i . En konsultfirma, , har på uppdrag av genomlyst denna problematik. De kom fram till att är underkompenserat med storleksordningen i det kommunala skatteutjämningssystemet . När revideringen av utjämningssystemet är fullt genomförd kommer underersättningen att öka med ytterligare 15miljoner kronor , eftersom komponenten små landsting kommer att tas bort. Hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf säger att det skall finnas likvärdig vård i hela . För att nå ditt måste kompenseras för sitt ö-läge fullt ut. Därför bör en särskild ö-faktor införas i det kommunala skatteutjämningssystemet som kompenserar för dess ö-läge. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi274 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentliga upphandlingar. En av tankarna med avreglering av offentliga bolags verksamhet var att den ökade konkurrensen skulle tvinga dem till effektiviseringar. Konkurrensen skulle alltså leda till billigare tjänster med högre kvalitet. Den effektivare verksamheten skulle dessutom ge en större vinst till statskassan. Denna vinst skulle sedan kunna användas till att garantera en likvärdig service i hela landet. Resultaten av detta har inte alltid varit de som vi förväntat och de har delvis fått negativa konsekvenser i framför allt skogslänen. Tydligast är effekterna inom järnvägstrafiken och flyget. Inom dessa områden borde exempelvis Rikstrafiken i sina upphandlingar mera se på kvalitet än till lägsta anbud och tydligare kontrollera vad man får för pengarna. Posten är ett annat område som inte fått det resultat som man i skogslänen önskat. finns det betydligt färre kontor och anställda och därmed sämre service . Elmarknaden är ytterligare ett område som inte bevakats från den myndighet som har det statliga ansvaret. Vi kan tydligt se att skillnaderna i fråga om service och kommunikationer mellan olika delar av landet ökar. Konkurrensen har gett nya möjligheter för människor i storstäderna, medan glesbygden har blivit olönsam med konsekvent avveckling av verksamheter som följd. Om konkurrens ska vara till nytta för samhället krävs det därför lika villkor, samma skyldigheter och samma kvalitetskrav. kan vissa bolag plocka russinen ur kakan medan de offentligt ägda företagen tvingas ta ansvar för de olönsamma delarna. Dessutom blir det allt vanligare att utländska storföretag konkurrerar ut svenska företag. Deras anbud bygger ofta på helt andra lönekostnader, administration och arbetstider än vad som är vanligt i . Resultatet blir en stressig arbetssituation för personalen och obefintlig beredskap för oförutsedda händelser. Sänkt kvalitet i vissa delar av landet får inte vara ett konkurrensmedel för anbudsgivare. Offentliga upphandlare i stat, kommun och landsting måste bli bättre på att följa upp resultaten av entreprenader och andra upphandlingar ur kvalitetssynpunkt. För att hela landet ska leva på samma villkor måste lagar och regler för upphandlingar därför utformas utifrån denna förutsättning. Avregleringarna av de statliga bolagen har inte fått den positiva effekt som många trodde. Priserna har inte sänkts i den utsträckning man trodde de skulle komma att göra. De som drabbas i störst utsträckning av detta är de svaga grupperna. Tågtrafiken är ett sådant område där passagerarna inte upplever någon positiv förändring och där staten inte heller sparat in på några kostnader i och med avregleringen. Därför bör staten återta ansvaret för tågtrafiken och låta SJ får ett klart och tydligt uppdrag att tillhandahålla en fungerande tågtrafik i hela . På så sätt klarar vi att upprätthålla samma standard i hela landet.
mot · GT02Fi275 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avtal med anledning av trängselskatten. avslår förslag till införande av lag om kreditering av skattekonto för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. avslår förslag till ändring i fordonsskattelagen (1988:327). avslår förslag till ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus. Vi är motståndare till trängselskatt och har avvisat anslaget. Likväl har beslutat om dess införande och upphandlingar inför introduktionen pågår. De som utfört eller fått beställningar inför försökets genomförande måste få betalt för detta. Regeringen lämnar inget underlag som gör att vi kan bedöma om den utvidgade ramen är motiverad av redan ingångna förpliktelser. Vi avslår därför inte bemyndigandet. Däremot skall regeringen inte ingå några nya förpliktelser med anledning av försöket med trängselskatt. Vi avvisar förslaget att subventionera konvertering av eluppvärmda hus. Någon lag som reglerar subventionen bör därför inte införas. Vi motsätter oss också höjningen av fordonsskatten och höjningen av skatten på naturgrus. Dessa lagar behöver därför inte ändras. i (m)
mot · GT02Fi277 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett ekonomiskt råd som kan granska finanspolitiken utifrån ett långsiktigt ekonomiskt perspektiv. självstyre har gett en stabil och långsiktig utveckling av penningpolitiken i . Detta har skapat en bättre ekonomi med låg inflation och låga räntor. Borta är tiden då penningpolitiken användes av politikerna för kortsiktiga politiska mål. I stället bedriver ekonomisk expertis en långsiktig penningpolitik med målet att hålla inflationen låg. Det är att även finanspolitiken bedrivs på ett sätt som gynnar svensk ekonomi på lång sikt. Reformen av finanspolitiken med inrättande av bl.a. utgiftstaket gjorde att förtroendet för politiken ökade. tillsammans med målet om ett offentligt sparande på är också åtgärder som kan medverka till att göra finanspolitiken mera långsiktig. Tyvärr har regeringen börjat avvika från dessa principer. Utgiftstaket har hållits mera tack vare kreativ bokföring än hållbar finanspolitik. har frångåtts av flera länder vilket gör det troligt att inte heller behöver följa den. Regeringen håller inte heller målet om ett offentligt sparande på trots att vi befinner oss i en högkonjunktur. När nu valåret närmar sig aviserar regeringen kortsiktiga finanspolitiska åtgärder som enligt grundläggande nationalekonomisk teori kommer att försämra svensk ekonomi på . Höjda räntor, färre investeringar, svårare för svensk export och ökad import. Något måste göras för att motverka att finanspolitiken används till kortsiktiga politiska målsättningar. Mitt förslag är att ska inrätta ett råd av ekonomisk expertis som granskar landets finanspolitik. Sådana ekonomiska råd finns redan i flera europeiska länder, bl.a. i . Syftet med ett sådant ekonomiskt råd är att det ska kunna granska finanspolitiken utifrån ett långsiktigt ekonomiskt perspektiv och sedan offentliggöra resultatet. Rådet ska inte ha någon formell makt, men regeringen bör vara tvungen att bemöta rådets rapporter och vid behov förklara varför man politiskt vill genomföra förslaget trots långsiktigt negativa ekonomiska konsekvenser. Förhoppningen är att ett expertråd ska vara opartiskt, opolitiskt och därmed en objektiv röst i den finanspolitiska diskussionen. Allt för att finanspolitiken i mindre utsträckning ska användas för kortsiktiga politiska syften och mer för långsiktiga ekonomiska syften.
mot · GT02Fi278 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bankers och andra kreditgivares ansvar i samband med kreditgivning. Hushållens ökade skuldsättning och allt högre bostadslån leder allt oftare till oro. I hushåll med en stor skuldbörda kan en relativt liten ränteökning innebära svåra omständigheter då alltför många har små marginaler för ökade utgifter. Bankerna är ibland väl så generösa med kreditgivning och har inte sällan låga amorteringskrav. Det är i grunden positivt att man ges möjlighet att låna pengar till ett bra boende eller stora utgifter. Dock är låntagaren inte gynnad av krediter där räntebetalningar och amorteringar kan bli svåra att fullfölja. Banker och andra kreditgivare bör i större utsträckning medverka till mera omfattande ekonomisk rådgivning i samband med kreditgivning. Allt oftare ses marknadsföring om lån till privatpersoner utan säkerhet på belopp som för flertalet privatpersoner får anses betydande. Påpekas ska också att en del räntesatser hos en del kreditgivare med dagens realränteläge borde betraktas som ockerränta. Noteras kan att regeringen med anledning av utvecklingen på marknaden för bostadslån och hushållens ökade skuldsättning har arrangerat en särskild hearing. Syftet var att belysa de risker som denna utveckling kan medföra. Som ett ytterligare led i en del av detta arbete bör regeringen överväga åtgärder om hur banker och andra kreditgivare kan åläggas ett större ansvarstagande om ekonomisk rådgivning i samband med ansökan om kredit och kreditgivning.
mot · GT02Fi279 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ISO-standard. Kvalitetssäkring, kvalitetsarbete och kvalitetsledning sker inom stora delar av näringslivet såväl nationellt som internationellt. Det handlar om att på ett systematiskt sätt skapa ordning och utveckla verksamheten ur både kund- och miljöperspektiv. finns ca 600000650000 certifikat på standarderna ISO 9001 och 14001 i världen. Av dem finns omkring 5000 i . Uttalade kundkrav har medverkat till att omfattningen är så stor. Det är en form av kvalitetssäkring som skapar tilltro genom att kundens krav hanteras systematiskt och effektivt. För kvalitetsledning (ISO 9001) har åtta principer fastställts, som mycket väl skulle kunna tillämpas och användas av de statliga verkens högsta ledning. Principernas rubriker är: Kundfokus, Ledarskap, Medarbetarnas engagemang, Processinriktning, Systemangreppssätt för ledning, Ständig förbättring, Faktabaserade beslut och Ömsesidigt fördelaktiga relationer till leverantörer. Det kvalitetsarbete som pågår för bl.a. 24-timmarsmyndigheten skulle naturligt kunna kopplas till certifieringskriterierna.
mot · GT02Fi280 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsfördelning mellan kommuner. Turismen är en av de näringar som ökar mest i vårt land. finns det några kommuner som tydligt har fått kännetecknet att vara turistkommuner, exempelvis med samhället och med samhället . Det är två kommuner som kännetecknas av skidanläggningar, vandringsleder och naturupplevelser. Andra exempel är och med naturen och kulturarvet, stränderna och havet. Den växande turistnäringen har lett till att dessa turistkommuner och företagarna på orten kan erbjuda många arbetstillfällen, långt fler arbetstillfällen än vad det finns tillgång till arbetskraft i den egna kommunen, vilket är positivt. Arbetstillfällen som erbjuds är visstidsanställningar och säsongsarbeten. Därmed sker ofta en tillfällig inflyttning till kommunerna. Detta skapar vissa problem inom barnomsorgen. säger lagstiftningen att varje kommun svarar för att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för dem som stadigvarande vistas i kommunerna. Det betyder att de som tillfälligt bor i t.ex. kommun och har barn i förskoleåldern och ett tillfällig säsongsarbete har rätt till barnomsorg. En annan effekt av ökad turism och fritidsboende är att enligt de regler som finns för äldreomsorg har man rätt att få hjälp i den kommun man vistas i även om det inte är en permanent vistelse. För de kommuner där fritidsboendet ökat kan det bli stora kostnader. Vi ifrågasätter inte den rättighet som finns till omsorg för barn och äldre. Det vi ser är att turistkommunerna får kostnader för service till personer som är skrivna och betalar skatt i annan kommun. Vi anser att dessa kommuner bör kompenseras.
mot · GT02Fi282 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönetak i statlig tjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgångsvederlag. har vid ett flertal tillfällen påtalat det orimliga i att bevilja fantasilöner för ledande personer i både privat och offentlig tjänst. Vi har gjort det utifrån grundläggande normer och värderingar. Fantasilöner och löneskillnader som ökar år gör det svårt att upprätthålla moral och solidaritet i samhället. Om det upplevs som att en liten elit av chefer inom och utom den offentliga sektorn ges ökade löneförmåner år som löneutvecklingen för andra grupper släpar efter blir det svårt att hålla samman ett samhälle, speciellt i tider med svåra ekonomiska problem. De stora ekonomiska makthavarna talar om ledarskapets betydelse och betonar att ledarskapet skall belönas rikligt, som man förnekar att ledarnas uppträdande har en samhällsmoralisk betydelse. Förmånerna blir då plötsligt enbart en fråga för en liten grupp i samhällets topp. När ansvar utkrävs av rikligt belönade ledare blir ursäkterna ofta flerfaldiga. Staten kan som arbetsgivare vara pådrivande genom att föra en lönepolitik som skapar legitimitet för viktiga verksamheter och ett bra samhällsklimat. har i olika sammanhang motionerat om att staten som arbetsgivare skall ha statsministerns lön som tak vid lönesättning av ledande befattningshavare. Detta bör vara statens position inför löneförhandlingar om olika chefsjobb. Statsministern är högste chef inom det statliga området, och har det största ansvaret. Detta lönetak borde också kunna fungera som moralisk norm för kommuner, landsting och privata företag. Vi anser därför att ett lönetak bör införas för arbete i statens tjänst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har också krävt en översyn av de trygghetspaket som finns. Ett sätt är att knyta an till lagen om anställningstrygghet, där lön skall betalas ut under 3, 6 eller 12 månader beroende på anställningstidens längd och den anställdes ålder. Ett annat är att efterlikna riksdagsmännens villkor där man garanteras av inkomsten efter en mandatperiod i , och där inkomsten är avräkningsbar mot andra inkomster. En del har gjorts för att strama upp fallskärmarna, men staten kan som arbetsgivare ha en målsättning att gå vidare. Osäkerheten i toppchefers trygghet är starkt överdriven. Det är inte vanligt att chefer behöver två eller fler årslöner för sitt uppehälle. Risken är snarare att överdådiga avgångsvederlag gör att vissa toppchefer görs ekonomiskt oberoende för återstående arbetsliv. De blir så pass förmögna att de inte behöver arbeta mer för sitt levebröd. Detta överbeskyddande skapar oansvarighet bland personer i ledande ställning. Avgångsvederlag skall vara en rimlig omställningsersättning, inte en garanterad hög levnadsstandard livet ut. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi284 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ratificera konvention 94. Den offentliga upphandlingen styrs av regler som har till syfte att det allmänna ska få så bra produkter som möjligt till lägsta möjliga pris. Detta för att våra gemensamma skattemedel ska användas så effektivt som möjligt. Men offentlig upphandling kan, och bör, också användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Denna viktiga möjlighet används i alldeles för liten utsträckning. Eftersom upphandlingen omsätter stora belopp kan den utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det har av domar framgått att EG-regler inte heller hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Vi anser att bör pröva att i lagen om offentlig upphandling införa den rättighet som ger den fackliga organisationen rätt att delta vid upphandlingstillfället, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Detta är viktigt eftersom vi kan hitta flera exempel på att personalen fått sämre anställningsvillkor och otryggare anställningsförhållanden som en direkt följd av en offentlig upphandling. Det måste bli en skyldighet för upphandlande part att se till så att anbudsgivare och eventuella underentreprenörer tillämpar de löner och andra anställningsvillkor som allmänt gäller för arbetet i branschen och på orten där arbetet ska utföras. Offentlig upphandling ska alltså även innefatta sociala hänsynstaganden. Sju av EU:s medlemsstater har ratificerat konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra.
mot · GT02Fi288 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att svenska staten i all upphandling av el skall välja el som klarar Svenska kriterier för Bra Miljöval. Den största delen av statens elförbrukning står SJ för. köper SJ all sin el som Bra Miljöval. Därmed bidrar SJ:s el inte till koldioxidutsläpp eller utbyggnad av vattenkraft och inte heller förorsakar SJ:s verksamhet några radioaktiva utsläpp eller risker för reaktorolyckor, kärnkraftsterrorism eller kärnvapenspridning. För SJ är elinköpen en betydande kostnad, och även om BMV-el inte är mycket dyrare så innebär det troligen en extra kostnad. Det är ändå säkert en sund affärsmässig bedömning. Miljön är en viktig konkurrensfördel för SJ. För resten av statens verksamhet skulle det innebära en obetydlig kostnad att inhandla Bra Miljöval-el. Däremot är det en tydlig signal att staten menar vad den säger om omställning av energisystemet. Omvänt är det en tydlig signal att regeringen inte menar allvar med vad den säger om den låter och tjänstemän skriva promemorior om hållbar utveckling på datorer som drivs med kolkraft. Bra Miljöval har etablerat sig som standarden för miljömärkt el, och något trovärdigt alternativ finns inte. Staten ska med sina pengar inte bidra till att hålla i gång kärnkraft och kolkraft, inklusive importerad kraft från , och . Det är sant att man inte kan skilja kolkraftselektroner från vindkraftselektroner. Men penningströmmarna går olika vägar. Många privata företag har redan valt den miljömärkta elen, som tillhandahålls av alla större elhandelsbolag.