ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk411 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förlänga avdragsrätten vid dubbel bosättning. Förlängd avdragsrätt förhindrar arbetslöshet! Många mindre kommuner i vårt land drabbas av att företag läggs ner eller flyttar ifrån kommunen. När ett företag flyttar och personalen inte ser sig ha några möjligheter att få ett nytt arbete i hemkommunen och då istället väljer att behålla sitt gamla arbete och flytta med företaget får detta konsekvenser för övriga familjen. Att ha dubbel bosättning är ganska kostsamt. För att minska denna olägenhet i form av fördyrade levnadsomkostnader på grund av dubbel bosättning för man i sin deklaration göra avdrag för denna kostnad, men detta får inte ske längre än . Eftersom dessa företagsflyttningar ofta sker till större städer innebär det inte sällan även andra problem. I många av våra storstäder är bristen på bostäder stor och det är inte alltid så lätt att hitta lämplig bostad. Medan våra småkommuner ofta har lediga lägenheter och vid företagsförflyttningar också lediga lokaler. Dessutom sjunker priset både på lägenheter och villor i orter med många tomma lägenheter. När personer istället för att gå arbetslösa väljer att flytta med sitt företag borde detta innebära att man tar större hänsyn till varje individs familjesituation. När den ene parten i ett förhållande har sitt arbete kvar på hemorten och den andre inte kan finna något arbete där, utan väljer att flytta med sitt företag och pendlingsavståndet är alldeles för långt, borde det finnas möjlighet att förlänga avdragsrätten vid dubbel bosättning. Detta bör ges regeringen till känna. För många glesbygdskommuner är det viktigt att möjligheten till dubbel bosättning finns eftersom de åderlåts på skatteintäkter när både företag och deras personal flyttar därifrån.
mot · GT02Sk413 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra inköp av taxfreevaror vid ankomsten till från länder utanför EU. När man som passagerare flyger till något land utanför EU har man möjlighet att handla skattefritt vid utresa. Konsekvensen av detta är att många köper sin alkohol och tobak i andra länder istället för i . Jag tycker att vi skall ge svensk handel en bättre konkurrenssituation och införa samma system som man har på bl.a. , och i . Där fungerar det så att passagerarna som kommer från internationella linjer har möjlighet att inhandla sina taxfreeransoner vid ankomsten. Fördelarna med detta system skulle för svenskt vidkommande vara flera. En försäljning under kontrollerade former gör att svenska myndigheter kan följa försäljningsutvecklingen. Betydande mängder alkohol och tobak inhandlas i samband med utlandsresor. Om dessa kan inhandlas vid ankomsten till skulle det innebära ökade skatteintäkter.
mot · GT02Sk419 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattningen av tomträtter. Det unika för fastighetsformen tomträtt är att nyttjanderätten till mark upplåts av en kommun eller av staten, oftast till en privatperson. I gengäld betalar tomträttshavaren årlig avgäld, ett slags hyra, till ägaren av tomten. Det kan skattemässigt få mycket märkliga följder för den enskilde tomträttshavaren. Denne jämställs nämligen med fastighetsägare i fastighetstaxeringen. Tomträttshavaren blir tvungen att betala fastighetsskatt för den mark som hyrs men som hon eller han inte äger. Däremot betalar den verklige ägaren, ofta kommunen, ingen fastighetsskatt. Därtill kan också tomträttshavaren tvingas betala förmögenhetsskatt för den del av tomten där huset står. Ägaren betalar ingen förmögenhetsskatt. Tomträtten, som traditionellt kunnat användas av människor med mindre ekonomiska marginaler, drabbas alltså av en mycket märklig skatteeffekt. Det handlar om vanliga människor. Det handlar ofta om äldre och ensamstående med svag ekonomi. Tomträttshavaren bör befrias från dessa skattemässiga pålagor. bör därför tillkännage för regeringen behovet av ett förslag till ändring av beskattningen av tomträtter.
mot · GT02Sk420 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avskaffande av beskattning av realisationsvinster lägre än per tillfälle. För att skattesystemet ska vara accepterat av skattebetalarna måste det vara förnuftigt till sin karaktär. avkrävs en privatperson en särskild bilaga i deklarationen vid försäljning av värdepapper oavsett hur låg realisationsvinsten är. Det är inte rimligt utan undergräver förtroendet för skattesystemet och ytterst välfärden. Vid en realisationsvinst på exempelvis ska betalas i skatt. Administrationen av blanketten och privatpersonens tidsinsats måste kosta mer än så. Regelverket bör därför ändras så att realisationsvinster vid försäljning av värdepapper till ett värde av lägre än inte beskattas.
mot · GT02Sk421 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och som lämpliga pilotlän för införande av hushållstjänster. bör besluta att och ska bli pilotlän för introduktionen av hushållstjänster. har en debatt förekommit om för- och nackdelarna med att införa ett system med hushållstjänster. Tanken är att genom skattemässiga förändringar stimulera tillkomsten av privata tjänster, skapa fler jobb, öka tillväxten och få en mer allsidig och effektiv arbetsmarknad. En reform med hushållstjänster kan åstadkommas genom att företag som säljer hushållstjänster får rätt att i sin månatliga inbetalning av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Det pris hushållen betalar för sina köp av hushållstjänster halveras därmed. Varje person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler upp till ett värde av , alltså efter halveringen av arbetskostnaden. Förslaget omfattar alla tjänster som utförs i hemmet samt hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis. Materialkostnader bör inte omfattas. Förslaget omfattar endast företag och personer med F-skattsedel. Åtgärden skulle ge fler jobb. Fler jobb som är svarta skulle bli vita vilket innebär ökade skatteintäkter till stat och kommun. Tjänstesektorn skulle öka. De som anlitar tjänsterna skulle få en bättre arbetssituation, mer fritid, minskad stressituation i familjen och därmed ökad välfärd. Det skulle vara ett verksamt bidrag till att hålla tillbaka de höga ohälsotalen. Det skulle göra privata tjänster ekonomiskt överkomliga för de flesta. Orsaken till att det inte finns en efterfrågan på liknande tjänster är de s.k. skattekilarna, det vill säga skillnaden mellan vad löntagaren får ut efter skatt och vad arbetsgivaren betalar in i bruttokostnad. Det innebär att privata tjänster för privatpersoner blir orimligt dyra. Följaktligen är efterfrågan på dessa tjänster i stort sett obefintlig, så länge lagen följs. Genom den föreslagna förändringen minskas automatiskt skattekilarna och det blir mer eftertraktat att anlita dessa tjänster. En positiv spiral kan börja fungera. Vi ser gärna att en sådan reform genomförs i hela landet. Ett successivt genomförande kan vara ett alternativ i en sådan reform om tveksamhet finns. Det kan vara ett lämpligt sätt för att skaffa jämförelseobjekt och få fördjupad erfarenhet. Ett lämpligt sådant pilotområde är län och . län har en mycket låg andel av tjänstesektorn. Länet ligger i botten när det gäller privata tjänstesektorns andel av den totala arbetsmarknaden. I är den privata tjänstesektorns andel något högre. En stimulering av den privata tjänstesektorn skulle bli ett viktigt komplement och passa väl in i den arbetsmarknadsstruktur som finns i de båda länen. Tillgången på arbetskraft är också jämförelsevis god. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om att och blir pilotprojekt i en start för genomförande av en reform med hushållstjänster i landet i linje med vad som anförs i motionen. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · GT02Sk422 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda införandet av ett nytt källskattesystem som beskattar alla inkomster vid den verkliga källan. har vi ett inkomstskattesystem som beskattar personers inkomster utifrån där de är mantalsskrivna och inte efter var inkomsterna har intjänats. Samma förhållande gäller för förmögenhetsskatten. Där skattas inkomsten av förmögenheten inte där förmögenheten är placerad eller där kapitalet arbetar utan där ägaren har sin mantalsskrivningsort. Fastighetsskatten skattas också där ägaren bor och inte där fastigheten är belägen om en ägare inte själv bor på fastigheten. En ägare av hyresfastighet som äger en fastighet i en annan kommun än den där vederbörande bor skattar i hemortskommunen och inte där fastigheten genererar inkomsten. Det nuvarande skattesystemet medverkar till stora kapitalströmmar som följer urbaniseringsprocessen i samhället. Kapitalet följer befolkningsomflyttningen från landsbygden till städerna. Det innebär att stora delar av landet utarmas på kapital medan andra delar tillförs kapital. Förändringen av ägandet och driften av näringsfastigheter som skett belyser detta förhållande mycket tydligt. Det blir allt vanligare att ägare till näringsfastigheter, skogs- och lantbruksfastigheter, inte bor på fastigheten utan driver verksamheten på distans från sin bostadsort belägen i en annan kommun oftast i stora befolkningstäta områden med god tillväxt. Det förhållande rör inte minst kyrkans fastigheter, statens fastigheter via , bolagsägandet och mycket annat. Om en fastighetsägare i ett sådant fall avverkar skog och får en inkomst av den avverkningen beskattas den inkomsten i hemortskommunen eller där huvudkontoret är beläget, inte i den kommun där fastigheten är belägen och där kapitalet genereras. Det rimliga vore att alla inkomster beskattades vid den verkliga källan. Varje inkomsttagare och kapitalägare borde vid deklarationen uppge var inkomsterna förvärvats och beskattas därefter. Inkomsterna borde vid deklarationen ursprungsmärkas. Ett nytt skattesystem som utgår från att beskatta inkomsten från den verkliga källan i alla inkomstslag borde närmare belysas i en utredning. bör begära att regeringen utreder en förändring av skattesystemet i riktning mot en beskattning av alla inkomster vid den verkliga källan i linje med vad som anförs i motionen.
mot · GT02Sk427 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya regler för återinvestering i onoterade företag. En av de saker som skiljer företagare från anställda är att företagare ofta är tvungna att investera kapital för att kunna verka som företagare. Om företagaren vill byta företag så behöver företagaren sälja företaget och starta eller investera i ett annat företag. Detta gör att företagare som byter arbete också får betala skatt på bytet. En småföretagare som säljer sitt företag och återinvesterar köpeskillingen i ett annat småföretag får med dagens regler betala i skatt på vinsten. De flesta småföretagare är aktiva ägare. Därmed omfattas de av den progressiva inkomstbeskattningen. Naturligtvis innebär detta ett avbräck för det möjliga kapital som kan återinvesteras. Vi vill att även i de fall företagaren får kontanter vid försäljning av sitt företag ska beskattningen skjutas upp om dessa återinvesteras i ett annat onoterat bolag. finns en liknande möjlighet att skjuta upp beskattningen för kapitalvinster på bostäder för att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. Det finns också möjlighet att få uppskov med beskattningen när aktierna byts in mot aktier i det köpande företaget. Om en företagare som säljer sitt företag skulle kunna återinvestera köpeskillingen i ett nytt småföretag utan skattekonsekvenser skulle det kapital som blev möjligt att investera vara större. Dessutom underlättar det omstruktureringar t.ex. då en av två kompanjoner vill starta en annan verksamhet och då enkelt utan skattekonsekvenser kan sälja sin andel i det gamla företaget och starta ett nytt med köpeskillingen. Genom ovanstående förslag kan nödvändiga omstruktureringar ske utan att hindras av skatterna. De innebär också att medel som skapats av produktionsmedel kan återinvesteras i produktionsmedel även i annat företag utan allvarliga skattekonsekvenser. Det finns flera undersökningar som visar att det är problem med att hitta riskkapital för investeringar i tidiga skeden, s.k. såddföretag. Riskkapitalbolagen vill gå in i ett senare skede och med större belopp än vad som är aktuellt i ett tidigt skede. Däremot passar dessa investeringar ofta för s.k. affärsänglar. Med detta förslag skulle affärsänglar slippa sätta sig på bolag för att kunna återinvestera i onoterade företag utan skatteavbräck. avstyrkte förra en motion med motsvarande innehåll med hänvisning till att det skulle urholka skattebasen. Det kan inte vara rimligt att man måste lägga sitt innehav i onoterat aktiebolag i ett annat aktiebolag med de extra kostnader i form av administration, revision m.m. som det innebär för att kunna omplacera innehav av aktier i onoterade företag. Även för småföretagare kan det finnas behov av omstruktureringar för att kunna möta förändringar. Skattesystemet måste uppmuntra nödvändiga förändringar, för att företagen ska vara lönsamma och skattebasen på så sätt upprätthållas.
mot · GT02Sk428 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förlänga fristen vid inbetalning av mervärdesskatt. har den genomsnittliga betalningstiden för fakturor ökat. angavs i regel 30 dagars betalningstid på fakturor i . Det blir nu allt vanligare med 60 eller rent av 90 dagars betalningstid, särskilt från större bolag. De mindre underleverantörerna tvingas anpassa sig, vilket i sin tur för med sig likviditetsproblem. Problemet med allt längre betalningstider förvärras ytterligare av att tiden för inbetalning av mervärdesskatt är anpassad till 30 dagars betalningstid. måste momsen för en faktura utfärdad betalas in , osv. Det betyder att tidsmarginalen blir liten. Fakturering sent leder lätt till att momsen måste betalas in, utan att fakturan betalts. En klar majoritet av undersökta företag uppger att de tvingats betala in moms för fakturor de inte fått betalt för . (Företagarnas Panel, 2004) Möjligheten att påverka utvecklingen är mycket begränsad för det enskilda småföretaget. Det är vanligt att kunder ignorerar den betalningstid som anges på fakturan. Trots att i princip inga mindre företag anger mer än 30 dagars betalningstid (/Företagarna, 2004) har mer än en fjärdedel av småföretagen en genomsnittlig betalningstid på på sina fakturor. I tillverkningsindustrin, där beroendet av större företag är större, är den andelen . I högriskgruppen, företag med genomsnittlig betalningstid på , ingår av alla småföretag. Utvecklingen mot allt längre betalningstider drivs delvis av anpassning till internationella storföretags rutiner och standarder. Det betyder i sin tur att det är osannolikt att ökningen kommer att upphöra. En underleverantör är dessutom i regel mycket anpassad till sin kund. Maktförhållandena i relationen mellan kund och leverantör blir därför sådana att leverantören mycket sällan kommer att driva in sina pengar med någon form av tvångsmedel. Av samma anledning är tvingande åtgärder för att låsa fast företag till en viss betalningstid troligen improduktiva. Den åtgärd som ger störst möjligheter till lättnad för de mindre företagen är av ovanstående skäl en förlängning med minst en månad av fristen för momsinbetalning. Med längre frist för momsinbetalning minskas de svåraste konsekvenserna av förlängda betalningstider, utan ytterligare statliga ingrepp i betalningssystemen.
mot · GT02Sk429 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att sänka skatten på hushållsrelaterade tjänster, i och utanför hemmet. arbetar den genomsnittlige svensken obetalt i hemmet, utöver 30 timmars betalt arbete. Hemarbetet utförs i oproportionerligt stor utsträckning av kvinnor. försörjs över en miljon svenskar i arbetsför ålder av olika bidrag. Glappet mellan sysselsättningen i hemmet och bristen på sysselsättning på arbetsmarknaden förklaras till stor del av skattekilar. Dessa kilar gör priserna på de flesta hushållsrelaterade tjänster oöverkomliga för svenskar med normalinkomst. I stället utförs hushållsrelaterade tjänster på den svarta marknaden, eller genom obetalt hemarbete. En sänkning av skatten på hushållsrelaterade tjänster skulle därför kunna öka efterfrågan på denna typ av tjänster avsevärt, med mer lätthanterliga budgetkonsekvenser jämfört med generella skattesänkningar. Områden som skulle kunna omfattas av förslaget är t.ex. matlagning, diskning och städning, skrädderi, tvätt, installation, reparation och underhåll av hem och husgeråd, samt hemkörning av varor. Det är viktigt att ta hänsyn till att långt ifrån alla hushållsnära tjänster utförs effektivast i hemmet. En riktad skattesänkning bör därför vara utformad efter typ av tjänst, inte efter platsen där tjänsten utförs. Den vita marknaden för hushållstjänster varierar kraftigt i storlek. Medan t.ex. restaurang- och byggbranschen är väl utvecklad, är marknaderna för städning i hemmet och trädgårdsskötsel mycket små. Skattereduktionens storlek bör därför anpassas till potentialen för att stimulera efterfrågan inom varje enskild bransch. Till skillnad från dagens riktade skattereduktioner, t.ex. ROT-avdraget, kommer konsumtionen av hushållsrelaterade tjänster till stor del att ske i form av många mindre inköp. Ett system som kräver redovisning av kvitton i samband med deklarationen kommer därför att innebära orimligt mycket administration, vilket i sin tur hämmar efterfrågan. I stället bör den administrativa bördan på den enskilde kunden minimeras, t.ex. genom ett kupongsystem liknande det som införts på vissa former av tjänster i . Med hjälp av modern teknik kan köparen erhålla skattereduktionen , i stället för året därpå som med ROT-modellen. Det är orimligt att förvänta sig att den stora majoriteten av dem som står utanför arbetsmarknaden inom rimlig tid ska kunna sysselsättas i högkvalificerade yrken. har den svenska tjänstesektorn alltför länge begränsats av mycket stora skattekilar. Därför bör skattesänkningar som syftar till att få ned arbetslösheten riktas mot de områden där de gör störst nytta: de svenska hemmen.
mot · GT02Sk433 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att man bör se över mervärdesbeskattningen vid körkortsutbildning i enlighet med motionens intentioner och återkomma med förslag till . För de allra flesta är körkort viktigt för ett fungerande vardagsliv. Trots detta väljer allt färre att skaffa körkort. En viktig faktor till att färre skaffar sig körkort är de höga kostnader som en körkortsutbildning medför. Detta är en olycklig utveckling i ett mobilt samhälle, där man ofta behöver förflytta sig för att kunna arbeta och där körkort är ett måste i arbetsuppgiften. Eftersom högsta mervärdesskattesatsen gäller vid körkortsutbildningen ökas själva utbildningskostnaden med . Detta trots att utbildning vid trafikskolor direkt kan jämställas med andra utbildningar, som har befriats från eller belagts med lägre mervärdesskattesats. Utbildning är en viktig och prioriterad samhällsfunktion. Likställdhet vid olika utbildningar och utbildning på lika villkor är etablerade principer. Trots detta likställs inte all utbildning i . En skatterättslig princip är likvärdig beskattning. Det vill säga att likvärdiga varor och tjänster ska beskattas likvärdigt. Ändå beskattas inte alla varor och tjänster likvärdigt. Ett sådant exempel är mervärdesbeskattning av utbildning. Utbildning i regi är befriad från mervärdesskatt medan utbildning i privatregi är momsbelagd. För utbildning i privat regi görs i stället en återföring av momsuttaget, som kompensation för mervärdesskatten. Detta gäller dock inte vid körkortsutbildning, vilken skattas fullt. Körkortsutbildning kan direkt likställas med annan praktisk utbildning med teoretiska inslag. Som exempel kan nämnas att de gymnasieskolor som bedriver körkortsutbildning betalar ingen moms. Ett annat jämförbart exempel är ridskolor, vilka endast betalar en mervärdesskatt på . I fråga om momsnivå kan inte heller åberopas EU-regler, då till exempel trafikskolor i är momsbefriade. Det är också i strid med gängse skatteprinciper att det inte råder likställdhet i beskattning mellan körkortsutbildning och motsvarande utbildning inom andra områden.
mot · GT02Sk436 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att åter tillåta skattefria bikupor. publicerade en rapport, Biodlingsnäringens förutsättning, som sammanfattar biodlingens plats i samhället . Rapporten behandlar utförligt honungskonsumtionen och -produktionen samt biodlingens betydelse för pollinering och bevarande av biologisk mångfald. Även möjligheterna till landsbygdsutveckling berörs, men tyvärr kommer biodling som fritidssysselsättning och hobby i bakgrunden trots att tusentals män och kvinnor ägnar sig åt bin och biodling enbart av den orsaken. kunde en biodlare skattefritt ha upp till 15 bikupor. Detta avskaffades tyvärr, och resultatet har blivit en bransch i kris. Antalet biodlare minskar. är det 14000 odlare och uppskattningsvis 145000 samhällen som med sin verksamhet producerar svensk honung och pollinerar våra svenska marker. Svensk honung är en bristvara eftersom de totala skördenivåerna har minskat . Priset på svensk honung har också stigit markant. Den totala honungskonsumtionen i ligger totalt kring ca /år. Svensk biodling måste erkännas som bransch. Biodling är samhällsnytta. Regeringen bör därför utreda möjligheterna att åter tillåta skattefria bikupor.
mot · GT02Sk438 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsningar för förmånstagare till pensionsförsäkringar. Enligt kommunalskattelagen får make, maka, sambo (inkl. f.d. makar och sambor), barn och makes och sambos barn vara förmånstagare till pensionsförsäkringar, men inte barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar. Detta gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar, och handlar ofta om stora penningbelopp. Detta kan alltså få som konsekvens att den som sparar i en pensionsförsäkring får låta pengar som inte tagits ut vid dödsfall gå vidare till sambos barn, men inte till sina egna barnbarn vilket kan vara aktuellt om eget barn avlidit, eller till syskonbarn. Saknas förmånstagare går pengar till försäkringskollektivet. Sparande i Individuellt Pensionssparande, IPS, (endast privat, ej tjänstepensionsförsäkring) har egna regler som tillåter att man testamenterar försäkringen fritt. Detta utgör dock endast en liten del av det samlade pensionssparandet i . Det är principiellt fel att staten sätter gränser för vem i familjen som ska kunna ärva. Om gränser ska sättas så ska inte de som är släkt med varandra vara missgynnade. Skånberg (kd)