mot · GT02Bo336 · 2005-10-05 00:00:00 — En sådan resursförstärkning till anslaget för bostadsbidrag föreslås därför i budgetalternativ för åren 20062008. 9.3Statliga kreditgarantier för unga bolåntagare De risker som bankerna efter kreditprövning är beredda att ta för olika potentiella låntagare speglar inte nödvändigtvis de faktiska riskerna hos olika hushållsgrupper och motsvarar knappast de risker som det samhällsekonomiskt vore motiverat att ta. I flera länder, t.ex. , finns subventionerade statliga eller kommunala lån, dvs. lån med lägre ränta, som ges till hushåll med låga inkomster i samband med husköp. Ett alternativ till subventionerade lån vore att staten går in med utökade garantier till hushåll med låga inkomster som gör att dessa hushåll kan få lån till lägre ränta än annars på den vanliga bolånemarknaden. () har presenterat ett förslag om statliga kreditgarantier för personer . är positiva till detta förslag men förordar ett system som utsträcks till personer . BKN:s förslag utgår ifrån att kreditgarantier lämnas för lån av köpeskillingen. Visst utrymme lämnas därmed för kapital som hushållet behöver bidra med. Detta krav på egen insats ser som ett viktigt inslag i en politik för att underlätta ägande. Dels sänder det en tydlig signal om att hushållet är med och delar den risk som bostadsägande innebär, dels minskar risken för att det uppstår en skuld om hushållet tvingas sälja bostaden med förlust. Statliga kreditgarantier är därmed ett instrument som är väl anpassat att utnyttjas tillsammans med det nya bosparande med rätt till skatteavdrag som föreslår. BKN:s bedömning är att statliga kreditgarantier skulle ha en bred acceptans bland marknadens olika kreditinstitut och att restriktiviteten gentemot unga bosparare gällande belåningsgrad skulle kunna minska. föreslår att begär att regeringen ska återkomma till med förslag till lagstiftning för inrättande av statliga kreditgarantier för förvärv av bostad riktat mot personer . 9.4Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer Det bidragssystem den nuvarande regeringen byggt upp har flera anmärkningsvärda brister ur fördelningspolitisk synvinkel. Detta gäller inte minst det förändrade bostadsbidraget som missgynnat barnfamiljer. För att familjer ska kunna klara ekonomin också i boenden som passar deras behov föreslår att den bostadsbidragshöjning för flerbarnsfamiljer som ska träda i kraft /06 i genomsnitt blir dubbelt så stor som den beslutat. beslutade om förändringar i bostadsbidraget som innebär att bidraget ökar med för hushåll med ett eller två barn respektive för hushåll med tre eller fler barn. Enligt behövs en ytterligare höjning av bostadsbidragen med för hushåll med två barn respektive för hushåll med tre eller fler barn. En höjning i minst denna storleksordning krävs för att bostadsbidraget ska få en verklig effekt på barnfamiljers möjlighet att bo ändamålsenligt och klara hushållsekonomin. Förslaget utvecklas i en särskild motion och innebär att 2006 satsar mer än regeringen på bostadsbidragen. 9.5Skattebefriad uthyrning av del av privatbostad För familjer med låga inkomster skulle uthyrning av en del av bostaden kunna vara en väsentlig inkomstkälla som skapar större ekonomisk trygghet i ägandet. är skattesystemet så konstruerat att det inte är lönsamt att hyra ut delar av en bostad till exempelvis studenter eller unga bostadslösa. I syfte att dels minska bostadsbristen, dels underlätta bostadsägande för hushåll med låga inkomster bör det göras enklare och mer attraktivt att hyra ut delar av bostaden. Det enklaste sättet att få i gång andrahandsuthyrningen vore att lyfta ut denna ur hyresregleringen och ur skattesystemet. I finns ett system där man kan hyra ut delar av sin bostad som ej överstiger av kvadratmeterytan utan att behöva betala skatt. anser att bör inrätta ett motsvarande regelverk för att skapa bättre möjligheter för husägare att hyra ut delar av bostad och föreslår att regeringen ska återkomma till med förslag till sådan lagstiftning. Beskattning i allmänhet är ett viktigt instrument för att påverka familjers möjligheter att köpa en bostad. Beskattningen av själva boendet är särskilt avgörande för hushållens chans att få bostadsekonomin att gå ihop. Bostäder beskattas genom byggmoms och fastighetsskatt både som konsumtion och kapital, vilket inte sker för någon annan vara eller tjänst och vilket strider helt mot principerna bakom skattesystemets uppbyggnad. Effekterna av detta är att av kostnaderna för en ny bostad är skatter, när full fastighetsskatt börjar betalas. Därmed är bostaden tillsammans med bl.a. sprit, tobak och bensin de varor som extrabeskattas i vårt land. Att hälso- och miljöskäl motiverar den extra höga beskattningen av alkohol, tobak och energi är välkänt, men vilka skäl finns det för att extrabeskatta boendet? Menar vi allvar med att en bostad för alla är en social rättighet borde boendet beskattas lägre än övriga varor och tjänster, inte högre som . föreslår att fastighetsskatten avvecklas . I stället bör en fastighetsavgift om maximalt för småhus och och lägenhet införas. Fastighetsbeskattningen ökar dramatiskt, trots regeringens tal om begränsningsregler och dämpningsregler. Från 2001, till en i budgetpropositionen beräknad nivå på . Fastighetsskatten bör avvecklas inte bara för att den är oerhört hög. Mer väsentligt är att den inte tar hänsyn till skattebetalningsförmågan. Den beskattar inte inkomster som finns utan själva boendet, och styrs av grannarnas hus- och lägenhetsförsäljningar. Att fastighetsskatten tvingar främst äldre människor att flytta från sina hus är en ofta uppmärksammad konsekvens. Dess avskräckande effekt för småbarnsföräldrar och låginkomsttagare som vill köpa hus måste också påtalas, och möjligt undanröjas genom att fastighetsskatten avskaffas. 10Fler bostäder med äganderätt eller insatser En förutsättning för att fler hushåll med låga inkomster ska ha möjlighet att äga sin bostad är att det totala bostadsutbudet ökar, genom att det byggs fler bostäder. I bostadsmarknadsenkät fortsätter antalet kommuner som rapporterar bostadsbrist i kommunen som helhet att öka, för att uppgå till 111. Därutöver uppvisar 56 kommuner bostadsbrist i centralorten. Sammantaget alltså 167 av landets 290 kommuner. Det finns därmed ett uppenbart behov av att redan på kort sikt öka bostadsbyggandet kraftigt. Men detta behov kan inte, såsom nu sker i regeringens politik, tas till intäkt för att byggandet ska inriktas på de minsta och billigaste hyreslägenheterna för att maximera antalet nya bostäder. Det som krävs är ett varierat byggande, som skapar boenden för livets olika skeden och familjers olika önskemål. Detta kräver i sin tur inrättandet av ett regel- och finansieringssystem som inte missgynnar byggande av bostäder med äganderätt eller insatser. vill genom nedanstående förslag öka antalet bostäder med bostadsrätt eller med ren äganderätt genom den i ännu inte godkända boendeformen ägarlägenheter. bostadspolitik under den socialdemokratiska regeringen är uppbyggd kring ett antal mer eller mindre tillfälliga bidragssystem som till allra största del är begränsat till hyresrätter. I det senaste i raden av investeringsstöd, benämnt nedsatt byggmoms, utgår ersättning endast för hyresbostäder på maximalt . Regeringen har under 20042005 låtit en arbetsgrupp i se över hela bostadsfinansieringssystemet. I förslaget som presenterades avvecklas räntebidragssystemet som funnits för såväl hyres- som bostadsrätter. I stället skisseras ett nytt investeringsbidrag, ensidigt riktat till produktion av hyresrätter. Politiken som gynnar byggande av hyresbostäder på bostadsrätternas bekostnad fortsätter således om Socialdemokraterna ges förnyat förtroende vid regeringsmakten. För är det naturligt att en minskad skatt på bostadssektorn ska gälla alla lägenheter i flerbostadshus, oavsett upplåtelseform. Genom ett ökat bostadsrättsutbud förbättras möjligheterna för hushåll med låga inkomster att köpa en bostad. 10.2Enklare att omvandla till bostadsrätt Socialdemokraterna har drivit en målmedveten kampanj mot bostadsrätten som boendeform. Det hårdnande regelverk som successivt försvårat ombildningar av hyresrätter, dels genom skärpta majoritetskrav, dels genom tillståndsprövning av länsstyrelserna, vilar på en misstro mot bostadsrätten och mot sammanblandningen av boende och ägande. Bostadsrätten framställs ofta från socialdemokratiskt och vänsterpartistiskt håll som ett oönskat och spekulativt inslag på bostadsmarknaden. Regeringens politik genomsyras av en attityd till bostadsrätter och bostadsrättsombildningar som ett problem, vilket de boende ska skyddas mot, inte minst de som riskerar att få hyra sin bostad av en bostadsrättsförening. I lagstiftningen kring bostadsrätter måste det i första hand vara de boendes intressen som ska tas till vara. Ombildning av hyresrätter ska ske på de boendes villkor och de boendes intressen, önskemål och synpunkter ska tillgodoses. Att ombildning kan ske om mer än hälften av hyresgästerna så önskar, är en grundförutsättning för att regelverket verkligen ska ta fasta på de boendes intressen och synpunkter. föreslår att majoritetsbestämmelserna återgår till att kräva enbart enkel majoritet, i stället för dagens två tredjedels majoritet. föreslår också att lagen om allmännyttiga bostadsföretag avskaffas. Därmed upphävs den överprövning som länsstyrelserna har vid alla omvandlingar av kommunala hyresfastigheter till bostadsrätter. I är nyttjanderätten av en ägd lägenhet knuten till medlemskap i en bostadsrättsförening, där föreningen är ägare till fastigheten i vilken bostaden upplåts. Att äga sin bostad innebär för många människor en social trygghet som inte kan mätas i pengar. Att veta att bostaden är ens egen och att staten har en lagstiftning som backar upp ägandet är en trygghet för många som bor i eget hus, s.k. egnahemsboende. Med nuvarande svensk lagstiftning är det inte möjligt för människor som av olika skäl föredrar att bo i lägenhet att äga sin bostad. Ett införande av ägarlägenheter skulle tillåta ägandet av en enskild lägenhet i ett flerbostadshus på ett sätt som är jämförbart med ägandet av ett småhus. De flesta länderna i vår närhet har lagstiftning som tillåter ägarlägenheter, däribland , , , och . Där är det en uppskattad boendeform, som fyller behov på ett sätt som hyresrätt och bostadsrätt inte kan göra. Inte minst gäller det äldre som önskar flytta från sin villa till en lägenhet, vilket också är önskvärt för att få i gång de flyttkedjor som behövs för en rörligare bostadsmarknad. Ett nödvändigt och betydande steg mot införandet av ägarlägenheter har tagits genom att tredimensionell fastighetsbildning är möjlig. Det är nu dags för nästa steg, ägarlägenheter, vilket bl.a. förutsätter ett upphävande av den omotiverade bestämmelse i fastighetsbildningslagen som kräver att tredimensionella fastigheter omfattar minst fem bostadslägenheter. anser att regelverket för tredimensionell fastighetsbildning utformas så att det kan anpassas till ett regelverk för ägarlägenheter. Gränsen om minst fem lägenheter för tredimensionell fastighetsbildning förhindrar ägarlägenheter och bör därför avskaffas. Hyrköp innebär att hushållet hyr det hus man vill köpa, men att man har en option på att köpa huset efter en provperiod till ett fastställt pris. En del av hyran kan utformas som en tidigarelagd amortering och räknas av från priset om hushållet väljer att utnyttja optionen. Hyrköp kan dels underlätta för hushållet att spara ihop till det nödvändiga kapitalet, dels fungera som ett sätt för hushållet att visa att man klarar av att sköta huset och de kostnader som boendet innebär. Hyrköp praktiseras i begränsad omfattning, men med i huvudsak stor framgång i de fall de utnyttjas, bl.a. i . ser det som angeläget att fler kommuner ger sina innevånare denna möjlighet att långsiktigt planera och spara ihop till ett eget boende med ett stort mått av frihet och flexibilitet. Skånberg (kd) von der Esch (kd)