mot · GT02Bo297 · 2005-10-05 00:00:00 — begär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag till förändring av plan- och bygglagens bestämmelser om överprövningens instansordning och omfattning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förbättrad samverkan och samordning mellan de myndigheter som har ansvar enligt , bl.a. genom ökad digitalisering och utveckling av fler e-tjänster. Handläggningstiderna för plan-, bygglovs- och fastighetsbildningsärenden har varit föremål för kritik . Trots stora investeringar i ny teknik finns fortfarande betydande flaskhalsar i den politiska och administrativa processen. Detta gör att investeringar i form av främst nybyggnation försenas och fördyras. Det leder i sin tur till att slutkonsumenten landets boende drabbas av höga boendekostnader och att bostadsbrist uppkommer, vilket håller ner tillväxten i vissa delar av landet. Förslagen från kommittén för översyn av plan- och bygglagstiftningen, som lämnades till regeringen , måste tas som utgångspunkt i en utveckling av lagstiftningen för att tillgodose kraven på en effektiv planprocess. Det måste innebära färre överklagandeinstanser, som kraven på rättssäkerhet och medborgerligt inflytande kan säkerställas och utvecklas. Det ökande bostadsbyggande som behöver kommer att sätta handläggningen av planärenden under än större press, i synnerhet som kommuner och statliga myndigheter kraftigt dragit in på personal som kan hantera denna typ av ärenden. Därför är det enligt dags att förnya handläggningsprocesserna och utveckla ärendehanteringssystemen genom olika åtgärder hos berörda statliga myndigheter och landets kommuner. Avgörande i detta sammanhang är att öka graden av digitalisering och att det tillskapas fler e-tjänster. Plan- och byggprocessen måste effektiviseras. Överklagandeskedet svarar i genomsnitt för av tidsåtgången i planprocessen. Att ändra på denna ordning, så att överklagandetiden minskar, är en viktig åtgärd. Det är särskilt angeläget att minska antalet PBL-ärenden som regeringen handlägger, eftersom denna handläggning vanligtvis tar mycket . Ordningen med en dubbel överprövning på länsnivå är också viktig att förändra. styrs instansordningen och överprövningens omfattning av vilka typer av beslut som fattas. Kommuners beslut avseende översiktsplaner överklagas till länsrätt. Länsrättens avgörande kan sedan överklagas till kammarrätt och därefter till Regeringsrätten. Överprövning av detaljplaner sker däremot genom en speciell form av förvaltningsbesvär. Det innebär att kommunens beslut överklagas till och därefter till regeringen. De ofta överklagade besluten om bygglov överprövas i fyra instanser, varav två på länsnivå, först i länsstyrelserna och sedan i länsrätterna. Därefter finns det möjlighet att överklaga till kammarrätt och slutligen till Regeringsrätten. Detta svåröverskådliga system för överprövningar i PBL-ärenden och de långa instanskedjorna är ett problem, både vad gäller byggprocessens effektivitet och ur medborgarperspektiv. Till detta kommer långa handläggningstider och oklarheter när det gäller överprövningens omfattning och rätten att komma till tals i processerna. En ändrad prövningsorganisation måste möta kraven på effektiv hantering som håller hög kvalitet och som innebär ett enkelt och överskådligt system för kommuner, myndigheter, näringsliv och enskilda. Även om regelverket bör förenklas är det, särskilt i samband med större byggprojekt, viktigt att kommunerna genomför ambitiösa samrådsprocesser. Delaktighet och lyhördhet är viktiga komponenter i planprocessen. Den parlamentariska kommitté regeringen tillsatte för att se över har presenterat förslag om en förenklad planprocess i form av två alternativa modeller. Den ena modellen innebär att överprövningen för PBL- och miljöbalksärenden samordnas genom att överprövningen sker i länsstyrelser och utbyggda miljödomstolar, med i utbyggd form som sista instans. Den andra modellen innebär att allmänna förvaltningsdomstolar även fortsättningsvis ska avgöra PBL-ärenden, men länsstyrelserna ska då inte längre ingå i instanskedjan. har inte tagit ställning till vilken modell som lämpligen bör användas för att effektivisera planprocessen, utan föreslår att begär att regeringen skyndsamt, efter remitteringen av förslag, ska återkomma med förslag på förändring av instansordningen och överprövningens omfattning. 4Effektivisering genom digitalisering och e-tjänster handläggs ca 500010000 planärenden, ca 100000 bygglovsärenden och ca 20 000 fastighetsbildningsärenden runt om i kommuner. Processerna hanteras till stor del fortfarande manuellt med långa handläggningstider som följd. Om dessa ärenden skulle digitaliseras skulle processtiderna kunna halveras, vilket skulle gynna både dem som har till uppgift att handlägga dessa ärenden och dem som ansöker. Teknik för att förkorta handläggningstiden av planärenden finns redan med bland annat moderna digitala kartdatabaser och höghastighetsbredband. Bredbandsutbyggnaden i går stadigt framåt och snart har huvuddelen av landets hushåll tillgång till både bredband och PC. 4.1Bättre samordning mellan kommuner och myndigheter Statskontoret har i rapporten potential för effektivisering hos statliga myndigheter genom automatiserad elektronisk ärendehantering redovisat att myndigheterna har kommit olika långt när det gäller att utnyttja modern teknik som en hjälp i ärendehanteringen. För de flesta myndigheter återstår mycket att göra, därav den stora effektiviseringspotential som finns i automatisering av ärendehanteringen. Statskontoret har bland annat kartlagt olika ärenden som berör bostadssektorn i form av lantmäteriförrättning, ansökningar om bygglov och bostadsbidrag. I flera fall är den beräknade tidsvinsten av elektronisk automatisering så betydande att den motiverar en processanalys i syfte att klarlägga ärendets fulla potential för automatisering och kostnadseffektivisering. Statskontorets rapport visar dock att myndigheter i många fall sitter fast i gamla föreställningar om formkrav och annat som hindrar automatisering. Inte sällan finns också föreställningar om en alltför hög komplexitet hos de egna ärendena. Det resulterar i att man inte tar ett helhetsgrepp och i grunden reviderar ett ärendes uppbyggnad, utan begränsar sig till att digitalisera enstaka moment av en process, vanligtvis i form av information och blanketter på myndighetens hemsida. satsar nästan på 6 projekt kring nya offentliga e-tjänster. Forsknings- och utvecklingsprojekten finansieras inom tillväxtområde E-tjänster i offentlig verksamhet och utlysningen Innovativ utveckling av gränsöverskridande offentliga e-tjänster. Ett par av de beviljade projekten har stark koppling till bygg-och planprocessen nämligen E-tjänster för Sambruk, en samverkan mellan 30 kommuner för att gemensamt utveckla kommunala e-tjänster, och Bygga , en e-tjänst för att lättare kunna planera, bygga och bo. Tjänsten ska bland annat underlätta att söka bygglov, fastighetsbildning och lagfart för att bygga villa. Digitaliseringen av bygglovsprocessen kan då ske i tre steg, varav många kommuner redan infört steg ett och två, det vill säga att den sökande kan skriva ut och fylla i sin ansökan via Internet. I den tredje fasen ska hela processen vara tillgänglig över Internet, vilket betyder att den sökande i realtid ska kunna följa sitt ärende över sin datorskärm. För detta krävs att befintliga problem vad gäller elektroniska signaturer undanröjs. En annan viktig del som ytterligare måste förbättras är standardiseringen. bör därför tillsammans med kommunerna utarbeta en fullständig standardisering av begreppsterminologin. kan vem som helst bygga upp digitala tjänster men dessa blir enbart isolerade öar om man inte har en begreppsstandard som alla leverantörer kan enas kring. Det är också nödvändigt med en allmän utveckling av kommunernas e-tjänster om statsmakternas intentioner om 24-timmarsmyndigheter ska kunna realiseras. har i en rapport till regeringen, Från arbetsverktyg till tjänster till nytta för fler, redovisat hur planprocessen, byggprocessen och förvaltningsprocessen kan förbättras genom att den offentliga informationen om fastigheter, mark och vatten samt bygg- och fastighetsföretagens egen information kan utbytas bättre mellan olika aktörer. har vidare utarbetat en förstudie om en så kallad planeringsportal. Kommuner och staten har investerat i att digitalisera information om landets alla fastigheter. Denna uppbyggnadsfas av digital information slutförs i och med att en mängd olika arkiv med äldre pappersmaterial digitaliseras. ser det som både nödvändigt och naturligt att utnyttja investeringar i bredband och digitala databaser till fullo för att tillgodose medborgarnas och företagens krav. Allt fler villa- och fastighetsägare ställer högre krav på myndigheterna i form av snabbhet och lägre kostnader i till exempel bygglovshanteringen. Om den kommunala viljan finns så är det fullt möjligt att halvera handläggningstiden. 4.2Regeringens styrning behöver utvecklas har granskat regeringens och myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning. Vid granskningen har man funnit att elektroniska tjänster som i första hand medför nytta för medborgare och företag inte prioriterats. Myndigheterna har främst satsat på enklare informationstjänster som ger ökad intern kostnadseffektivitet. Avancerade interaktiva e-tjänster är fortfarande relativt ovanliga. bedömer att fått mycket begränsad information från regeringen beträffande den faktiska utvecklingen av e-förvaltningen. Regeringens förvaltningspolitiska ambitioner har således inte kunnat uppfyllas inom det bostadspolitiska området. Regering och riksdag behöver tydligt markera behovet av radikala förändringar då det gäller samverkan och samordning mellan de myndigheter som har uppgifter inom dessa områden. Samverkan mellan landets kommuner och de statliga myndigheterna kan utvecklas utan att den kommunala självstyrelsen begränsas. Goda exempel på samverkan mellan staten och kommunerna finns till exempel att hämta i . bör tillkännage för regeringen behovet av förbättringar vad gäller samverkan och samordning mellan de myndigheter som har ansvar enligt , bland annat genom ökad digitalisering och framtagande av offentliga e-tjänster. von der Esch (kd) Skånberg (kd)