ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub335 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda gruppdynamik för att komma till rätta med problem i skola och andra mänskliga relationer. Se människan är ett viktigt budskap för alla som arbetar i förskola, skola och andra organisationer där vi människor är inblandade. Det är viktigt och en förutsättning för att alla ska må bra. Trots detta finns det svåra problem som man inte kommer åt helt, och här kan gruppen komma in som en läkande kraft. Människan är en social varelse och behöver andra människor. Grupptrycket när det är negativt kan vara en farlig kraft som medför att människor leds in i handlingar som varken samhället eller i grunden de själva accepterar. Men när gruppen fungerar positivt är den en väldigt stark kraft. Ungdomar som samlas runt positiva ledare kan uträtta underverk med andra mindre lyckligt lottade. i och deras efterföljare i andra delar av landet är ett mycket gott exempel. Ett gäng ungdomar som tar med sig en kompis som har lite för lätt att ta till flaskan och därmed får honom på andra banor är ett annat exempel vi sett på nära håll. I skolan är det viktigt att de stökiga eleverna inte tas ur sitt sammanhang utan får känna att de är del av gruppen och känna tillhörighet. Annars kan aldrig så goda specialpedagoger och extra resurser inte göra så mycket. Helhet och sammanhang är också viktiga ord för oss människor. Gruppdynamik och arbete med grupper av människor behöver lyftas fram i olika utbildningar av t.ex. lärare, specialpedagoger, socialpedagoger och psykologer. Människan behöver också vara en del av en helhet inte bara en ensam individ. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ub336 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det stora behovet av fler utbildade teckenspråkslärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortbildning för outbildade teckenspråkslärare som undervisar hörande elever i teckenspråk. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolgång på sitt första språk som är teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna använda det på ett funktionellt sätt med döva antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att teckenspråk skall erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever, och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Ett stort problem i är bristen på eller snarare avsaknaden av en adekvat teckenspråkslärarutbildning. Det finns ett stort behov av en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. Det finns ett skriande behov av att få i gång fortbildningar för de teckenspråkslärare som finns ute i skolorna. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Detta är otillfredsställande och ett problem som bör åtgärdas så att kvaliteten kan höjas i denna yrkesgrupp. har förvisso bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Det är bra satsningar, men det kommer att behövas ännu mer. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Det talas ofta om tillgänglighet för funktionshindrade. Dövas möjligheter härvidlag är dock inte så stora eftersom det inte finns tillräckligt med tolkar. saknas det ca 1 000 teckenspråkstolkar. Döva elever kan inte få undervisning i skolan på sitt första språk när det saknas lärare som behärskar teckenspråk. Teckenspråket är som tidigare nämnts erkänt som dövas första språk, och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Det innebär att staten bör ha hela ansvaret för utbildningen av de lärare som skall undervisa i detta språk. Därför bör staten vidta åtgärder för att öka antalet utbildade teckenspråkslärare. Dessutom bör åtgärder vidtas för kompetensutveckling av de många outbildade teckenspråkslärare som undervisar hörande elever i teckenspråk. Här krävs krafttag för att tillgängligheten i samhället för döva skall förbättras.
mot · GT02Ub338 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tilldelas forskarutbildning inom området teknik. har vuxit snabbt till att ha ca 6300 helårsstudenter. av eleverna läser på distans, ett koncept där är väldigt framgångsrik. I budgetpropositionen kan man se att för redovisat helårsprestationer motsvarande mer än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp. Högskolan har 2004 uppnått målet att utbilda minst 6300 helårsstudenter och i det närmaste uppnått målet att utbilda minst 2030 helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. När det gäller forskningen har högskolan framgångsrikt knutit till sig avancerade forskningsmiljöer som Byggd, Miljö och i . har även en omfattande forskarutbildning som är beroende av andra universitet och högskolor. Samarbetet i sig är fruktbart och utvecklande, men att inte ha egna doktorander skapar också hinder för utvecklingen. uppfyller kvalitetskraven för forskarutbildningen inom teknikområdet, humanioraområdet, samhällsvetenskapsområdet och, genom , även inom medicinområdet. Högskolan kommer därför i ett första steg att ansöka om egen forskarutbildning inom teknikområdet. Ur ett regionalt perspektiv finns det goda skäl för att ge universitetsstatus. har andelen ungdomar från länet som sökt sig till högre utbildning ökat från 20till . Motsvarande utveckling skulle kunna ske inom forskarutbildningen och därigenom motverka flykten från länet av högutbildade ungdomar. Statistiken visar att av de examinerade från högskolor utan vetenskapsområde fortsatte till forskarutbildning. Motsvarande siffra varierar från på högskolor med vetenskapsområde till för de stora universiteten. En forskarutbildning vid skulle öka möjligheten att ta till vara länets begåvningar på bästa sätt. skulle få ett större intresse av att etablera sig i vårt län. En förstärkt forskning och forskarutbildning och status som universitet kan vara ett medel att återföra forskning och utveckling till länet. Det skulle stärka framtidstron och självförtroendet och kunna bidra till nyföretagande och företagsetableringar. En egen forskarutbildning skulle även vara ett kraftfullt stöd för innovationsprocessen i länet. Kommunerna börjar alltmer efterfråga forskning i anslutning till näringsliv, kulturliv och samhällsliv. För länets studenter är det viktigt att högskolans höga kvalitet vinner allmänt erkännande och att de behandlas likvärdigt på arbetsmarknaden, som om de gått ut samma utbildning på en av de stora, äldre högskolorna eller universiteten. Ungdomar i bör rimligtvis ha samma möjligheter att skaffa sig en forskarutbildning som ungdomarna i eller . är nu mogen att gå från högskola till universitet, och ett första steg är att få en egen forskarutbildning inom området teknik. Det skulle gagna ett län där utbildningsnivån är låg i förhållande till övriga riket och där arbetslösheten relativt sett är betydligt högre än i riket. Det finns därför all anledning att tilldela forskarutbildning inom området teknik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub340 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Högskolan på roll som utvecklingsmotor. befinner sig i en brytningstid. Vissa delar av det gotländska samhället utvecklas positivt medan andra sektorer har stora problem. har regionen tappat ca 2500 arbetstillfällen, motsvarande av arbetsmarknaden, genom bl.a. nedläggningen av Flextronic och senast försvarsnedläggningen, vilket gör att arbetsmarknaden är mycket ansträngd . Statsråden och besökte för att presentera ett antal åtgärder, det s.k. Gotlandspaketet, för att möta de väntade negativa effekterna efter nedläggning. För Högskolan på (HGO) utlovades det en successiv utbyggnad så att antalet studenter vid högskolan kan fördubblas . Från ca 2000 helårsstudenter till ca 4000 helårsstudenter . Vidare lovades det att högskolan skall tillföras resurser motsvarande en professur med inriktning mot handel och kultur i . Elevtillströmningen har varit väldigt positiv till HGO, och den har ett erkänt gott rykte. Det som ytterst begränsar Högskolan på utveckling är takbeloppet för grundutbildningen som staten sätter . Med stigande oro konstaterar vi att HGO:s ökning av takbeloppet har planat ut . Även i budgetunderlaget för sätts en lägre målsättning än utlovat. Högskolan på är en motor av yttersta vikt för regionens utveckling. Speciellt i den brytningstid som nu befinner sig i är tillgången till högre utbildning, med tillhörande forskning, en avgörande faktor för att samhället skall kunna anpassa sig till nya omvärldsförhållanden. Därför måste de löften som givits till Högskolan på infrias. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ub341 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en överenskommelse mellan de nordiska länderna kring hänsyn till studielån tagna i annat nordiskt land i samband med återbetalning av studielån från det egna landet. fanns en överenskommelse mellan de nordiska studiemedelsmyndigheterna om att ta hänsyn till lån tagna i annat nordiskt land i samband med fastställelse av återbetalningstakten i det egna landet. Överenskommelsen gäller emellertid inte för lån tagna efter . En grupp som drabbas av att man inte längre tar hänsyn till lån tagna i flera länder är sådana personer som fått studielån från det land där de är medborgare, för att senare få studielån från ett land dit de har flyttat i syfte att arbeta, varefter de har studerat i detta land på detta lands villkor och med lån från det landet. En annan grupp är de som redan som barn flyttat till/vuxit upp i ett nordiskt där de inte varit medborgare, för att sedan få lån från detta land. i livet har de fått lån från det land där de är medborgare (normalregeln). En tredje grupp är de som bytt medborgarskap under sin studietid. Överenskommelsen om hänsyn till studiemedel tagna i annat nordiskt land har endast funnits på myndighetsnivå, ej som ett statsrättsligt avtal mellan länderna. Tiden kanske är mogen för ett nordiskt avtal som säkerställer att studerande i inte tvingas återbetala studielån i en takt som är anpassad till två låntagare.
mot · GT02Ub358 · 2005-09-30 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om ändrad indelning och ändrat utbildningsinnehåll avseende nuvarande grundskola och gymnasieskola. Dagens utbildning, indelad i fyra delar, är i grunden kommen och utvecklad ur tradition. Tänkandet är i huvudsak opåverkat av omgivningen och kan näst intill beskrivas som levandes i en egen värld. Fokus är på traditionell struktur och i mångt och mycket på traditionellt innehåll, i mycket fjärmat från omvärlden och dess förändring. Dagens samhälle däremot formas med en mängd olika intryck där marknaden styr. Det är en marknad som i huvudsak är god och där de mindre goda delarna får tacklas av de lagar och regler som formas av våra gemensamma värderingar. Med en annan utgångspunkt för syftet med utbildning kan både andra strukturer och annat innehåll komma som resultat. Med fokus på individens utveckling, tillfredsställelse och med samhällets behov i bakgrunden kan utbildningens innehåll och form komma att se annorlunda ut. Skolans uppgift måste vara att stärka individens självkänsla och självförtroende så att denne får bästa möjliga förutsättningar till ett innehållsrikt och harmoniskt gott liv. Människor som når dessa mål bygger även tillsammans ett gott samhälle. I arbetet med detta är kunskap en av grundpelarna. Det är inte alls givet att dagens utbildning leder till de mål som beskrivs ovan. Därför behöver ett antal frågeställningar ställas vilka bör ligga som grund till en förutsättningslös utvärdering och utredning om en annan utbildningsform. Är förskola, grundskola, gymnasium och högre utbildning (universitet etc.) rätt indelningsform? Börjar skolgången i rätt tid utifrån barnets/individens bästa? Har skolan rätt innehåll relativt ålder? Är proportionerna mellan kunskap och individens utveckling/självkänslan rätt fördelade? Är skolgången rätt vad avser terminsindelning, lov etc? Är innehållet i undervisningen relevant? Kan utbildningstiden kortas (jämför värnpliktstjänstgöringen)? Kan därmed exempelvis gymnasiet som utbildningsstruktur skrotas, mer resurser tillföras , utbildningen kortas (med 1 reservår)? Skall utbildningen vara kollektiv eller individuellt anpassad? Skall utbildningen vara strikt åldersbaserad eller åldersgrupperad? Varvning praktik och skola. Ur samhällsekonomisk synvinkel och teoretiskt baserat skulle två årskullar sysselsättningsgrad ge 180 000 nya arbetare. Detta ger ett extra skatteunderlag givet vid en årslön om på drygt 20 miljarder . Antas att kostnaden för skolgång i gymnasiet sparas med och resterande resursförstärkts över ger detta en besparing för kommunerna med ca per elevår, och en resursförstärkning i med uppemot 3 000 lärare. De skolreformer som presterats har i sin helhet utgått från befintliga strukturer. I en reform baserad på samhällets och människornas utveckling kommer förslagen med stor sannolikhet att se helt annorlunda ut. En utredning behöver därför belysa hur ett framtida modernt utbildningssystem bör utformas som är anpassat till samhällets ständiga förändring. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ub359 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kost och motion i skolan. Fler och fler drabbas av s.k. välfärdssjukdomar. Orsaken kan vi finna i bl.a. för högt socker- och fettintag i kombination med för lite motion. Risken att drabbas av diabetes och hjärt-kärlsjukdomar är välkänd. Problemet har ofta påtalats av läkare, skolsköterskor, idrottslärare och andra. Det finns säkert många skäl till varför barn och vuxna äter fel och för mycket i förhållande till vad de behöver. Till exempel har många barn och ungdomar intressen som inte är fysiskt ansträngande utan stillasittande, som att spela dataspel och surfa på Internet. Skolan har ett stort ansvar för att utbilda elever i kost och motion. Information och utbildning är viktig redan från första skolåret. Detta innebär att hemkunskapsämnet måste uppvärderas i skolan och hemkunskapslärarnas roll utvecklas och stärkas. Tiden för idrott, alternativt fysisk aktivitet, bör utökas. De som tillhandahåller skolluncher har ett stort ansvar för att näringsriktig och hälsosam kost serveras . Rätt kost ger dessutom bättre förutsättningar för eleverna till bra prestation i skolarbetet. På skolor där kioskverksamhet bedrivs bör läsk- och godisförsäljning minimeras och ersättas med frukt och andra hälsosamma livsmedel. Det är viktigt att komma till rätta med detta accelererande problem såväl från lokalt som från statligt håll.
mot · GT02Ub365 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. Svenskarna tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar gång på gång detta, men den negativa utvecklingen fortsätter. Barnfetman och hjärt-kärlsjukdomarna ökar liksom fallen av diabetes. är många äldre undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att kunna komma till rätta med problemet är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Lika betydelsefull som utbildningen i kost- och näringslära är för lärare och förskolelärare, lika viktigt är det att vårdbiträden och undersköterskor i sin utbildning får den kunskap som behövs. Samma sak gäller de som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet där undervisningen i kostlära är knapp. Kost- och näringslära borde få status som självständigt ämne i utbildningen till dessa yrken detta för att förebygga fetma och undernäring samt även för att utbilda personalen så att de har kunskap om allergier och andra kostavvikelser.
mot · GT02Ub366 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om material för modersmålsbaserad alfabetisering av vuxna invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om metoder för modersmålsbaserad alfabetisering av vuxna invandrare. Många flyktingar i vuxen ålder som kommer hit kan inte läsa och skriva på sitt modersmål. Att då komma till ett samhälle som är så genomgående uppbyggt på läskunnighet är väldigt svårt. Man kan inte ta till sig information och hamnar utanför samhället. Även i sfi-undervisningen blir det stora svårigheter. Man har varken kunskaper eller studieteknik med sig från hemlandet. För att underlätta för både invandrare och sfi-lärare är det nödvändigt att utveckla material på olika språk så att de här invandrarna kan lära sig läsa och skriva på sitt eget språk. Det kommer sedan att göra det lättare när de ska lära sig läsa och skriva på svenska. Detta bör ges regeringen till känna. Många språkgrupper är ganska små, och det är inte alltid möjligt att hitta modersmålslärare till alla språkgrupper i en kommun. Då kan modern informationsteknik vara ett sätt att lösa problemen. IT-baserat material och att man också kan använda sig av nätverk och elektronisk överföring är möjliga lösningar för att fler ska kunna lära sig läsa och skriva på sitt modersmål. Dessa metoder behöver utvecklas för att underlätta integreringen av invandrare i det svenska samhället. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ub372 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera och säkerställa hantverksyrkenas fortlevnad. Ge skoltrötta elever en framtidstro Vårt skolsystem behöver ändras för att i större omfattning ge eleverna i gymnasieskolan möjlighet att varva den teoretiska undervisningen med praktiskt arbete. Vi kan kalla det för hantverksutbildning, praktikarbete eller lärlingsarbete. Risken är annars att alltför många elever, av nedbrytande skolleda, slutar skolan underkända i flera ämnen och genom detta starkt begränsade till möjligheten att få ett jobb men kanske framför allt med en uppgivenhet och nästan hatisk syn på det samhälle som man plötsligt förväntas fungera i som en positiv och produktiv individ. Att ge varje elev i gymnasieskolan en bra grund att bygga vidare på måste vara en av skolans viktigaste uppgifter. Elever som har olika svårigheter med inlärning brukar lyckas mycket bättre om teori och praktik varvas. Egentligen kan detta börja redan tidigt i skolan och . Här är praktiska ämnen som idrott, hemkunskap och slöjd ovärderliga som avbrott mellan alla teoretiska lektioner Risk för brist på arbetskraft inom olika hantverksyrken Det är inte endast den sociala aspekten vi behöver tänka på utan parallellt med denna finns problemet med allt större brist på skickliga hantverkare. Hantverksyrkena måste uppvärderas och få en högre status. En hantverkare måste få veta att hans eller hennes arbete har ett värde, inte bara för att resultatet blir en konkret produkt utan även för att arbetet är en kulturgärning, utan vilken samhället skulle bli utarmat i brist på traditioner som håller kontakt med dess egen historia. Det är viktigt att den kvalificerade yrkesutbildningen har en stor bredd och tillräckligt med utbildningsplatser så att utbildning sker i alla de olika hantverksyrken som håller på att minska. Efterfrågan på duktiga hantverkare är stor, och då är det viktigt att det svenska utbildningsväsendet svarar upp emot behovet.
mot · GT02Ub373 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en forskargrupp som långsiktigt kan följa och dokumentera vad som följer i stormen spår. Den storm som drabbade saknar motstycke i modern tid. uppskattar att träd fällts av stormen. Det motsvarar nästan den totala årliga avverkningen i hela som var . Det ekonomiska värdet av den stormfällda skogen beräknas till . Lokalt motsvarar stormfällningarna upp till 30 årsavverkningar. Åtskilliga enskilda skogsägare har fått se sitt livsverk spolierat. Det är rimligt att räkna med att naturkatastrofer kommer drabba igen. Därför är det av vikt att dokumentation sker, inte bara kortsiktigt utan på mycket lång sikt. Vi vet av erfarenheter av den storm som hårdast drabbade att man efter stormen fortfarande hade problem med skadeinsekter som en följdverkning. Vi behöver också få belysning kring frågor om konsekvenser för de marker där den stormskördade skogen låg kvar och jämfört med de marker där timret transporterades ut . Det ger kunskap för framtiden. Men det är inte endast biologiska och kemiska faktorer utan också sociala och socioekonomiska faktorer som behöver följas . Vi behöver få bland annat följande frågor belysta: Vilka blev konsekvenserna för det småskaliga skogsbruket? Hur drabbade stormen de enskilda ägarnas privatekonomi? Vad hände med fastighetspriserna ? Det är av största vikt att initiativ tas för att tillsätta en sådan forskningsstudie innan alltför förflutit, detta för att en ordentlig utvärdering ska kunna ske och ge lärdom för framtiden.
mot · GT02Ub378 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en högre utbildning med examinationsrätt inom området animation. startade animationsutbildning i . Det är första animationsutbildning på högskolenivå och bedrivs som en tvåårig kompletterande konstnärlig utbildning om 80 poäng. Grunden för verksamheten bygger på ett samarbete mellan i , och . animationsutbildning anses vara en av världens främsta inom sitt område. vill nu gå vidare och starta en spetsutbildning på magisternivå i animation och animerad film. Det är en satsning som skulle ge skolan en unik ställning i . Behovet av en svensk högre utbildning med examinationsrätt inom området ökar i takt med att fler grundutbildningar startar runtom i landet. En kartläggning av de nordiska animationsutbildningarna visar att det endast är som inte har en nationellt finansierade utbildning på den här aktuella nivån. inleddes etableringen av 16 nya forskarskolor. Samtliga högskolor, utom de konstnärliga, deltar i någon av dessa forskarskolor. Det är nu hög tid att även involvera de konstnärliga högskolorna i detta utvecklingsarbete. Skolan i arbetar intensivt för att utveckla samarbetet med högskolan i . En utbildning på magisternivå inom animation skulle med fördel kunna etableras i . Inom området animation är ett nära samarbete med andra högskolor en förutsättning eftersom det är en mycket teknikkrävande utbildning som det är en konstnärlig inriktning. För att en utbildning skall nå framgång, både nationellt och internationellt måste det finns personer som driver utbildningen framåt. I det arbetet har forskare och personer med spetskompetens en nyckelroll.