mot · GT02Kr382 · 2005-10-04 00:00:00 — Ansvarig minister har i inte närmare kunnat redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att åtgärda de brister som bland annat påpekat (jfr fråga 2003/2004:1359). Genom den satsning som sker i budgetpropositionen kan delar av dessa problem åtgärdas men större satsningar behöver ske. Det handlar om ett systematiskt långvarigt arbete för att bevara allt historiskt arkivmaterial. är bäst lämpat att närmare utreda hur detta ska gå till. Vi anser därför att regeringen ska få i uppdrag att redovisa en plan för det historiska arkivmaterialets bevarande. I modern offentlig förvaltning är alltmer material digitaliserat. Det behöver inte nödvändigtvis vara allmänna handlingar utan kan lika väl vara informationsmaterial, tidningsartiklar, innehåll i databaser, på internet eller text i mobiltelefoner. Utvecklingen går allt snabbare fram inom detta område, liksom även utvecklingen av den offentliga förvaltningen i stort. Det är bland annat mot denna bakgrund av stor vikt att Offentlighet- och sekretesskommitténs lagförslag i delbetänkandet Ordning och reda bland allmänna handlingar (SOU 2002:79) en ny lag om hantering av allmänna handlingar genomförs. Detta bör som sin mening ge till känna. Det treåriga projektet har drivits med bidrag ur Allmänna Arvsfonden och Stiftelsen . Projektet har engagerat handikapporganisationerna för bevarandet av deras historia och lett till insamlande av funktionshindrade människors historia. Målet har varit att skapa ett källmaterial för forskning om funktionshindrades livsvillkor och man har också byggt upp en databas med referenser. har försökt finna lösningar för att säkerställa den fortsatta verksamheten vid centrumet efter att projektperioden upphör. Regeringen har gjort bedömningen att inte tillföra statsbidrag till Handikapphistoriskt Center. ser med oro på att det viktiga arbete som Handikapphistoriskt Center utfört kan därmed gå om intet. Anslag till icke-statliga kulturlokaler Anslaget till icke-statliga kulturlokaler är mycket viktigt för att kunna bevara och restaurera värdefulla byggnader, men också för att möjliggöra för en gammal hantverkstradition att fortleva. Vi anser därför att regeringen bör uppmärksamma frågan om hur dessa lokaler ska skötas . bildades ur de breda folkrörelserna som arbetat med freds-, miljö-, jämställdhets- och solidaritetsfrågor . Vi har därför stark tilltro till folkrörelsernas förmåga att engagera och aktivera människor, till stort gagn för samhället. Den verksamhet som uppbärs av lokala folkrörelser stärker sammanhållningen mellan människor. I har vi en bred folkrörelse med mängder av ideella föreningar som skapar meningsfull fritid för barn, ungdomar och vuxna. Det är viktigt att de ideella organisationerna får fortsätta sitt demokratiska arbete med att skapa mötesplatser där folk samlas och umgås på lika villkor. Allt färre känner tilltro till politiken och sina egna möjligheter att kunna påverka politiskt. Alla har inte likvärdiga möjligheter att göra sin röst hörd, diskriminering kostar samhället viktiga erfarenheter och idéer. har män större möjligheter än kvinnor att göra verklighet av sina tankar inom politiken. I ett sådant klimat, med små möjligheter till inflytande, bryts människors engagemang ner och grogrund ges till extremistiska rörelser. Ideella organisationer och folkrörelser har en stor uppgift i att värna och bredda engagemanget. budget har urholkning fått en förstärkning med 2005 för att återställa tidigare anslagsnivå. är en ideell förening med 52 organisationer och folkrörelser som medlemmar och samlar upp till 4000 utvecklingsgrupper i hela landet. menar att det finns skäl att se över bidragens roll för föreningarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet, samt de lagar som påverkar ideella föreningar. Tillgången till allmänna samlingslokaler till låg eller ingen kostnad är väsentlig för många verksamheter. Det finns i ett stort antal lokaler som kunde utnyttjas i högre grad även för föreningslivet, till exempel skollokaler som står helt tomma och . Alltfler människor njuter kultur medan allt färre människor skapar själva. I. regeringens skrivelse 2001/02:176 beskrevs den negativa trenden . Den egna handens skapande kraft torde vara den största källan till egen andlig utveckling varför ser utomordentligt allvarligt på pågående negativa trend. Minskad aktivitet i eget skapande bör rimligen mötas med ökat stöd till amatörkulturen. Amatörkulturens organisationer har stora möjligheter att medverka till ökat deltagande i de fall de ges bättre förutsättningar för sin verksamhet. Här är det viktigt att kan gå in och ge amatörkulturens samrådsgrupp ekonomiska stöd till deras arbete. Även förstärkningar till studieförbunden behövs, vilket vi hoppas att den kommande folkbildningspropositionen föreslår. Vi vill här påminna om att beslutat om att även kultur och demokrati ska ingå i folkbildningsuppdraget. I dagens samhälle finns få naturliga mötesplatser som inte är köns- eller åldersuppdelade. efterlyser integrerade mötesplatser och menar att den organiserade amatörkulturen erbjuder just sådana. Verksamhet så som teater, orkester, kör eller folkdans utövas ofta gemensamt oberoende av kön, ålder eller kulturell bakgrund. Det anses vara en pedagogisk vinst att organisera verksamheten just så. delar den uppfattningen och kan inte se något skäl till att stödsystemet för ungdomsverksamhet ska förhindra ett sådant sätt att arbeta, därför bör stödsystemet arbetas om, som anförts under rubriken . Ekonomiska villkor för professionella kulturutövare De professionellt utövande kulturarbetarna i , alltså skådespelare, musiker, dansare, författare, bildkonstnärer m.fl., har ofta svårt att leva på den lön de får. Det gäller även om man litar till en försörjning från arbeten vid sidan om. Många lever på en inkomst på . Många har dessutom en sådan situation att de står utanför delar av de offentliga trygghetssystemen vid sjukdom och arbetslöshet. anser det vara en självklarhet att den offentliga sektorn skall ge konstnärer möjlighet att verka under rimliga förhållanden. Det offentliga stödet till konstnärer sker på ett flertal olika sätt. Till de viktigaste hör kopierings- och visningsersättning, stipendier till enskilda konstnärer samt att offentlig sektor köper in konst. Tyvärr fungerar stödet till konstnärer inte fullt ut och gör att vissa konstnärer och konstnärsgrupper missgynnas. vision är att fler kulturarbetare ska ha möjlighet att leva på sin lön. De flesta yrkesverksamma inom kultursektorn omfattas bara delvis av samhällets trygghetssystem. Det framgår av den statliga utredningen och trygghetssystemen, som lämnades till regeringen . I statsbudgeten förstärktes resurser för arbetet med att öka kunskapen om trygghetssystemens utformning och tillämpning, men menar att arbetet inte får avstanna där. Konstnärer glider fram och tillbaka över gränsen mellan anställning och företagande. Följden blir att de riskerar att helt bli utan ersättning från till exempel a-kassan, eller drabbas av långa handläggningstider som beror på att de inte passar in i systemet. De missgynnas av nuvarande system. vill därför att regeringen får i uppdrag att utreda möjligheterna att rese- och traktamentsersättning för utövande konstnärer inte ska behandlas som inkomst och att statliga stipendier för konstnärer inte ska påverka bostadsbidraget. Det som är självklarheter inom andra yrkeskategorier, exempelvis pension, ersättning vid sjukdom och vid föräldraledighet, ska även gälla en konstnär. I det nya pensionssystemet hör kulturarbetare till förlorarna, eftersom inkomsterna varierar kraftigt över yrkeslivet. Utfallet beräknas bli sämre jämfört med det gamla pensionssystemet. Det finns ännu ingen tillfredsställande lösning. vill därför att regeringen ska återkomma med förslag till ett trygghetssystem som är anpassat till kulturarbetares situation. Att inte ge välutbildade och meriterade kulturarbetare möjlighet att leva på sitt arbete är ett resursslöseri som samhället inte har råd med. modell är att de första 100 000 intjänade kronorna för en konstnär ska vara befriade från skatt. vill därför att regeringen återkommer med förslag på en modell för skattebefrielse enligt ovanstående förslag. Omfördelning av medel från arbetsmarknadssektorn till kultursektorn Det är en viktig principiell och ideologisk markering att slå fast att det offentliga stödet till konstnärer är ersättning för utfört arbete och inte understöd. ser det därför som en framgång att pengar omfördelats från arbetsmarknadssektorn till kultursektorn genom bland annat tillkomsten av . Vi vill dock se en fortsatt utveckling av den strukturomvandling av arbetsmarknaden inom kultursektorn som påbörjats med alliansen och utveckla denna form av verksamhet till att gälla dels fler personer, dels andra kulturområden, som dans och musik. Stöden behöver utvecklas för att kunna möta efterfrågan. Inköp av konst till offentliga platser Inköp av konst till offentliga platser är en angelägen investering för att ge människor vackra och stimulerande miljöer. vill framhålla vikten av ett stort medborgarinflytande i valet av den offentliga miljöns estetiska utformning. Det är helt enkelt de människor, inklusive barnen, som kommer att vistas i dessa miljöer som också ska kunna vara delaktiga i valet av konst. En sådan demokratisk process ger också möjlighet till ett bredare och mer opartiskt urvalsförfarande än vad som är fallet . bör som sin uppgift ha registrering av inköpt konst, bildbibliotek, främjande av konst som en integrerad del av ny- och ombyggnationer på det statliga området och fördelning av pengar till regionerna. En större del av alla inköp bör utlokaliseras enligt ovanstående. vill att regeringen återkommer med förslag till en korrigering av Statens konstråds verksamhet i enlighet med dessa synpunkter. Lagen om offentlig upphandling () styr upphandling av konst. I 6 kap. paragraf 2 b finns en regel om direktupphandling. Denna undantagsregel är alltför vid och medger att man i vissa upphandlingar kan hänvisa till att särskilda konstnärliga skäl föreligger som motiverar att man vänder sig till de leverantörer man vill. vill att regeringen återkommer med förslag till förändring av lagens formulering. finns en rekommendation om att av byggkostnaderna skall avsättas till utsmyckning för offentliga platser. Denna princip är oerhört angelägen. Byggnader och infrastruktur ska ju inte bara vara funktionella för att komma människor till godo utan också utgöra pusselbitar i en trivsam livsmiljö. Tyvärr är erfarenheten av efterlevnaden av rekommendationen inte god och vill att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen lägger fram en plan för hur rekommendationen bättre ska efterlevas. Inköp av konst till privat sektor Människor vistas inte bara i offentliga miljöer utan även i privata, och det är lika angeläget att även den privata tandläkarmottagningen, frisörsalongen etc. är utsmyckade på ett tilltalande sätt som att till exempel och stadens torg är det. anser därför att företags inköp av konst ska stimuleras genom att s.k. förstagångsinköp av konst medger skatteavdrag. Som reglerna ser ut kan företagaren göra avdrag för kontorsutrustning, men ej för konst mattan går att dra av men inte tavlan. räknas all konst som investeringsobjekt och beskattas därefter. Vid inköp av auktionskonst kan syftet mycket väl vara ekonomisk spekulation. Inköp av nyproducerad konst är inte på samma sätt en investering som görs för att pengarna ska förränta sig, utan mer en omtanke om arbetsmiljön. Genom att ge incitament även till den privata sektorn att öka sina inköp av samtida konst når man två angelägna syften, dels trivsammare miljöer där många människor vistas, dels en bättre situation för fler verksamma konstnärer. vill därför att regeringen ska återkomma med förslag till skatteavdrag för förstagångsinköp av konst inom den privata sektorn. Arbetsstipendier och generellt stöd Konstnärsfonden fördelar årliga arbetsstipendier inom bild-, form-, musik-, dans-, teater- och filmområdena. Stödet riktas till yrkesverksamma konstnärer, i första hand sådana utan fast anställning. Vägledande vid fördelningen är den konstnärliga kvaliteten på de sökandes arbete, omfattningen av den konstnärliga verksamheten och behovet av ekonomiskt stöd. Tendensen har varit att stipendienivåerna successivt höjts som antalet utdelade stipendier blivit färre. Stipendierna är inte pensionsgrundande. Stipendier utdelas framför allt efter kriteriet konstnärlig kvalitet. I detta sammanhang bör betänkas att det inte existerar objektiva, allmängiltiga kvalitetskriterier på konst, den subjektiva faktorn är alltför påtaglig i sammanhanget, vilket gör det vanskligt att sortera ut de värdiga. har flera europeiska länder infört så kallade generella stöd till aktiva konstnärer, bland annat i , , och . Dessa är inkomstrelaterade och är pensionsgrundande. Här har man alltså avskaffat selektivt stipendiesystem till förmån för ett mer generellt stöd. anser att det offentliga stödet till konstnärer bör utvecklas så att fler konstnärer kan komma i fråga för stödet. Det kan inte vara meningen att ett statligt konstnärsstöd enbart skall rikta sig till en liten grupp av konstnärer. vill därför att regeringen ska återkomma med förslag till ett mer utvecklat generellt stöd. Den nya upphovsrätt som beslutat om balanserar dåligt intressena för både kulturskapare och kulturkonsumenter. Det är viktigt med en stark upphovsrätt som ger kulturskapare möjlighet att leva på sitt yrke som konsumenter har möjlighet att ta del av det sköna i samhället. Det kräver enkla lagar som går att efterfölja och balans mellan olika intressen. I den nya upphovsrättslagen finns ett skydd för tekniska åtgärder mot kopiering. har varit kritiskt till förslaget och menar att det hindrar människor att använda rätten att kopiera för privat bruk. Den nya lagen inskränker den enskildes rättigheter och gör en stor del av svenska folket till brottslingar. Till grund för den nya lagstiftningen låg ett EU-direktiv som i sin tur hade nästan FN-fördrag som förlaga, skapade i då internet inte hade samma betydelse som . Eftersom EU-direktivet som ligger till grund för propositionen inte lämnar mycket handlingsutrymme är det svårt att nå en rimlig balans. Därför måste verka för en omförhandling av direktivet, samt på FN-nivå verka för omförhandling av de fördrag som reglerar upphovsrätt så att de bättre tar till vara både konstnärernas och de enskilda konsumenternas behov i det digitala samhället. Vi är för en upphovsrätt som ger ett bra skydd för artisterna i balans med allmänna intressen, men är det bara branschens intressen som vägts in. tycker det är rimligt att upphovsmän får ensamrätt att överföra sina verk till allmänheten. Den enskilde konstnären kan då själv bestämma över sitt verk, men vill att det införs regler som innebär att kopiering för privat bruk ska ha företräde framför det tekniska skyddet. Det ska alltså vara möjligt att begära ett vitesföreläggande om film- och musikbranschen gör det omöjligt eller svårt att kopiera lagligt för privat bruk. Med att fildelning bör vara tillåten menar vi att det ska vara lagligt med själva nedladdningen från internet för enskilt bruk. Att själva tillgängliggörandet av upphovsrättsskyddat material är olagligt, som , tycker vi däremot är rimligt. Det är också viktigt att den helt legitima fildelning som sker även fortsättningsvis är laglig. Internet innebär inte bara svårigheter utan också möjligheter för musiker, bildkonstnärer, författare och andra upphovsmän att nå en publik. Om lagstiftningen begränsar legitim användning av teknologi så skadas artistens möjlighet att kontrollera sina verk. Det finns ekonomiskt starka grupper som vill motverka den fria kommunikationen på Internet, men deras intressen får inte bli tongivande. Det är viktigt att konstnärer får skälig ersättning för sina verk men att införa förbud som hindrar teknisk utveckling är bakåtsträvande och hindrar nya kulturskapare att nå ut. När utvecklingen ledde till ökad kopiering med hjälp av videoband och kassetter infördes en kassettavgift för att ersätta upphovsmännen. I dagens digitala värld behövs nya former för ersättning som kan skapa just den balans som nämns i propositionen. anser därför att kassettavgiften bör ses över för att film- och musikbranschen inte ska kunna missgynna vissa tekniska lösningar och att möjligheten att ta ut avgifter avgränsas på ett bättre sätt. Konstnärer har laglig rätt till upphovsrättslig ersättning vid fotokopiering av deras verk. För att stat och kommun i utbildningssammanhang ska slippa kontakta varje enskild konstnär vid varje kopieringstillfälle skrivs licensavtal med varje konstnärsgrupp genom dess största organisation. Medlemmar i mindre organisationer förvägras därmed sin kopieringsersättning, vilken i stället går till kollegor i den större organisationen. ges inte kopieringsersättningens klumpsumma direkt till den största organisationen, utan till den privata föreningen , där alla så kallade huvudorganisationer inom foto, konst, musik och skrift är representerade. BONUS betalar sedan ut de olika kårernas kopieringsersättning till respektive huvudorganisation. Problemet är att BONUS inte medger alla konstnärsorganisationer medlemskap. Vissa konstnärer står därmed utan möjlighet att få ersättning för kopieringen av deras verk. anser att statens och kommunernas kopieringsersättning skall gå till alla de konstnärsorganisationer som ställer sina medlemmars verk till förfogande för kopiering och vill att regeringen återkommer med förslag på korrigering av den statliga och kommunala kopieringsersättningen så att mindre organisationers medlemmar inte missgynnas. Individuell visningsersättning, IV Individuell visningsersättning, IV, fördelas av föreningen . anser att denna anslagspost skall stärkas i framtida statsbudgetar. IV utgår till konstnärer som är representerade med offentlig konst på till exempel sjukhus, parker och kommunala torg. Endast verk som är placerade i eller vid offentliga byggnader berättigar till visningsersättning. Olika poäng ges vid olika platser. Skulpturer vid torg och allmänna platser ger mest poäng. Enligt BUS måste konstnärer ha uppnått viss poäng för att få någon ersättning över huvud taget. IV-systemet har sina begränsningar. Det är, till skillnad från exempelvis vilka ju medger ersättning till alla tonsättare som får sin musik uppförd snedfördelande till förmån för de konstnärer som säljer mest konst. vill att regeringen genomför en översyn av IV-ersättningen i syfte att finna ett mer rättvist fördelningssystem. En fråga i sammanhanget är då också om det verkligen är det privata upphovsrättsorganet BUS som ska fördela den individuella visningsersättningen, då det kan vara svårt för myndigheterna att få insyn i en privat förenings verksamhet. Just nu finns 25 verkstäder registrerade som medlemmar i . är det ideella föreningar och totalt handlar det om runt 3700 konstnärer som är medlemmar. Mycket av den offentliga konsten i skapas i våra kollektivverkstäder. Verkstäderna har blivit en betydande kunskapsbank med professionell utrustning tillgänglig för utövande konstnärer och en viktig mötesplats såväl lokalt som nationellt och internationellt. Varje verkstad har sin egen specifika inriktning. ser positivt på att landets kollektivverkstäder har rätt till statligt stöd. Dock medför dagens direktiv att en stor del av verkstäderna inte kvalificerar sig till stöd. Det var inte avsikt när vi verkade för stödets inrättande. Vi vill därför att stödets konsekvenser utvärderas både vad avser kollektivverkstäderna och övrig verksamhet under anslaget. vill därför att en utvärdering av effekten av pengarna till kollektivverkstäderna genomförs. har en, i globalt perspektiv, unikt hög läskunnighet. Skolväsendet, studieförbunden och folkbiblioteken spelar tillsammans en viktig roll för att skapa ett bra klimat för det skrivna ordet. Men bokläsandet har minskat . Framför allt är det män i LO-kollektivet och barn till lågutbildade föräldrar som minskar sitt bokläsande. såg därför med stor oro på konsekvenserna av den stora biblioteksslakten , när nästan en tredjedel av landets biblioteksfilialer lades ner. är trots detta den mest besökta kommunala kulturinstitutionen. Även om det kan hävdas att möjligheterna att besöka ett bibliotek åter ökat genom att huvudbibliotekens öppettider ökat med omkring så har i praktiken människors tillgång till bibliotek även försämrats genom att filialer försvunnit och att bibliotek tar ut avgifter för olika tjänster, bl.a. när man beställer böcker som saknar. Detta slår hårt mot dem som bor i mindre orter, där biblioteken är små. De små biblioteksfilialerna i glesbygd eller förorter har en mycket viktig roll för att ge människor möjligheter till ett rikt litterärt liv och därmed möjlighet att behålla ett levande skriftspråk. visar statistiken att besöken, trots ökat öppethållande på biblioteken minskat med . Utlåningen har minskat med . menar att den negativa trenden måste vändas och vill att tillkännager för regeringen vikten av att en nationell plan för att öka tillgänglighet och tillgång till bibliotek för alla medborgare tas fram. Ett annat angeläget område är att se över hur författarnas ersättningssystem och bibliotekens roll kan stärkas. vill att begär att regeringen ser över ett nytt ersättningssystem för utlåning som bättre gynnar författare än dagens system, och även bibliotekens utvecklingsmöjligheter i samband därmed. Redan från tillkomsten har biblioteksersättningen varit uppdelad i två delar. En del (författar- och översättarpenningen) går till upphovsmännen (författare etc.) i proportion till hur mycket deras verk lånas ut. Den andra delen (den fria delen) ska inte ta hänsyn till utlåningsfrekvensen, utan medel ges till de upphovsmän som författarfondens styrelse anser förtjänar och har behov av det. Upphovsmannaorganisationerna som finns företrädda i fondstyrelsen får även del av medlen i fondens fria del genom att de tilldelas organisationsbidrag. Biblioteksersättningen fastställs genom förhandling mellan regeringen och tre organisationer som företräder författare, tecknare och fotografer. För att över huvud taget få ersättning för utlån måste författaren komma över en gräns på 2000 utlånade böcker . menar att gränsen för ersättning bör sänkas för att ge även mindre etablerade, lokalt inriktade eller smala författare möjlighet att få en välförtjänt, om än liten, ersättning för sitt arbete. Man kan också överväga om den garanterade författarpenningen kan avskaffas och det frigjorda utrymmet satsas på fler långvariga arbetsstipendier för författare och på en höjd ersättning per utlånad bok. Arbetsstipendiernas storlek kunde då öka, och eventuellt skattebefrias. är endast de ett- och tvååriga arbetsstipendierna skattebefriade. Vi vill verka för bibliotekens möjligheter att nå de grupper som inte utnyttjar dessa. Det kan gälla sådant som förstärkning av bibliotekens möjligheter att tillgodose låntagares behov av litteratur på andra språk, och utökade möjligheter för biblioteken att samverka med författare i olika typer av aktiviteter som riktar sig mot bibliotekens besökare. har konstaterat att sänkningen av bokmomsen kom konsumenterna till del i stor utsträckning. drev frågan om en momssänkning under och är därför mycket nöjda med utfallet. Dock ser vi med oro på EU-direktiven om en enhetlig momssats som åter skulle driva upp kostnaderna för bokinköp. Att nivåerna på mervärdesskatten utgör en omsorgsfull avvägning av vad som behövs för att möta både statsfinansernas krav och önskemålet om en fördelningspolitiskt och näringspolitiskt riktig profil på skatten är självklart. Hela kultursektorn skulle drabbas negativt av en enhetlig moms. Tidskrifternas utbud av artiklar och texter är en viktig källa till ingående kunskap om det kulturella klimatet i och i världen. kämpar många tidskrifter för sin överlevnad.