ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr364 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationellt uppdrag för Musikkonservatoriet i . Skolan erbjuder gymnasial och eftergymnasial musikutbildning. har skolan haft gymnasiestatus. Till skillnad från musiklinjen vid det estetiska programmet har Musikkonservatoriet enbart varit inriktat på att utbilda instrumentalister och sångare inom den klassiska musiken. I och med gymnasiereformen 1991 fick Musikkonservatoriet sina nuvarande utbildningar och läroplaner. Musikkonservatoriet har ca 80 elevplatser som fördelar sig på fyra utbildningar, som alla har riksintag: Gymnasieutbildning i klassisk musik treårigt specialutformat program. Påbyggnadsutbildning i klassisk musik tvåårig (under ombildning, 30platser). Påbyggnadsutbildning i folkmusik tvåårig (under ombildning, 6 platser). Påbyggnadsutbildning i scenisk dans med folklig inriktning ettårig (8 pl). Utbildningarna är av unikt nationellt intresse. Inom den klassiska musiken i är Musikkonservatoriet ensamt om att ha fått riksintag efter prövning från ansvariga myndigheter. Musikkonservatoriet i är också ensamt om att ha både gymnasial och eftergymnasial utbildning. Skolan har många svenska och utländska gästlärare/föreläsare. Mängder av musikröster i , såväl f.d. elever som andra, intygar Musikkonservatoriets unika position, kvalitet och betydelse som länk mellan gymnasium och musikhögskolorna. Trots allt detta drabbades Musikkonservatoriet i av nedskärningar. I samband med detta yttrade sig de allra flesta ledande institutioner inom musikområdet i , Kungl. Musikaliska , Svensk Scenkonst, SYMF (Facklig org.) i , i , Länsmusikstiftelsernas nationella sammanslutning och Rikskonserter. Dessa yttranden understryker alla det nationella värde Musikkonservatoriet har. Det finns således ett nationellt intresse av att säkra Musikkonservatoriets framtid. Regeringen har delvis förstått detta genom sitt beslut om att ge Musikkonservatoriet i ett antal kommunala påbyggnadsutbildningar med möjlighet till statlig finansiering . Ett ytterligare statligt steg kunde nu vara att ge Musikkonservatoriet ett nationellt uppdrag att utveckla sina påbyggnadsutbildningar.
mot · GT02Kr365 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge Säters Film- och Biografmuseum ett treårigt nationellt uppdrag för museiverksamheten inom film-, biograf- och televisionshistorien. Säters Film- och Biografmuseum har successivt sedan starten utvecklats till en unik plats för gestaltning av filmens och televisionens historia. Interiörer från filmens värld, rekvisita, teknisk apparatur, bibliotek och givetvis en komplett biosalong erbjuds samlat i en lokal. Museet 1994 för sin fina presentation av den rörliga bildens historia. Museet visar inte bara upp historien. Lokalerna visar upp en levande och lärande miljö. Ett nationellt treårigt uppdrag skulle ge möjligheten att ytterligare utveckla denna kulturresurs i samverkan med , medieutbildning, och . Museet ägs av kommun och drivs av .
mot · GT02Kr384 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur man från statligt håll kan underlätta bl.a. museers arbete genom att finna en långsiktig lösning för databasen . Tillsammans med systemutvecklare har utvecklat en integrerad databas för museianvändning, . hanterar föremålssamlingar, fotografiska bilder, in- och utlån av föremål samt fornlämningar och arkiv och har kommit att bli ett viktigt verktyg för museer, kommuner och ideella föreningar. Databasen har över 330 användare i hela landet. Från början skedde utvecklandet av i projektform på . fick dock ett bidrag från för att fortsätta arbetet med . Detta bidrag räckte för att finansiera huvuddelen av kostnaderna förknippade med 2004 ut. har arbetet kunnat hållas hjälpligt flytande med museets interna medel. Enligt museerna har databasen en framtid. Många museer, kommuner och ideella organisationer är helt beroende av den registrering som kan göras i , och fler användare är intresserade av att ansluta sig. Men för att en databas ska kunna fungera ändamålsenligt behövs både support och utveckling, vilket naturligtvis är förknippat med kostnader som är orimliga för ett enskilt museum att stå för. Med anledning av ovanstående bör exempelvis se över om man kan finna en långsiktig lösning för utveckling och support av databasen i enlighet med motionens anda.
mot · GT02Kr388 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Museum Vandalorum. I vårpropositionen 2000 föreslog regeringen inrättande av ett femårigt verksamhetsstöd på till Museum Vandalorum i . Man såg det som ett intressant initiativ för att stärka utvecklingsmöjligheterna inom konst- och designområdet. Projektet försenades vilket medförde att regeringen i budgetpropositionen föreslog att skulle disponeras av regeringen att kunna anvisas till Museum Vandalorum när verksamheten kommit igång . I budgetpropositionen 2005 gör nu regeringen bedömningen att det inte längre går att motivera ett statligt åtagande för Museum Vandalorum. Man hänvisar till förseningen av byggstarten samt att projektets ursprungliga intentioner förändrats. Inga medel anslås därför för detta ändamål. Man förundras över regeringens agerande. Först en satsning på verksamhetsbidrag vilket i sig är ovanligt och slutligen inga pengar alls med hänvisning till två skäl som inte kan betraktas som adekvata. Att förseningar äger rum är knappast ovanligt i den här typen av projekt. Det kan handla om att tillståndsgivning drar ut på processen och att förankringsarbetet i den här typen av projekt är mycket omfattande. Det förändrar ju inte det faktum att projektet när väl det kommer i gång, är minst lika väl värt att stödja som . Såväl som kommun och näringsliv har redan bidragit med medel i projekteringsfasen och de har naturligtvis förutsatt att staten står fast vid sitt löfte. Att projektet ändrat inriktning stämmer inte heller. De ursprungliga intentionerna är fortfarande grunden i projektet. Även om inte konstdonation går till Museum Vandalorum kan väl knappast en enskild privat donation vara avgörande för bidragsgivning. För regionen är Museum Vandalorum en stor satsning och det är av avgörande betydelse för tillväxten att projektet kommer igång. Det lär bli ett framgångskoncept att koppla ihop tillverkningsindustrin med design. Även om verksamheten inte kan starta under budgetåret bör regeringen klargöra att löftet står fast.
mot · GT02Kr389 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Vandalorum. pågår projektet i . Projektet består av ett antal olika delar, bland annat konst, konstindustri och design och lokal konstsamling för Smålandskonsten och . En annan intressant del är att Vandalorum ska bli en mötesplats för näringsliv på både lokal, regional och skandinavisk nivå. Delar av projektet har kommit i gång i form av utställningar och även designutbildning i samarbete med universitet och högskolor. Vandalorum är nu färdigprojekterat och byggnationen kan starta när beslut tas. Man har stöd av kommun, Partnerskapet GGVV, och i samt av riksdagsledamöter. Också staten har avsatt medel till projektet. Men i årets budgetproposition är medlen borttagna. Det är olyckligt att medlen tas bort i ett läge där projektet är på väg in i ett avgörande skede. Det riskerar nu att hamna i en ond cirkel genom den osäkerhet som har uppstått. Därmed finns risk att också andra drar sig ur, till exempel banker. Vandalorum har goda förutsättningar att förverkligas enligt de uppgjorda planerna. Men det förutsätter att staten är beredd att också i fortsättningen ge sitt stöd. Regeringen bör därför överväga i vilka former staten kan fortsätta att bidra till att projektet kan förverkligas på det sätt som är tänkt.
mot · GT02Kr396 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att vid digitaliseringen av televisionen arbeta för att det skall vara möjligt att följa grannländernas public service-sändningar i gränsregionerna och pröva frågan om vidaresändningsplikt för dessa i gränsregionerna. Tv-verksamheten genomgår och kommer att genomgå stora förändringar . Det stora tekniksprånget genom digitaliseringen skapar nya och bättre förutsättningar för televisionen. Delar av vårt land är gränsregioner till andra nordiska länder där ekonomi, arbetsmarknad, kultur och annat samhällsliv alltmer integreras. Det är en positiv utveckling, att överbrygga nationsgränser ger högre tillväxt, fler valmöjligheter och rikare liv. En viktig faktor i integrationen är möjligheten att kunna följa varandras public service-sändningar. I har ett samarbete inletts som syftar till att ytterligare underlätta för befolkningen att kunna ta del av nyheter, samhällsliv och kultur på bägge sidor sundet. Denna integration är lovvärd och bör utvecklas. I sammanhanget kan man känna viss oro för att dessa unika möjligheter att följa varandras tv-sändningar kan komma i kläm när digitaliseringen genomförs endast med ett nationellt perspektiv. I propositionen om vidaresändningsplikt skriver regeringen att antalet kanaler med vidaresändningsplikt kan komma att behöva utökas . Frågan om möjligheten att även kunna se grannländernas tv-sändningar via digitalt marknät i gränsregionerna såsom man kan via det analoga marknätet går inte att besvara tydligt , men den nuvarande överspillningseffekten lär minska med ett digitalt marknät såvida man inte medvetet riktar sändningarna till gränsregionerna. I det sammanhanget vill jag väcka frågan om att grannländernas public service-kanaler skulle kunna inrymmas i vidaresändningsplikten i gränsregionerna. Teknikskiftet sker efter olika tidtabeller i , men det borde vara möjligt att träffa överenskommelser mellan länderna som antingen gör det möjligt att sända digitalt markbundet in i respektive gränsregion eller att upplåta plats i respektive lands vidaresändningspliktiga utbud.
mot · GT02Kr399 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheten att ge i ett nationellt uppdrag. Historiskt sett är textil, med allt som tillhör, ett stycke kvinnohistoria. Genom att följa utvecklingen inom textil kan man följa kvinnors möjligheter att gå från ekonomiskt beroende till att självständigt kunna försörja sig. Det var allmogens döttrar som kom till folkhögskolorna och fick viss allmänbildning och utbildning i sitt yrke som husmor på landet. I detta sammanhang var den textila slöjden viktig. Deras handarbeten och vävar ställdes sedan ut och fick uppmärksamhet även ute i världen. Kvinnor har i högsta grad medverkat till utvecklingen inom textilindustrin genom materialval, tillverkning, design och forskning. Detta har i sin tur påverkat politik och hela samhällsstrukturer. Textil utveckling har haft och har fortfarande stor betydelse för . Många textilindustrier har försvunnit från landet men lever vidare i design, forskning och utveckling. I finns exempelvis en textil högskola och textilens historia och utveckling finns skildrad på i . Textiltillverkningens utveckling skildras såväl ur ett teknikhistoriskt, produkthistoriskt som mänskligt perspektiv. Museet är också ett unikt museum med en maskinpark som delvis är i drift fortfarande. Inom museet finns värdefulla samlingar, arkiv och mycket stor kunskap om textilindustrins historia. 10-gruppen, bestående av svenska formgivare, har donerat sitt arkiv till i . Arkivet består av material som gruppen samlat under sina som verksamma. I arkivet finns 700 tyger och sammanlagt 57 kollektioner tillsammans med tapeter, skisser, produkter, fotografier och pressklipp. Allting finns fotograferat och tillgängligt i digital form. Syftet med arkivet är att bevara den unika samling som 10-gruppens produktion utgör. Framför allt skall forskare, formgivare och studenter ha tillgång till samlingen, både nu och . i anlitas för sitt kunnande, har värdefulla samlingar och har vissa uppdrag som är nationella. Man har också visst samarbete med utlandet. arbetar på ett mångfasetterat och modernt sätt exempelvis genom IT. drivs museet lokalt. Ett litet första steg har tagits till att ge i ett regionalt uppdrag inom . Museets samlingar och samlade kunskap kring textilhistoria och det industriella kulturarvet är dock av intresse för hela landet. För att kunna arbeta vidare från dagens uppgifter, och vidareutveckla efterfrågad experthjälp till andra, skulle ett nationellt uppdrag till i vara mycket motiverat.
mot · GT02Kr404 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Ett rikt kulturliv stärker identitet och utveckling. En rik kultur är en förutsättning för att samhällslivet ska blomstra och möjligheterna öka för den enskilda invånaren att trivas med tillvaron. har därför en viktig roll i kulturliv. Uppdraget från huvudägaren är att ge alla invånare i regionen tillgång till opera, dans och musikal. För att locka en bred publik presenteras en bred repertoar. Ca 200 föreställningar presenteras, och beläggningen är ständigt . fick ett helhetsansvar för musikteaterverksamheten i . Detta innebar att Länsteatern i upphörde och gick samman med . Det övergripande målet med verksamheten är att främja, stärka och utveckla den regionala musikteaterverksamheten och bibehålla den lokala förankringen som byggts upp av Länsteatern. Fler föreställningar ska kunna erbjudas på fler orter till nytta och glädje för en större publik. En målsättning för är att bli ett av de intressantaste operahusen i där hög konstnärlig och teknisk kvalitet råder över en bred repertoar. I målsättningen ligger också en ambition att verkligen nå ut till alla, inte bara geografiskt utan också verksamhetsmässigt. inleds den elfte säsongen sedan starten , och har etablerat sig i branschen och hos publiken. Åtskilliga konstnärliga framgångar tillsammans med en påfallande genrebredd har säkrat utbyggnaden av en stor publikbas. Studier som gjorts vid visar att av den vuxna befolkningen i med omnejd återkommande gör minst ett besök på . har alltid arbetat målmedvetet för att nå en publik utanför . Det görs dels genom att underlätta för avlägset boende att komma till , dels genom turnéer, konserter och andra presentationer för att intressera en ny publik för föreställningar. Under de år som verkat har den byggt upp en bred publikbas i hela och fått gott renommé inom branschen. Publiktillströmningen och antalet föreställningar gör att mycket väl kan jämföras med i . Jämförelser med i och operan i visar dock att har alltför begränsade resurser. De offentliga bidragen och de konstnärliga och tekniska resurserna är utifrån ett verksamhets- och publikperspektiv betydligt mindre än de andra musikteatrarnas. Rapporten till Duvemåla belyste musikteatrarnas situation och framtida problem och möjligheter. Musikteatrarnas framgångar och möjligheter konstaterades, men också behovet av offentligt ekonomiskt stöd. Särskilt är i behov av utökat statligt bidrag. Redan från starten har bristande finansiering av driften varit ett stort problem. bedriver en verksamhet som bedöms ligga i nivå med den som förväntas av staten som bidragsgivare och som ägare. För att långsiktigt kunna behålla verksamhetsnivån återstår dock att lösa resterande del av underfinansieringen. Ökningen av de statliga ekonomiska stöden har inte varit tillräcklig för att skapa en stabil situation. Det är för framtid mycket otillfredsställande att inte ha en ekonomi som är i långsiktig balans. Det omöjliggör rationell planering och effektiv användning av befintliga resurser.
mot · GT02L1 · 2005-09-23 00:00:00 — avslår proposition 2004/05:178. I den beslutade nya aktiebolagslagen finns i likhet med vad som fanns i den tidigare aktiebolagslagen två typer av aktiebolag, privata och publika. I propositionen föreslås regler om ett nytt slag av aktiebolag. Grundläggande för detta skall vara att verksamheten drivs i ett annat syfte än att ge aktieägarna vinst. De regler som föreslås syftar till att säkerställa att uppkommen vinst stannar i bolaget. Endast en begränsad vinstutdelning skall få äga rum. Det sägs i propositionen att enskild verksamhet i den föreslagna formen behövs som ett värdefullt komplement för att utveckla den offentliga verksamheten. Det talas särskilt om skattefinansierade verksamheter inom hälso- och sjukvårdsområdet samt allmännyttiga bostadsföretag. Regeringen medger i propositionen att våra nuvarande två former av aktiebolag ger utrymme för att driva verksamhet i andra syften än att generera vinst åt aktieägarna. Ett aktiebolag kan skriva in i sin bolagsordning att syftet är ett annat än att bereda aktieägarna vinst. Det går också alldeles utmärkt att i bolagsordningen föreskriva att ingen vinstutdelning, eller en på visst sätt angiven begränsning av vinstutdelningen, skall gälla för bolaget. Ett sådant villkor i bolagsordningen skulle till och med kunna göras oåterkalleligt. Det finns patientägda sjukhus, t.ex. Spenshults sjukhus i för reumatikersjuka, som drivs i aktiebolagsform och där inte någon som helst efterfrågan på en ny aktiebolagsform uppstått. Av EG-rättsliga aspekter, som regeringen förvisso tagit upp i propositionen, kan utläsas att föreskrifter vid offentlig upphandling om just denna företagsform med stor sannolikhet kommer i konflikt med EG-rätten. Detta gör att den föreslagna aktiebolagsformen kommer att kunna användas i ett mycket begränsat antal situationer, om ens några. Med andra ord kan sammanfattningsvis enkelt konstateras att det inte föreligger något behov av den föreslagna aktiebolagsformen. Propositionen skall därför avslås.
mot · GT02L201 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av konsumentupplysning för klädköpare. EU har en omfattande förmåga att lägga sig i frågor som vi själva, här i , kan klara. har EU haft och har kanske fortfarande synpunkter på att vi i kräver s.k. tvättråd i de kläder vi köper. Tvättråden är ypperlig konsumentupplysning i varje fall för oss som inte har så omfattande kunskap om vad som är bomull, ylle, silke osv. och om det skall vara 40 eller som tvättgrader. har vi tvättråden och dessa bör vara kvar. EU måste ha annat att pyssla med än sådana här saker.
mot · GT02L202 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter att byta till s.k. gårdsnamn. Den här frågan är förstås ingen kioskvältare i . Men gårdsnamn är vanliga i mitt hemlän ! Kanske är, som sagt, frågan inte så vanlig i storstäderna , och och därför finns tydligen svårigheter att få genomslag för detta ärende hos olika myndigheter. Gårdsnamnen har historiska vingslag över sig, men jag är inte säker på att olika statliga myndigheter förstått detta. och länsrätternas njugga och negativa inställning då folk vill byta namn just genom att återta gårdsnamn är förvånande och rubrikerna i tidningarna här i har varit många och uttalandena mot just och länsrätten också många och hätska. Horribelt, ynkryggar, de skall strunta i vad jag heter! uttalade en person i media, en person som nekats att byta till sin släkts och sina förfäders gårdsnamn. Det finns som sagt många exempel på problem inom detta område. Då jag läser i media om alla de konstiga namn som godkänns är jag oerhört förvånad över att det skall vara så svårt att byta till gårds- och släktnamn. Jag hoppas att regeringen ger och länsrätterna nya direktiv då det gäller möjligheten att byta till gårdsnamn. Det här är kultur med mångårig tradition och något vi skall vara rädda om.
mot · GT02L203 · 2005-09-14 00:00:00 — begär att regeringen utreder förslag som möjliggör inrättande av lokala sockenfonder. Allmänna arvsfonden kom till genom beslut i 1928 i samband med att arvsrätten begränsades. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. av de medel som tillfaller fonden samt direktavkastningen delas ut efter ansökan till olika projekt. Det rör sig om behjärtansvärda områden såsom ungdomsaktiviteter, verksamhet för funktionshindrade och till projekt för barn. Ett flertal personer runtom i och i har framfört till oss att det vore värdefullt att finna ett alternativ, för dem som så önskar, till Allmänna arvsfonden. De önskar att kvarlåtenskapen garanterat ska stanna i den egna hembygden. Lokala sockenfonder ska ha lokala styrelser och vara juridiskt förankrade och stå under tillsyn. Fonderna ska vara kända och målsättningen är att de ska bli ett begrepp liksom Arvsfonden, och ge dess företrädare laglig status. Det finns flera juridiska vägar att gå för att uppnå syftet. Man kan helt enkelt låta legitimt bildade sockenfonder gå före Allmänna arvsfonden i eller också ändra i lagen om Allmänna arvsfonden och ge direktiv om att Allmänna arvsfonden ska tilldela sockenfonderna medel om särskilda villkor är uppfyllda. Vi motionerade i ärendet även under föregående . Några egentliga motiv varför motionen avslogs kan vi inte finna i utskottsbetänkandet (LU9). Därför upprepar vi förslaget att bör låta regeringen utreda och redovisa förslag som möjliggör inrättande av lokala sockenfonder, som ett frivilligt alternativ till Allmänna arvsfonden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02L204 · 2005-09-14 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av trafikskadelagen (1975:1410). Trafikskadelagen (1975:1410) reglerar trafikförsäkring för motordrivet fordon och ersättning från trafikförsäkring för skada i följd av trafik med motordrivet fordon, s.k. trafikskadeersättning. Enligt lagen har personer som drabbas av skador i trafiksituationer rätt till ersättning om de skadas och eller lider permanent skada. Denna rättighet kan även gälla personer som vid olyckstillfället begår en olaglig handling. Flera fall har uppmärksammats där personer fått ersättning för skador trots att de kört rattfulla. Ett exempel handlar om en ungersk lastbilschaufför som rattfull körde ihjäl fem personer. Chauffören skulle om han kan arbeta har rätt till ersättning av sin lön och dessutom kunna få ersättning för sveda och värk. Detta trots att han inte ens är svensk medborgare. Detta upprör många människor och sänder fel signaler. Bland annat och , som jobbar hårt med att minska fylleriet i trafiken, har reagerat över detta. Det kan inte vara rimligt att en person som begår ett allvarligt brott och t.o.m. kör ihjäl personer skall ha rätt till ersättning livet ut efter brottet. Regeringen bör i översynen som pågår av trafikskadelagen se över ersättningarna så att det inte ger fel signaler och ger brottslingar bättre ersättning än t.ex. människor som får arbetsskador. Det rimligaste är att de i normalfallet inte får ersättning enligt trafikskadelagen.