mot · GT02Sf333 · 2005-10-01 00:00:00 — Med en större variation i bostadsområdena ökar potentialen för människor med olika bakgrund att träffas på ett naturligt sätt, något som kan bidra till naturliga kontaktytor, ökad förståelse för människors olikheter och ett mer integrerat samhälle. För att kunna motverka bostadssegregationen behövs flera insatser. Det handlar om att öppna arenor för delaktighet och kollektivt beslutsfattande, organisering och egenmakt, exempelvis i form av ökad egenförvaltning och av bostadsområden, skola, barnomsorg och äldreomsorg. Det är också viktigt att olika typer av boenden byggs i samma område och att planeringen av bostadsområdena förändras mot en trivsammare och mer mänsklig boendemiljö med större mångfald och varierad arkitektur. Vi behöver också en mer rättvis tillgång på poliser och brottsbekämpning. Det är oerhört viktigt för människors trygghet i vardagen att det finns en tillgänglig och synlig polis som har lokal kännedom om sin omgivning och människorna i den. Vad som ovan anförts om att öppna arenor för delaktighet och egenmakt i bostadsområden för att motverka bostadssegregationen bör ges regeringen till känna. Som nämnts i denna motion anser vi att kraften för en fungerande integration är att människor med invandrarbakgrund ges reell möjlighet till delaktighet i arbetslivet. ser att integrationspolitiken har vägletts av ett uppifrånperspektiv och social ingenjörskonst. har bidragit med god kunskap och många värdefulla rapporter och undersökningar om hur integrationen fungerar, eller inte fungerar, men det är oklart om detta har haft någon inverkan på integrationen i samhället. funktioner som statistiksamlare och uppföljare bör överföras på universitet och högskolor medan den opinionsbildande rollen i högre grad blir ett politiskt och inte minst folkligt ansvar. Precis som med jämställdhetspolitiken bör integrationspolitiken genomsyra alla politiska nivåer. Varje region, kommun och ytterst varje individ måste ta sitt ansvar för att vi ska få en lyckad integration i . Därför anser vi att kommunerna, och frivilligorganisationer helt bör ta över introduktionsansvaret för invandrare medan forskning och statistik bör ligga på landets högskolor och universitet. Vad som ovan anförts om att avveckla bör ges regeringen till känna. Potential för integration på landet! Integrationspolitiken har fungerat dåligt. Arbetslösheten är hög bland många människor med invandrarbakgrund. Vi kommer att ha ett stort arbetskraftsbehov . Det är dags att prova nya konkreta grepp för att föra samman arbetslösa människor med jobb. Särskilt när det gäller invandrare eftersom många människor med invandrarbakgrund känner ett utanförskap i samhället. anser att nyckeln till en lyckad integration går genom arbete. Därför måste fokus ligga på möjligheterna och förutsättningarna för alla, oavsett bakgrund, att få ett jobb. Det är ett enormt samhällsekonomiskt slöseri att inte tillvarata alla mänskliga resurser som finns hos människor som inte har något jobb. som vi har många människor, såväl svenskar som invandrare, som inte har arbete och/eller bostäder, finns det orter i som avfolkas och som mer än allt annat behöver arbetskraft. Dessutom kommer arbetskraftsbristen snart att bli verklighet i hela landet. Det är nu hög tid att koppla ihop landsbygd och storstad, och arbetskraftsbrist och arbetslösa. Då kan vi få fart på . Då kan vi få en lyckad integration. vill med andra ord ha en ökad rörlighet på arbetsmarknaden, men inte bara från landsbygd till storstad utan även från storstad till mindre orter där det finns ett behov av arbetskraft. Därför måste rörligheten uppmuntras på olika sätt. I många mindre orter finns det gott om lediga bostäder. Varför inte dra nytta av alla de orter som finns i vårt land och som har behov av arbetskraft och koppla ihop dem med alla dem som vill ha ett jobb? Det är dags att uppmuntra och ge förutsättningar för människor att flytta från platser där det inte finns några jobb och där trångboddheten är stor, till orter där både jobb och bostäder finns. Många försök att förbättra situationen i invandrartäta förorter har gjorts, några har lyckats men de flesta har inte nått någon framgång. Ett lyckat projekt som vill framhålla är det s.k. som utförs i kommun i . Där erbjuder man människor från förorter att flytta till för att få utbildning och praktik samt stöd från organisationslivet. Efter praktik och utbildning är man i princip garanterad ett arbete. De människor som valt att göra detta har gått från arbetslöshet och trångboddhet till att få ett arbete och en bostad i en glesbygdskommun. Personen som flyttar till annan ort där arbete och utbildning erbjuds ska behålla arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd från den kommun som personen flyttar ifrån. Mottagandekommunen hyr ut lediga bostäder. Personen som flyttar får arbete vilket gör att kostnaden för blir mycket låg. Vinsten i livskvalitet blir förhoppningsvis desto högre! Människor går från arbetslöshet till utbildning, bostad och arbete. Genom att flytta till ett jobb bryts arbetslöshet och destruktiva mönster. I stället för att koncentrera alla satsningar på storstadsområden anser vi att det vore bättre om kommuner runtom i landet får ökade resurser så att de kan föra ut information och marknadsföra . Får inte människor chansen kan de inte ta den. Ragundamodellen är ett praktiskt exempel på hur anser att landsbygden kan användas till något positivt ett nytt sätt att integrera svenskar med invandrare och invandrare med svenskar genom att de bor och arbetar tillsammans där det finns möjligheter till detta. Flera andra kommuner har tagit intryck av modell och planerar liknande arbetssätt. Vi vill se fler flyttlass, från arbetslöshet till jobb, i hela så att fler människor ges möjlighet att skapa sig ett bra liv. Projekt som måste alltid vara frivilliga. vill inte styra centralt var människor ska bo, men vi vill ge goda förutsättningar för att människor ska kunna göra ett aktivt val och ta ansvar för sitt eget liv. vill stimulera fler lokala projekt mellan landsort och storstad för att fler människor ska komma i arbete. Information om var det finns boende och arbeten måste ske tidigt efter att människor från andra länder kommit till . brister informationen till asylsökande om var det finns bostäder och arbete, som många asylsökande slussas in i ett passivt bidragsberoende och arbetslöshet. Undersökningar visar att många invandrare skulle ha valt en annan bostad om de hade fått bättre information om var man kan få arbete och var det finns bostäder. Detta är en positiv signal som visar att många nya svenskar är beredda att ta ett större ansvar om de får chansen. Signalerna visar också att marknadsföring och information om var det finns arbeten är oerhört viktigt. Enligt TCO:s studie Vart tog de högskoleutbildade invandrarna vägen konstateras att utrikes födda är mer villiga att flytta för arbete och studier än inrikes födda. Låt oss ge dem den chansen! Vad som ovan anförts om att stimulera och uppmuntra samarbete mellan landsort och storstäder för att få fler människor i arbete bör ges regeringen till känna. Ett problem vid introduktionen på arbetsmarknaden är att det tar tid att skaffa sig de kunskaper som krävs för att fungera väl på en ny arbetsmarknad. Det kan också vara mer komplicerat för arbetsgivare att bedöma arbetsförmågan hos en invandrare. För att underlätta för nyanlända invandrare att få in en fot på arbetsmarknaden föreslår vi att den borgerliga alliansens förslag om nystartsjobb ska gälla i för dem som beviljats uppehållstillstånd. Det innebär att företag som anställer en nyanländ invandrare inte behöver betala någon arbetsgivaravgift under maximalt en treårsperiod. Detta tror vi kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden för många människor från andra länder. Nystartsjobben ger företag en morot för att anställa människor med värdefulla kunskaper och kompetens från ett annat land och en annan kultur, och dessutom får personen som anställs en god chans att varaktigt komma in på arbetsmarknaden. Vad som ovan anförts om nystartsjobb för nyanlända invandrare bör ges regeringen till känna. Integrationen på arbetsmarknaden kan underlättas genom att invandrarnas kompetens snabbare tas till vara. undersökning visar att av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion. Flera av de människor som har examina från annat ett land har svårt att få ett arbete i som motsvarar deras kunskap och kompetens. Utländska utbildningar har inte samma status som de svenska, vilket är ologiskt eftersom de ofta håller samma, eller högre, kvalitet som utbildningar i . Det är dags att erkänna kvaliteten på utländska utbildningar och ha tydliga kriterier och standardiserade metoder för att mäta kompetens och betyg på ett korrekt sätt, s.k. validering. vill erbjuda allmänna tester på de faktiska kunskaper som en person har. Detta bör ges regeringen till känna. Testerna ska erbjudas ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. Valideringsprocessen ska få ta maximalt . Också bedömningen av praktiska yrkeskunskaper måste förbättras. En modell som genomförts i där alla har rätt att visa upp sina kunskaper i ett fristående yrkesprov är värd att pröva. Provet ska vara oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna och erfarenheterna. Detta bör ges regeringen till känna. Även om vi tror att arbete är receptet för en lyckad integration är det centralt att människor som bor och lever i kan det svenska språket för att kunna fungera väl i samhället. Människor som inte kan språket i det land de bor i riskerar ett utanförskap i samhället. Om man inte kan läsa tidningar, förstå vad som sägs på radio eller tv, kan det vara svårt att känna sig delaktig. Det svenska språket bör vara huvudspråket för alla som bor i så att alla människor kan vara delaktiga i samhället på lika villkor. Språk lärs inte ut bäst isolerat i en skolbänk, utan genom praktisk användning och i kontakt med andra människor. Kontakter skapas på arbetsplatser, i gemenskap med grannar, i organisationer och föreningar. I dagens segregerade är det dessvärre ganska ovanligt med naturliga bekantskaper mellan nya och gamla svenskar, särskilt på grund av att människor med utländsk bakgrund har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Med en bättre förankring av nya svenskar på arbetsmarknaden skulle stora språkinlärningsvinster också kunna göras. För barn med utländsk bakgrund spelar skolan en väldigt viktig roll för inlärningen av det svenska språket. Skolundervisningen i svenska som andraspråk ska hålla hög kvalitet och präglas av praktisk inlärning. Skolorna måste se tvåspråkigheten som en resurs och kontinuerligt utvärdera elevernas andraspråksutveckling. Skolundervisningen i svenska ska hålla hög kvalitet och präglas av praktisk inlärning. Sfi-undervisningen har förbättrats avsevärt men det återstår fortfarande en hel del att göra. vill ha en god individualiserad språkundervisning och vill ersätta dagens sfi (svenska för invandrare) med en utbildningspeng där var och en själv kan välja utbildare. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill också att sfi-undervisningen ska varvas mer med praktik. Det kan göras genom ett nära samarbete mellan kommunen, arbetsförmedlingen, frivilligorganisationer och näringslivet. God praktik kan ge ovärderliga erfarenheter när det gäller språkinlärning och kunskaper om hur arbetslivet i fungerar, men kan också förbättra möjligheterna till förankring på arbetsmarknaden. Sfi är ett typexempel för den ineffektivitet som ett pengsystem borde kunna råda bot på. av eleverna lämnar sfi-undervisningen med godkänt betyg efter tre till studier. En viktig orsak till de svaga resultaten är just bristen på valfrihet och att utbildningen inte är individualiserad. finns det sfi-klasser i landet där akademiker läser tillsammans med analfabeter. Att något så orimlig kan förekomma beror uteslutande på den brist på bestämmanderätt och valmöjligheter som de berörda har i ett system som verkar mera gjort för att tillfredsställa myndighetsbehoven än brukarnas behov. Vad som ovan anförts om en individualiserad språkundervisning varvat med praktik bör ges regeringen till känna. De asylsökande som deltar i sfi-undervisning eller arbetar, får i normala fall göra detta tills de får besked om de får stanna i eller inte. anser att språkkunskaper är ovärderliga i dagens internationaliserade värld och bör därför uppmuntras. Likaså är det oerhört viktigt för människors självförtroende att ha ett arbete framför allt i, den ofta uppgivna, situation som avvisade personer befinner sig i. anser inte att svenskstudier eller arbete ska avbrytas förrän den dag då avvisningen verkställs. ska den asylsökande ha en fortsatt meningsfull tillvaro med arbete och studier. Vad som ovan anförts om att asylsökande som ska avvisas ska ha rätt att arbeta och studera svenska fram till avvisningsdatum bör ges regeringen till känna. Vi vill också pröva möjligheterna att införa någon form av jobb- och utvecklingsgaranti där samhällsnyttigt arbete och utvecklande aktiviteter ska garanteras alla som sökt socialbidrag. Detta gäller naturligtvis såväl människor med svensk som med utländsk bakgrund, som har hamnat i bidragsberoende. Det vill vi motverka. Inga människor ska behöva leva på bidrag . Den som fastnat i bidragsberoende ska därför omfattas av en jobb- och utvecklingsgaranti. Garantin ska upphandlas av bemannings- och uthyrningsföretag som startar bemanningspooler, men även frivilligorganisationer ska kunna delta i detta förfarande. Jobb- och utvecklingsgarantin består av två delar, samhällsnyttigt arbete och en utvecklingsdel, bestående av exempelvis språkinlärning, informationsförmedling och yrkesorienterade kurser. Jobb- och utvecklingsgarantin är en form av övergångssysselsättning, som ska slussa den arbetslöse till den öppna arbetsmarknaden. Ersättningen, för dem som deltar, ska ligga något högre än socialbidraget. Kommunens resurser måste samordnas i arbetet med jobb- och utvecklingsgarantin så att de som deltar kan få barnomsorg om de behöver detta. Vad som ovan anförts om en jobb- och utvecklingsgaranti bör ges regeringen till känna. Satsningar på de unga För barn som växer upp i områden med hög arbetslöshet och social misär kan det vara svårt att få framtidstro och en känsla av att man duger. Därför är det extra viktigt att satsningar görs för barnen i både barnomsorg och skola. Ett sätt att förbättra integration och öka hoppet för elever på skolor i invandrartäta områden är att lägga attraktiva utbildningar där. Om några av de bästa utbildningarna förläggs på skolor i områden som traditionellt sett inte upplevs som lockande, kan dessa områden få ny skjuts och ett bättre rykte. Det är också ett bra sätt att använda skolan som murbräcka för att främja integrationen eftersom elever från andra områden kommer att söka sig till skolor som har resurser med bra utbildning. De människor som bor där kan också få en positiv känsla av att det satsas på dem, vilket stärker självförtroendet och hoppet . Vad som ovan anförts om att satsa särskilt på skolor och unga i invandrartäta områden bör ges regeringen till känna.