mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Detta är viktigt, då det höjer värdet av att utbilda sig, vilket stimulerar till förkovran och högre produktivitet. Sammantaget kommer våra förslag att medföra att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen stiger märkbart. Därmed uppnås ett av huvudsyftena med hjälp av den politik vi och förespråkar. På lång sikt bestäms sysselsättningen av hur arbetskraftsutbudet och den långsiktiga arbetslösheten ändras. politik kommer att stimulera utbudet av arbetskraft. Därtill syftar politiken till att sänka den långsiktiga arbetslöshetsnivån. Detta betyder också att åtgärderna per definition kommer att stimulera sysselsättningen på lång sikt. Det finns emellertid skäl att diskutera sysselsättningen ytterligare. 12.3Mer än 100000 nya jobb på kort sikt Utbudsförändringen till följd av våra förslag kan komma att öka de lediga resurserna i ekonomin. För att säkerställa att sysselsättningen stiger redan på kortare sikt föreslår vi en rad olika åtgärder som kommer att stärka efterfrågan på arbetskraft. Att potentialen är betydande framgår inte minst av det stora överskottet i bytesbalansen. Det höga sparandet innebär att vinsterna från produktion i används till att investera och skapa jobb utomlands i stället för här hemma. Detta tyder på att företagsklimatet måste förbättras. Sänkta företagsskatter ökar lönsamheten och stimulerar därmed investeringar och innovationsklimatet. Det är viktigt att företag kan gå med vinst och ibland med stor vinst. Av många idéer som olika entreprenörer försöker kommersialisera är det få som lyckas. vill stimulera företagandet genom en serie olika förslag. Exempelvis vill vi reformera beskattningen av fåmansbolag, slopa förmögenhetsbeskattningen, sänka kostnaderna för att anställa och minska regelbördan. Sänkta skatter för främst fåmansbolag kommer att stimulera till ökade investeringar som inte bara ersätter befintligt kapital utan också skapar fler jobb. Bara förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter för företag som nyanställer bedöms skapa ca 10000 jobb redan på kort sikt. Minskad skatt för hushållstjänster kommer att sänka priset betydligt. En ny marknad kommer snabbt att etableras som svarta jobb kommer att omvandlas till reguljära arbeten. En realistisk bedömning ger vid handen att förslaget kan skapa ca 10000 nya jobb.65 Alla människors förmågor måste tas om hand. Därför vill stimulera företag att anställa personer som varit borta från arbetslivet under ett längre tag. Alliansens förslag om nystartsjobb kommer att göra det påtagligt lättare för människor som varit borta länge från arbetsmarknaden att återvända. Nystartsjobben sänker arbetskraftskostnaden . Till följd av avgränsningen mot grupper med svag förankring på arbetsmarknaden kommer skattesänkningen inte nämnvärt påverka löntagarnas lönekrav. Därmed finns det starka skäl att tro att sysselsättningseffekten kan bli märkbar. En förhållandevis konservativ bedömning är att förslaget kan generera minst 50000 nya jobb. satsar, vilket redovisades ovan, betydande belopp på olika typer av främst kommunala verksamheter, exempelvis skola och vård. Satsningarna bedöms skapa flera jobb som en del av resurserna kommer att medföra en förskjutning av det relativa löneläget, vilket kommer att gynna kvinnor. Ett högre relativt löneläge är också nödvändigt för att kunna locka fler att vilja arbeta inom dessa sektorer. Sammantaget bedöms dessa satsningar kunna skapa uppemot 20000 nya jobb. föreslår att biståndet inte ökar lika snabbt som regeringen. Minskade utgifter för verksamheter utomlands som i stället används till satsningar i innebär en ökad inhemsk efterfrågan. En rimlig bedömning är att denna besparing kan komma att skapa 2000030000 nya jobb. Sammantaget innebär detta, vid sidan av den sysselsättningsstimulerande effekt som jobbavdraget har, att politik medför en kraftig ökning av efterfrågan på arbetskraft. Redan på kort sikt bedöms politiken kunna generera 110120000 nya jobb. Utbudet av arbetskraft bedöms öka i stort sett lika mycket, vilket betyder att politiken är välavvägd även ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Tabell 12.2 Vissa sysselsättningseffekter på kort sikt Våra förslag innebär i korthet: Kärnan i vår politik är en kraftig sänkning av trösklarna, eller marginaleffekterna, att träda in på arbetsmarknaden. I många fall kan skatten t.o.m. sjunka vid en övergång från bidragsberoende till arbete trots att inkomsten är högre vid arbete. Detta betyder att politik ger en direkt i arbete-subvention. Erfarenheterna av åtgärder av detta slag är mycket positiva och kan på goda grunder förväntas öka utbudet och sysselsättningen märkbart.66 Skattereformen innebär att marginalskatterna sjunker för dem som arbetar och har låga och normala heltidslöner eller som jobbar deltid. Egenfinansieringen i akassan höjs med och ersättningarna sänks med . Ersättningen i sjukförsäkringen sänks men mer tydligt . Förtidspensionen sänks med ca 67procent. Avdrag införs för hushållsnära tjänster. Kraftiga satsningar föreslås på främst kommunala verksamheter, exempelvis vård, utbildning och trygghet. I tabell 12.3 nedan redovisas de samlade utbuds- och efterfrågeeffekterna av förslagen ovan.67 Vissa effekter har emellertid inte kunnat beräknas, exempelvis effekterna av integrationsprogrammet och ändrad struktur på finansieringen av akassan. Ett stort antal studier visar att höga tröskeleffekter, marginalskatter och en hög ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till att strukturarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som är förenlig med stabil prisstegringstakt, blir högre. En sänkning av inkomstskatterna kommer att dämpa arbetslösheten. Det faktum att tyngdpunkten av skattesänkningarna inriktas på att sänka tröskeln för att träda in på arbetsmarknaden talar för att sysselsättningseffekten blir märkbar. Den högre sysselsättningen kommer att stimulera utbudet, vilket medför att arbetslösheten inte dämpas lika mycket. Enbart inkomstskatteförslagen bedöms sänka den långsiktiga arbetslösheten med . Våra förslag om sänkta ersättningar och höjda avgifter i olika försäkringar tillsammans med sänkningen av trösklarna och marginalskatten bedöms medföra att den genomsnittliga arbetslöshetsperioden och arbetslösheten minskar. Ersättningen i sjukförsäkringen sänks mer märkbart 2007. (2003) visar att en sänkning av den storleksordning som vi föreslår bör resultera i en sysselsättningsökning på ca 0,5 respektive ca 2procent vid oförändrad produktivitet. På kort sikt finns det skäl att tro att ett återflöde av tidigare sjuka till kommer att medföra att arbetslösheten stiger något. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. bedöms sysselsättningen stiga med eller med knappt 150000 personer. Utbudet bedöms stiga med ca 3procent eller 130000 personer. På stiger sysselsättningen och utbudet mer, se tabell 12.3. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med . Tabell 12.3 Dynamiska effekter Källa: Egna beräkningar. Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan, givet att produktiviteten inte förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med 0,30,. En ökning av produktionsnivån med 1procent kan väntas stärka de offentliga finanserna med i storleksordningen 0,7procent av BNP. En långsiktig produktionsökning på knappt 8procent motsvarar således en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med bortåt 135miljarder kronor . Till det kommer minskade kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspension. Sammantaget bedöms högre skatteintäkter och minskade kostnader stärka de offentliga finanserna med mellan 65 och 150miljarder kronor, se tabell 12.4. En höjning av den långsiktiga tillväxten med 0,3procentenheter motsvarar ett ytterligare tillskott på ca 5miljarder kronor . Tabell 12.4 Samlade dynamiska finansiella effekter, miljarder kronor Andel av BNP 2004 Källa: Egna beräkningar. I takt med att de dynamiska finansiella effekterna materialiseras är det viktigt att finanspolitiken vägs av för att förhindra att den blir för stram. 12.4Effekter på hushållens ekonomi Den viktigaste målsättningen med vårt budgetalternativ är att det ska löna sig bättre att arbeta. Det sker både genom det särskilda jobbavdraget i den kommunala beskattningen och genom sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemet. I kapitel 6 redovisas effekter av jobbavdraget på hushållens ekonomi. Här diskuteras hur hushållen påverkas av andra förslag i kombination med inkomstskattereformen. 12.4.1Från bidrag till arbete jobbavdrag är särskilt utformat så att det ska löna sig att gå från bidragsberoende till arbete även om man får ett låg- eller medelavlönat jobb. Tabell 12.5 Från arbetslöshet till arbete, disponibel inkomst i kronor A-kassa efter skatt vid arbetslöshet Lön efter skatt vid arbete Lön i stället för a-kassa efter skatt Tabell 12.5 ovan visar att en person som går från arbetslöshet till ett arbete, med samma lön på som före arbetslösheten, får en ökning av den disponibla inkomsten efter skatt med . Med vårt förslag, innebärande både sänkt ersättning av akassan från och ett jobbavdrag, får personen en ökning av den disponibla inkomsten efter skatt med . 12.4.2Arbetslös del av året Arbetslöshetsersättningen är tänkt att vara en omställningsförsäkring och fungerar i de flesta fall också som en sådan. En person som blir arbetslös är det i genomsnitt ungefär 90arbetsdagar, vilket motsvarar lite mer än fyra kalendermånader. Tabell 12.6 Förändrad disponibel inkomst efter skatt vid korttidsarbetslöshet, kronor Tabell 12.6 ovan gäller för en förskollärare som är arbetslös av året för att sedan återgå till ett arbete med samma lön som . För denna person kompenseras sänkningen av a-kassan mer än väl av jobbavdrag. Personen får 8500kronor mer att leva på efter skatt . 12.4.3Från deltid till heltid Jobbavdraget är även utformat så att det ska löna sig bättre än att gå från deltid till heltid. Tabell 12.7 Från deltid till heltid, disponibel inkomst i kronor Förändring av lön efter skatt Tabell 12.7 ovan visar att en person som går upp från 75 procents arbetstid till heltid, och därmed ökar sin månadslön från till , med dagens regler får en ökning av sin disponibla inkomst med eller . Med vårt jobbavdrag skulle samma person få en ökning av sin disponibla inkomst med eller . 12.4.4Mer kvar vid arbete jobbavdrag har delvis finansierats genom minskade subventioner till a-kassan, slopad avdragsrätt för fackföreningsavgift och en överföring av kostnaderna för ersättning vid inkomstbortfall vid trafikolyckor från den statliga sjukförsäkringen och förtidspensionen till trafikförsäkringen. Därför kan det vara intressant att se effekterna av såväl skattesänkningen som finansieringen av den för några vanliga yrkesgrupper. Tabell 12.8 Förändrad disponibel inkomst i kronor för olika yrkesgrupper A-kassa och fack ej avdragsgillt Tabell 12.8 ovan visar att den disponibla inkomsten efter skatt för några vanliga yrkesgrupper ökar med när hänsyn tagits både till skattesänkningen och till de avgiftshöjningar som den finansieras med. förslag till utgiftsramar och utgiftstak Avvikelse mot prop. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Presstödet har trots goda intentioner fått övervägande negativa effekter. Bidraget har medfört att tidningar underlåtit att ta ekonomiskt ansvar. Stödet har också medfört att konkurrensen snedvridits. Vi föreslår därför att presstödet gradvis avvecklas. Vi anser vidare att såväl Radio- och som verksamhet kan renodlas och att anslagen därför kan minskas. har expanderat avsevärt . Vi anser att det finns skäl att hålla tillbaka expansion. ska fungera väl, vilket krav kan tillgodoses med en större renodling av arbetsuppgifter. Expansion ska inte förväxlas med effektivitet. Vi föreslår således att anslagssparande dras in. Däremot ska utrikesförvaltningen förstärkas med i syfte att säkerställa ett kraftfullt och framgångsrikt internationellt samarbete. Vi anser också att Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information ska avvecklas. Opinionsbildningen åligger primärt de förtroendevalda. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vi föreslår endast mindre förändringar av utgifterna inom detta område. () ansvarar för den sektorsövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. SCB:s uppgifter bör begränsas. För att säkerställa efterfrågan är det därför rimligt att eftersträva en ökad grad av avgiftsfinansiering. Mot denna bakgrund minskar vi anslaget. () ska verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. Vi anser att NOU bör sammanföras med och ombildas till en ny myndighet, . Besparingar möjliggörs genom de samordningsfördelar som uppnås. Mot denna bakgrund minskas anslagen. Vad gäller den nya förvaltningspolitiska myndigheten menar att respektive myndighet ska tillse att kvalitets- och kompetensförsörjning, effektivitet och utvecklingsarbete upprätthålls. Mot denna bakgrund anser att det inte finns något behov av den nya myndigheten. presenterar i denna motion en politik som av allt att döma kommer att stimulera sysselsättningen varaktigt och rejält. Mot denna bakgrund motsätter vi oss regeringens tillfälliga åtgärd på s.k. statliga kompetensöverföringsjobb. Vi motsätter oss att trängselskatten införs. Betalstationerna är emellertid i stort sett redan på plats, varför vårt nej bara medför en begränsad besparing. Besparingen väntas vara ungefär lika stor som de skatteintäkter som försöket väntas inbringa men som vi inte tillgodoräknar oss. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Målet för skatteförvaltningen ska vara att på ett effektivt sätt driva in de skatter som beslutats. föreslår att flera administrativt tunga skatter avskaffas, exempelvis förmögenhetsskatten och reklamskatten, samt att rätten till de mycket resurskrävande s.k. övriga avdragen ytterligare begränsas. Därtill har arvs- och gåvoskatten avskaffats. Sammantaget kommer detta att minska bördan hos . har fått kritik för att rättssäkerheten inom skatteområdet är bristfällig. Vi föreslår därför att 4miljoner kronor av det samlade anslaget avsätts till att stärka rättssäkerheten. Sammantaget är det dock rimligt att minska anslaget till skatteförvaltningen. Kronofogdemyndigheterna bör öka effektiviteten. Vi föreslår en neddragning av nivån . Tullen fyller en mycket viktig funktion i brottsbekämpningen. Smuggling av narkotika m.m. har ökat kraftigt. Otillräckliga resurser har bidragit till att flera av regeringens mål inte har kunnat uppfyllas. Antalet beslag av narkotika, alkohol och tobak har minskat kraftigt, särskilt av de två sistnämnda. Anslagen till tullverksamheten är otillräckliga för att möta politikens inriktning och mål. Mot denna bakgrund måste tullen få en tydlig resursförstärkning. Vidare ska tullens verksamhet finansieras via anslag och inte delvis genom att offentligrättsliga medel tas i anspråk. Vi ökar därför anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Det övergripande målet för rättsväsendet är trygghet och säkerhet för den enskilde. Medborgare som drabbas av brott ska kunna lita på att dessa upp och lagförs. Polisen är den yttersta garanten för människors trygghet och måste finnas till hands på de tider brott begås. Brott som anmäls ska utredas och upp till en större andel än vad som sker . Antagningen till polishögskolorna måste behållas på en hög nivå och planering för en utbyggnad påbörjas. De utexaminerade poliserna ska anställas. Vi ökar anslagen till polisen. Genom dessa satsningar ges möjlighet till modernisering av polisorganisationen bl.a. genom bättre chefsutbildning. Anslagsökningen innefattar även en brottsofferhandläggarfunktion över hela landet. Åklagarna har, tillsammans med polisen, ansvaret för samhällets brottsbekämpning. Vi ökar anslagen för att säkerställa nödvändiga rekryteringar och angelägen kompetensutveckling. Domstolarna måste ges tillräckliga resurser för att klara av måltillströmningen på ett rättssäkert sätt, utan växande ärendebalanser. För att kriminalvården ska uppfylla sitt uppdrag måste resurser tillföras. Kraftfulla och målinriktade insatser mot narkotikan på anstalterna samt tillräckligt med anstaltsplatser för att tillåta motivationsavdelningar och en fungerande differentiering av de intagna är nödvändigt, liksom åtgärder för ökad säkerhet i och vid anstalterna. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan måste mer aktivt stödja insatser för fred och stabilitet i världen. Efterfrågan på svenska freds- och säkerhetsfrämjande insatser kommer att öka. måste tydligare stödja insatser som syftar till att motverka internationell terrorism, såsom att använda biståndsmedel till att förstöra vapenlager av lätta vapen, men också biologiska och kemiska vapenlager. Vi förstärker därför anslaget Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och menar att merparterna av kostnaderna i anslaget är i överensstämmelse med /DAC:s definition om bistånd och därmed kan avräknas från biståndsramen. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Vi vill därför förstärka anslaget till utrikesförvaltningen i utgiftsområde 1. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Det är vår uppfattning att ska öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi ska aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. ska kunna bidra med en egen battle group. Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. De två anslagen till det militära försvaret förstärks därför. I den redovisning regeringen nu lämnar anges inte kostnaderna för de enskilda materielprojekten, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av den. Därför är det viktigt att den materielplan som föreläggs är spårbar. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Det sker en kraftig ökning av biståndsanslagen . En fördubbling av biståndsanslagen är inte motiverad. Även med våra justeringar kommer biståndsanslagen att öka med av . Vi menar att nuvarande biståndsnivå, sett till vad som har betalats ut, är tillräcklig och anslår därför till anslag 8:1 Biståndsverksamhet. Vi anser att biståndet präglas av bristande fokus och bristande effektivitet. Biståndet bör i större utsträckning inriktas på att bekämpa fattigdomen i världen. För det krävs en tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt. Kampen mot fattigdom och epidemier som hiv/aids måste fortsätta med full kraft. måste också verka för en bättre samordning av det multilaterala biståndet. G8-ländernas och Internationella valutafondens och beslut om skuldavskrivning till fattiga och högt skuldsatta länder är ett steg i rätt riktning och kommer att öka förutsättningarna för en snabb fattigdomsutrotning samt att FN:s millenniemål kan uppfyllas. Med vårt anslagsförslag kommer internationella bistånd att överstiga de av BNI som () rekommenderar. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Det är olyckligt att den svenska välfärdsmodellen bidrar till extra höga marginaleffekter för just de grupper som har svag förankring på arbetsmarknaden, exempelvis invandrare. Dessa grupper får i högre grad inkomststöd via socialbidrag som trappas av krona för krona vid stigande inkomster och därför ger hundraprocentiga marginaleffekter. Vi överväger därför att föreslå att en statlig etableringspeng införs för nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare. Etableringspengen skulle utgå efter att uppehållstillstånd har beviljats och inte avräknas mot eventuell arbetsinkomst. Vi föreslår också att arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvfart får en lönesubvention på av lönen så länge som undervisningen pågår, dock högst . Lön bör utgå i enlighet med gällande kollektivavtal. Allianspartierna har i sina respektive budgetar lagt fram förslag om att arbetsgivaravgiften ska slopas för privata arbetsgivare som anställer personer som befunnit sig långt från arbetsmarknaden . Den föreslagna rättigheten som fått namnet nystartsjobb har omfattat långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade och långvarigt socialbidragsberoende utan arbete samt flyktingar och anhöriginvandrare som beviljats uppehållstillstånd. Vi moderater föreslår nu att nystartsjobben även ska omfatta nyanlända flyktingar som lyckas få ett arbete under asylprocessen innan uppehållstillstånd har beviljats. Vi ifrågasatte syftet med inrättandet av . Vi anser fortfarande inte att det fyller någon väsentlig funktion. Därför bör läggas ned. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi vill införa en nationell vårdgaranti och avsätter medel för att införa denna. Klarar inte det egna av att ge vård har patienten rätt att på hemlandstingets bekostnad få sin vård utförd i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Denna vårdgaranti ingår i en borgerlig överenskommelse och innebär att sammanlagt 3,5miljarder kronor satsas . Vi vill genomföra en satsning på insatser för att höja kvaliteten i vården. Kostnaden för denna uppgår till . Dessutom bör en reform som syftar till att förbättra möjligheten till fritt val inom äldreomsorgen genomföras. Kostnaden för denna reform uppskattas till . vill spara 2,45 miljarder i läkemedelsförmånen under vart och ett av åren 20062008. Besparingen realiseras genom att en expeditionsavgift om per apoteksbesök tas ut av alla. Dessutom ska högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen höjas till , vilket innebär att patienterna betalar alla läkemedelskostnader . Den s.k. rabattrappan tas därmed bort. Det finns stort behov av ett förbättrat högkostnadsskydd i tandvården. Vi vill införa ett skydd för samtliga åldersgrupper som omfattar alla. Reformen finansieras genom att subventionen för personer med låga tandvårdskostnader minskas. För gruppen psykiskt sjuka vill vi göra en speciell satsning genom att utvidga verksamheten med personliga ombud. avsätts för vart och ett av åren 20062008. En förstärkning av den oberoende tillsynen sker genom inrättandet av en särskild tillsynsorganisation inom . Merkostnaden för denna satsning beräknas till 100miljoner kronor. För att stimulera framväxten av riktade insatser och regionalt och lokalt folkhälsoarbete vill vi inrätta en anslagspost 14:11 Lokalt folkhälsoarbete. Vi finansierar denna satsning genom att det statliga läggs ned. Vi vill också genomföra en extra satsning för att stimulera utvecklingen av stödet till anhöriga. Vi finansierar denna satsning genom att vi säger nej till regeringens ökade bidrag på detta område. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Vi är inom alliansen överens om att ersättningen i sjukförsäkringen ska baseras på den inkomst man verkligen har haft, inte den inkomst man räknar med att ha .