mot · GT02N5 · 2005-10-25 00:00:00 — beslutar att den av regeringen föreslagna ändringen i 3 kap. 9b § ellagen skall träda i kraft först . avslår regeringens förslag till ändring av 10 kap. 916 §§ ellagen enligt vad i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med förslag om avbrottsersättningen så att tolvtimmarsregeln ersätts med en 24-timmarsregel och på ett sådant sätt att dessa regler också de kan träda i kraft enligt vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning om de små elnätbolagens situation. Långsiktiga och stabila spelregler är livsviktiga för ett fungerande näringsliv. Regeringens proposition 2005/06:27 Leveranssäkra elnät har allvarliga brister utifrån det perspektivet. Dessutom fokuserar Socialdemokraterna alltför mycket på de stora företagen i sina förslag. Innebörden av detta är att marknadskoncentrationen kommer att öka inom området; de små nätbolagen slås ut och köps upp av de stora. Detta innebär en stor risk att de nya hårdare kraven tvingar fram en strukturomvandling som inte är bra för konsumenterna. Här vill jag lyfta fram ett exempel på de problem som propositionen kan medföra. är ett publikt bolag, noterat på Aktietorget. Företaget har sitt ursprung i de ekonomiska föreningar som byggt upp elförsörjningen i . Bland aktieägarna finns ca 1500 mindre ägare, varav många är kunder till och bor i . Genom en ansvarsfull strategi har byggt upp ett allt leveranssäkrare elnät, med en dimensionering som svarar mot högt ställda planeringsmål och med en lokalt baserad beredskap som kan åtgärda fel . elnät har inte haft några avbrott . Funktionskraven om högst stämmer väl överens med de ambitioner har. Men en storm av omfattning i Vallentunaområdet skulle kunna få långtgående konsekvenser även för dessa elkunder, med många samtidiga fel på ledningsnätet. Sannolikheten att en sådan katastrof skulle inträffa här är mycket liten, men den är naturligtvis inte noll. De av regeringen föreslagna ersättningarna efter mer än 12 timmars avbrott skulle vid ett katastroftillfälle kunna kullkasta mycket välskötta ekonomi. Om 2000 landsbygdskunder drabbas av avbrott innebär det ersättningsutbetalning på ca , att jämföra med totala nätintäkter som är ca . Detta problem är ännu större för ett mindre nätföretag med stor andel landsbygdskunder. Vidare måste det finnas proportion mellan generell avbrottsersättning och den skada som konsumenten upplever. Ellagens skadeståndsregler för konsumenter ger ersättning även vid kortare avbrott för konsumentens verkliga förlust. Till exempel i Vallentunaområdet finns det många fritidshus som har en låg årlig förbrukning och där t.o.m. huvudströmbrytarna är avslagna . Är det rimligt att hela kundkollektivet skall betala avbrottsersättning till dessa? Med omregleringen 1996 skapades en fri och konkurrensutsatt marknad för handeln och produktionen av el, medan distributionen av elen förblev ett monopol under fortsatt strikt statlig kontroll. 1996 fanns det ca 200 nätföretag i . Kvar är bara ca 130 av dessa är två statligt ägda, 100 kommunägda, fem privatägda och resterande 25 ekonomiska föreningar. Största minskningen har skett bland privata nätföretag. Dessa har minskat med 41 bolag, en minskning ! De tre stora kvarvarande nätbolagen är , och /Eon. De har fördubblat sin marknadsandel och har av samtliga nätkunder. Störst är Eon med drygt en miljon nätkunder, av marknaden. De kommunägda bolagen har tillsammans av kunderna, medan de privata aktiebolagen och de ekonomiska föreningarna endast har . Notera att de stora också är dominerande då det gäller elproduktion, med sina av den samlade produktionskapaciteten. När nu staten avser att ställa ytterligare krav på tunga investeringar för ökad leveranssäkerhet på nätbolagen kommer detta sannolikt också att öka takten i utförsäljningen av små och lokala nätföretag. Även denna marknad riskerar alltså att bli en oligopolmarknad precis som elproduktionen. Man kan också fråga sig om de tre största nätbolagen är mera kostnadseffektiva och har högre leveranssäkerhet än de mindre nätbolagen. Erfarenheten från elförsörjningen , och stormen härjningar, pekar knappast på det. Inga mindre bolag kommunägda, privata eller föreningsägda har haft tillnärmelsevis så många kunder utan el och så långa avbrottstider som de tre största nätbolagen. En viktig orsak kan säkert vara att det lilla nätbolaget har proportionellt större resurser att sätta in vid en stor störning än de stora bolagen. Dessutom har personalen i de mindre elnätsföretagen vanligtvis god lokalkännedom som underlättar felsökning och kortar tiden för att åtgärda felen. Av stor betydelse är säkert också personalens och företagsledningens förankring i bygden där bolaget verkar. De mindre nätbolagen har varit föregångare med allt från kablingen av elnätet på landsbygden till begripliga elräkningar baserade på fjärravläsning. Det är de mindre bolagen som legat i den tekniska framkanten på dessa områden. Enligt min mening medför propositionens förslag ett betydande hot mot de små nätbolagen. Regeringen föreslår att lagförslaget om i ändring i ellagen vad avser 3 kap. 9 a § skall träda i kraft . Övriga lagförslag föreslås träda i kraft . Detta innebär att 3 kap. 9 b § skall träda i kraft , som paragrafen innehåller en hänvisning till paragrafen som träder i kraft . Paragraf 9 b bör alltså även den träda i kraft först . Det bör bli beslut. Med anledning av det ovan anförda om speciellt de små nätbolagens situation bör innehållet i förslaget om avbrottsersättning i 10 kap. 916 §§ ändras så att tolvtimmarsregeln i 10 § ersätts med en 24-timmarsregel. Regeringen bör återkomma med förslag i ärendet och på ett sådant sätt att dessa regler också de kan träda i kraft . På så sätt tillgodoses kravet på långsiktighet i förändringsarbetet. Bolagen får därför på sig att genomföra en omställning för en ökad leveranssäkerhet. Innebörden av detta är att bör avslå förslaget till 10 kap. 916 §§. I motionen har påpekats att lagstiftningsförslagen tenderar att till sin inriktning fokusera på de stora elnätbolagens situation. Då kommer de små nätbolagen i skymundan, och detta kan leda till att de äts upp av de stora. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som syftar till att skapa rimliga villkor för de små bolagens situation. Möjligen bör en sådan utredning kunna komma fram till en differentiering av regelverket.