ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T482 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en snabbtågsförbindelse mellan och via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av järnvägsbanan mellan och . Frågan om en snabbtågsförbindelse mellan och via och har diskuterats. Underlaget är för denna sträcka väl så stort som på många andra snabbtågssträckor. är ett befolkningstätt område och belastningen på miljön från vägtrafiken är omfattande. Därför är det viktigt att minska vägtransporterna. är det oftast flyg som används för resor mellan denna del av och huvudstaden. Det mer miljövänliga tåget skulle bli ett fullgott alternativ om nämnda bana fick snabbtågstrafik. Det är omöjligt att från södra och mellersta anlända med tåg till för att delta i aktiviteter som börjar klockan 09.0009.30, i stället tvingas man till bilresor till flygplatserna och flyg till . Dagens tågtrafik går via , varför belastningen på järnvägen runt är mycket hög. Trafiken på ökar och det är ofta fullt på tågen. Kapacitetsproblemen är därför stora på stationsområdet och det är mycket svårt att sätta in fler tåg. En direktlinje från på Viskadalsbanan, det vill säga från via , och , skulle både öka möjligheten att åka tåg till huvudstaden och minska belastningen på . Det är också viktigt med en viss upprustning av bandelen mellan och för att få ner restiden. Detta skulle naturligtvis också vara till fördel även för den ökande pendeltrafiken på banan.
mot · GT02T483 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera väg 363 i . Väg 363 genom , framför allt sträckan VindelnUmeå, är i stort behov av förbättring. Vägen finns med på prioriteringslistan , men det är helt orimligt att vänta på upprustning av vägen. I finns ett omfattande industriellt kluster, och vägen mellan och är av utomordentligt stor betydelse för företagens transporter. Vidare är det många människor som pendlar från till jobb i . Eftersom vägen bitvis är av mycket låg kvalitet finns det stor risk att de som har arbete i väljer att flytta dit vilket är negativt för , som behöver ha kvar sina invånare med tanke på skatteunderlaget. Det är således angeläget att förbättringarna av väg 363 tidigareläggs. En revidering av vägplanen bör därför göras .
mot · GT02T484 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad säkerhet i och kring i fråga om fartygstrafik. En kartläggning gjord av sjöfartsmyndigheten i visar att risken för fartygskollisioner eller grundstötningar är stor i . Mot bakgrund av detta är den alltmer ökande fartygstrafiken i och igenom oroande. beräknades trafiken omfatta ca 21 000 passerande fartyg. har antalet närmast fördubblats. Med stor sannolikhet är en ytterligare ökning att vänta, framför allt av fartyg från ryska oljehamnar. Till detta kommer också den täta färjetrafiken mellan och . Så gott som sker det grundstötningar, och ett antal fartygskollisioner har också inträffat i . Den kollision som skedde mellan oljetankern hai och ett polskägt lastfartyg visar med tydlighet hur sårbart systemet är. Olyckan visade också de allvarliga konsekvenser som en fartygsolycka kan få både för dem som finns ombord på fartygen och för människorna och miljön kring våra kuster. För att undvika liknande olyckor är det av stor vikt att se på olika lösningar som kan minska risken för olyckor i . Några av de säkerhetshöjande åtgärder som bör övervägas i det framtida arbetet med att höja säkerhet i och kring är följande: En komplettering av bojarna i trafiksepareringssystemet (TSS). Etablering av lotsplikt för tankfartyg och fartyg som bär farligt gods. Se över möjligheten att inrätta ett (VTS), som är bemannat dygnet runt. Detta är några förslag som skulle höja säkerheten i och kring markant. Dessa bör tas med i det framtida arbetet för en förbättrad säkerhet i området.
mot · GT02T485 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för infrastrukturen i . har ett stort antal små och medelstora företag. Många av dem är underleverantörer och många är exportföretag. Tillväxten i är av tradition god. För att klara framtidens utmaningar och den allt hårdare konkurrensen måste dock viktiga grundförutsättningar stärkas. En sådan är en bra infrastruktur och goda transportmöjligheter. Transportinfrastrukturen är av största betydelse för en ny hållbar och långsiktig utveckling och för att företagsamheten i länet ska klara den allt hårdare konkurrensen. Här behövs betydande insatser. Länet, och speciellt Jönköpingsområdet, saknar goda järnvägsförbindelser med och . Götalandsbanan skulle avsevärt kunna förbättra denna situation. Men då är det mycket angeläget att delen BoråsJönköpingLinköping kommer in i planeringsarbetet för . Medel måste avsättas inom nästa planeringsperiod och inte enbart omnämnas i text i olika planeringsdokument. Befintliga och planerade kombiterminaler, Gamlarp och Torsvik, måste få de medel som krävs för att verksamheterna ska kunna svara upp mot miljökrav och näringslivets stora efterfrågan på dessa tjänster. Vad gäller vägnätet i länet finns flera stora brister, såsom , 40, 26/47 samt flera vägar inom länsnätet. Vägnätet är av utomordentligt stor betydelse för såväl boende som verksamheter. Länets industri är i hög utsträckning inriktad på underleverantörskap för vidare industri i och utom länet. Därför är det alldeles nödvändigt för såväl som att vårt vägnät inte eftersätts utan erforderliga investeringar görs. Ytterligare senareläggningar av planerade vägobjekt får omedelbar negativ inverkan på länets möjligheter att utveckla och behålla vårt näringsliv. Flygplatsen måste vara ett nationellt ansvar. är landets femte största län och måste ha en flygplats som baseras på ett nationellt ansvar. Flyget har en mycket stor betydelse för länets näringsliv som har ett antal huvudkontor lokaliserade till området och framför allt till . Lokaliseringen av huvudkontor förutsätter en flygplats. ELMIA, som är en av största mässarrangörer, är helt beroende av en flygplats. Vi har här pekat på ett antal angelägna infrastruktursatsningar där det är nödvändigt att staten tar sitt ansvar.
mot · GT02T489 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga en översyn av körkortsvalideringen. har ett ökat intresse märkts för att validera kunskaper och erfarenheter som människor med utländsk bakgrund har med sig till . Vi har numera valideringscentrum och regelmässigt prövningar av om utländska examina kan jämställas med svenska. Detta är viktiga insatser för att öka förutsättningarna för människor med utländsk bakgrund att få tillträde till den svenska arbetsmarknaden. Förutom att validera yrkeskunskaper och språk, finns också behov av att validera andra erfarenheter exempelvis trafikkunskaper. finns goda möjligheter för andra EU-medborgare, samt även medborgare från några övriga länder utanför EU, att relativt skyndsamt få sina körkort godkända i . Dock gäller inte detta och två länder som vi redan har ett nära och bra samarbete med, och där en stor del av de senaste årens invandring har sin bakgrund. För att underlätta integrationen av forna medborgare från och finns det skäl att överväga en förändrad körkortsvalidering givetvis med beaktande av de kvalitetskrav som kan och ska ställas vid körkortsvalidering från andra länder.
mot · GT02T491 · 2005-09-29 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i lagen om elektronisk kommunikation. Allt vanligare är att mobiltelefoner används i brottslig verksamhet. Stölder av mobiltelefoner är också ett avsevärt bekymmer. När polisen ska utreda dessa typer av brott finns lagenliga hinder. Den operatör som tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst har enligt 6 kap. 20 § första stycket 3 lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation tystnadsplikt för bl.a. uppgifter som angår särskilda elektroniska meddelanden som operatören har fått del av eller tillgång till. Med uppgifter som angår särskilda elektroniska meddelanden avses bl.a. uppgifter om positionen hos en mobiltelefon. I 22 § första stycket 3 samma kapitel anges de fall när operatören är skyldig, och därmed behörig, att trots sin tystnadsplikt lämna uppgifter till polisen eller annan brottsutredande myndighet. En sådan skyldighet gäller i en förundersökning där misstanken rör brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Eftersom stöld av mobiltelefon inte är ett brott med minst två års fängelse i straffskalan saknas möjlighet för operatören att bryta mot tystnadsplikten och lämna ut sådana uppgifter till polisen. Detta innebär att polisen är förhindrad att göra en utredning av hög kvalitet. Lagen bör därför ändras så att stulna mobiltelefoner respektive mobiltelefoner i brottslig verksamhet kan spåras via operatören av polisen. Tillstånd för sådan sökning bör ges av befäl inom polismyndigheten.
mot · GT02T494 · 2005-09-28 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till om att införa ett båtregister. begär att regeringen återkommer med förslag till om att införa båtskatt.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. betalar man skatt för sitt boende, även fritidsboende. Däremot behöver man inte skatta för sin fritidsbåt. En båtskatt skulle ge välbehövliga inkomster till staten. Men detta är ändå inte huvudargumentet för att införa en sådan skatt. Det viktigaste skälet är alla de kostnader som båtägare genererar utan att i tillräcklig utsträckning bidra. Kommunerna betalar för hamnar, där båtarna kan lägga till. Rengöring av stränderna som följd av båttrafiken ligger också på kommuner/privat boende längs kusterna. Staten har ansvar för och större föroreningar som båttrafiken orsakar. Allt detta kostar, trots att dessutom bärs upp av ideella krafter. På samma sätt som på land förekommer vårdslöshet och fylleri i sjötrafiken. Kontrollen till sjöss är dock i det närmaste obefintlig. Här behövs mer resurser. För att kunna ta ut skatt måste först ett register för fritidsbåtar upprättas. Detta register bör omfatta större och/eller motordrivna båtar. Ett båtregister är dessutom en nödvändig förutsättning för en effektiv bekämpning av båtstölder och andra brott till sjöss.
mot · GT02T496 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ersättning till vägarna i de stormdrabbade områdena i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att avsätta medel till skogsbrandflyget så att denna verksamhet kan fortsätta.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FöU. Skogen är en av enskilt största tillgångar. Förutom att råvaror från skogen är enskilt största inkomstkälla är skogen en oskattbar tillgång för både svenskar och utländska turister. Dessutom inbringar skogen stora inkomster från turism och ger utrymme för fritidsliv och rekreation. Skogen är alltså en plats för både arbete och fritidsaktiviteter. Stormen ödelade stora delar av skogen i och förändrade förutsättningarna för både enskilda skogsägare och kommuner. Som en konsekvens av den mångfaldigt ökade skogsavverkningen och de många virkestransporterna har nedslitningen av vägnätet ökat dramatiskt. Det gäller särskilt de mindre vägarna både allmänna och privata. har ansökt och erhållit stöd från EU med anledning av de enorma skador och kostnader som stormen orsakat. I EU-stödet ingår även ersättning till vägnätet i de drabbade områdena. Det är därför mycket viktigt att staten tillför resurser till de vägar, både allmänna och privata, som körs sönder på grund av de många virkestransporterna. skogar är oftast vidsträckta och brandrisken större än i annan natur. Övervakning för att upptäcka och förhindra bränder är viktigt. Övervakning har därför skett med så kallat skogsbrandflyg, men har denna verksamhet lagts ned. Orsaken är att det statliga bidraget till denna viktiga verksamhet har dragits in. Regeringen beslöt efter stormen att återinföra stödet till skogsbrandflyget, men endast till de områden som drabbats av stormen. Det statliga bidraget till skogsbrandflyget är litet och omfattar i praktiken endast kostnader för drivmedel och visst underhåll till frivilligflyget. Då det ligger i det allmännas intresse att upprätthålla en effektiv övervakning av den svenska skogen för att kunna upptäcka och förhindra skogsbränder, bör stödet till skogsbrandflyget permanentas.
mot · GT02T502 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väg 288. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om eftersatt underhåll av de mindre vägarna i . Ett av landets viktigaste tillväxtområden är och med omnejd. Här finns välutbildad arbetskraft och ett expansivt näringsliv. För att en tillväxtmotor skall fungera och fortsätta att utvecklas krävs fortsatta förbättringar av infrastrukturen. Jag vill lyfta fram två angelägna vägprojekt. UppsalaÖsthammar har stor betydelse för pendlingen från de östra delarna av länet mot . Vägen har i förhållande till trafikvolymerna stora brister både när det gäller profil och vägbredd. Många hastighetsnedsättningar leder till långa transporttider. Vägen är i stort behov av ombyggnader och förbättringar. är ett betydelsefullt regionalt stråk i . Stråket är en viktig länk för regional trafik mellan , och söderut mot , men också för interregional trafik mellan norra och . Vägen avlastar från långväga genomfartstrafik i nordsydlig riktning och kan ses som en västlig förbifart förbi . Mellan och är standarden bristfällig och i stort behov av ombyggnad. Även infarten till UppsalaKvarnbolund behöver åtgärdas för ökad trafiksäkerhet och framkomlighet.
mot · GT02T505 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sträva och arbeta för att nå upp till den ambition som finns att det statliga driftstödet skall vara av flygplatsernas samlade underskott. Det statliga driftbidraget har utan tvekan på ett effektivt sätt medverkat till att säkerställa ett flygplatssystem i hela landet. Huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med svagt befolkningsunderlag. Utan det statliga driftbidraget skulle flertalet av dessa flygplatser inte ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Detta skulle också innebära att landets förhållandevis goda täckning av flygplatser kraftigt skulle försämras. Staten bör ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna. Men statens ekonomiska ansvar skall inte utgöra en total finansiering, även fortsättningsvis skall rörelseintäkter vara den huvudsakliga finansieringen för flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. Driftbidraget är viktigt för att vi skall kunna säkerställa en god tillgänglighet och goda utvecklingsmöjligheter för regioner i hela landet. Det är viktigt att vi kan erbjuda väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. Staten har haft en ambition att det statliga driftstödet skulle vara av flygplatsernas samlade underskott. Där är vi inte , men det är något som vi bör sträva efter och arbeta för att nå. är det så att staten står för och för av det driftbidrag som betalas ut. har varit något tveksamt till att det skall vara med och finansiera ett konkurrerande flygplatssystem. Det är viktigt att om man gör en förändring av detta så får det inte innebära att det totala driftbidraget minskar. i (s)
mot · GT02T506 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om orimligheten i uppdrag att överväga vägavgifter enbart för norra upp till norska gränsen. En för alla, alla för en brukar det heta. Men när det gäller utbyggnaden och finansieringen av så kommer det ständigt nya förslag på utbyggnadstakt och tillgängliga budgetmedel. Att E 6 i norra till norska gränsen dessutom skulle bli aktuell för en eventuell vägavgift sa dåvarande kommunikationsminister ingenting om när han i valrörelsen åkte runt och klippte invigningsband. Är det så att skall göra ett strategiskt nytt vägval i den nationella finansieringen av nya vägar då skall ett beslut om avgiftsfinansierade vägar gälla alla kommande beslut om väginvesteringar. Det är orimligt att efter beslut om utbyggnad och även pågående byggnation av lägga fram förslag om en ny finansiering enbart avsedd för i norra . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T509 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att EU:s postdirektiv skall efterlevas i och Postens försämringar stoppas. Utveckling, förbättring och kvalitet är viktiga ord i EU:s postdirektiv /67/EG. Enligt direktivet skall medlemsländerna säkerställa att de som tillhandahåller samhällsomfattande posttjänster gör minst en insamling och en utdelning varje arbetsdag, minst . Utdelningen skall ske vid juridisk eller fysisk persons bostad, eller i undantagsfall vid särskilda anläggningar. Sådana undantag skall beviljas av tillsyningsmyndigheten, i fall (), och anmälas till . Just nu gör en översyn av postutdelningen, som på sina håll slår väldigt hårt emot enskilda och familjer. Låt oss ta ett exempel: För två permanentboende familjer i byn , , upphör utdelningen och istället tvångsförflyttas deras postlådor tvåtre kilometer bort. Detta rimmar illa med att postdirektivet talar om förbättrad kvalitet för Postens kunder. Dessa gårdar har haft väl fungerande lantbrevbärarservice i 60år! erbjuder sig att fortsätta utdelningen som tidigare mot betalning. Det kallas hämta/lämna-service och kostar /månad. Vi anser det vara helt orimlig att privatpersoner skall behöva betala för något som borde vara en självklar samhällsfunktion för alla medborgare. Oavsett vilket alternativ man väljer blir detta en orättvis kostnad som slår hårt mot familjer och småföretagare i glesbygd. Konkurrensneutralitet måste råda på detta område! Statsrådet har sagt sig villig att vidta åtgärder, om rapporteringen från PTS skulle tyda på brister i den rikstäckande postservicen. Utifrån de uppgifter som har kommit statsrådet till del, borde det vara tydligt att det finns uppenbara brister i Postens service. hänvisar till PTS gällande riktlinjer och tänker inte ändra sina besparingsåtgärder. Ett grundfel i dessa riktlinjer är att de tillåter Posten att ha så stora skillnader i samhällsviktig infrastruktur mellan glesbygd och tätort. Vi är förvånade över att regeringen tillåter tillsynsmyndigheten ha olika och segregerande riktlinjer för medborgare i glesbygd kontra tätort, i synnerhet när det som i detta fall gäller en samhällsviktig infrastruktur. Skulle elnätsbolagen eller ha samma orättvisa riktlinjer att stödja sig mot, skulle medborgare som bor avsides i glesbygd snart sakna både elförsörjning och fast telefoni. En prövning av riktlinjerna mot postdirektivet bör omgående genomföras. För medborgarnas skull behöver åtgärder vidtas för att garantera att EU:s postdirektiv efterlevs i och Postens försämringar stoppas.
mot · GT02T514 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot användning av mobiltelefon vid bilkörning. dödas drygt 500 människor och flera tusen skadas allvarligt i vägtrafiken. Det är ett av de största folkhälsoproblemen i . För att höja trafiksäkerheten så har det tagits många bra initiativ . Det har införts vajerräcken som minskat mötesolyckorna, det har byggts ett stort antal rondeller som reducerat olyckorna i korsningar och man har sett över hastighetsbegränsningarna. så har det blivit allt vanligare att folk pratar i mobiltelefon som de kör bil, vilket har bidragit till trafikolyckor. I de flesta västeuropeiska länder, dock inte i , så råder det förbud mot att prata i mobiltelefon som man kör. För att förhindra att trafikolyckor sker på grund av att föraren samtalar i telefon och har en hand upptagen för att sköta mobiltelefonen så borde följa andra länders exempel och införa mobiltelefonförbud då man kör. utredning om användandet av mobiltelefoner och andra IT-system under körning, , visar främst på att det är samtalet som sådant och dess komplexitet som belastar föraren och därmed distraherar henne eller honom.
mot · GT02T515 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stimulera länstrafikbolagen att möjliggöra arbetspendling över länsgränser till rimliga kostnader. Det är allt vanligare att arbetstagare dagpendlar till och från sina arbetsplatser allt längre sträckor. Illustrativa exempel finns i och runt där snabbgående regional- och fjärrtåg möjliggör för tiotusenden att arbetspendla till och från med bostadsorter som , , eller som bas. Länstrafiken i , och har uppenbart lyckats att både komma överens och organisera turtrafiken på ett lyckosamt sätt både tidsmässigt och kostnadsmässigt. Däremot gäller helt andra och sämre villkor för pendlare till och från . För del har lokaltrafiken lyckats organisera rimliga pendlingsvillkor för dagpendlare från norra till medan det omvända inte gäller. Pendlare från Gävleområdet söderöver till norra , och har sämre villkor, vilket anses bero på svårigheterna att komma överens med lokaltrafiken i . Många län har liknande bekymmer. Värst drabbar det dem som bor nära en större inpendlingsort men är bosatta på fel sida länsgränsen. De här flaskhalsproblemen måste lösas om våra arbetsmarknadsområden skall kunna bli större och fler skall kunna pendla. I princip kan inte detta problem vara mer svårlöst än att skolelever kan söka utbildning till skolor utanför hemkommunen eller att en vårdgaranti ger en patient rätt till vård varhelst inom landets gränser. Man kan tänka sig att en del av det kommunala inkomst- och kostnadsutjämningssystemet, där kollektivtrafik på regional och lokal nivå ingår, används för att jämna ut intäkter och kostnader mellan olika länstrafikbolag. Man kan vidare tänka sig att Rikstrafiken, som har ansvar för att upphandla den nationella kollektivtrafiken, ges ett vidare uppdrag, nämligen att vara förhandlingsinstitut mellan länstrafikbolagen och kanske till och med ges en lagstadgad rätt att ytterst fastställa gränsövergångstaxan. Oavsett hur problemet löses så är det av största vikt att de blir lösta. Större arbetsmarknadsregioner är ett måste för att upprätthålla sysselsättning och livskraft i glesare bygder.