mot · GT02Ju336 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en nollvision i arbetet mot kvinnovåld i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bekämpande av kvinnovåld. Det finns i flera tusen kvinnor som lever under ständigt hot, som utsätts för våld och som har sin rörelsefrihet inskränkt. Våld mot kvinnor är ett uttryck för den grövsta formen av kvinnoförtryck då en kvinnas rätt till sin egen kropp och liv inte respekteras. Det kan vi liberaler aldrig acceptera. Vi vill införa en nollvision i arbetet mot kvinnovåld. Det kräver omfattande åtgärder från rättsväsendet, sociala myndigheter samt hälso- och sjukvården. Frågan om hur många kvinnor som misshandlas i och har flera möjliga svar beroende på vilken statistik det är som används som underlag. Enligt () ökar antalet anmälda misshandelsbrott i såväl som , precis som för riket som helhet. Tabell 1: Antal anmälda fall av misshandel, inklusive grov misshandel, mot kvinnor Källa: (). Enligt BRÅ:s egna uppskattningar beror troligtvis ökningarna på att man i högre grad än tidigare anmäler misshandel som man har utsatts för samt att det faktiska våldet har ökat. Specialstudier från BRÅ visar också att gärningsmannen i av de anmälda fallen är en person (en man) som kvinnan är bekant med. I cirka två tredjedelar av dessa fall har mannen och kvinnan en nära relation. I sammanhanget bör dock noteras att mörkertalet när det gäller våld mot kvinnor är stort. BRÅ uppskattar att av våld mot kvinnor i nära relationer anmäls till polisen. Med andra ord, det faktiska antalet fall av misshandel är med stor sannolikhet större än de siffror som kan utläsas i tabellen ovan. leder den misshandel kvinnor utsätts för till det mest tragiska, att en kvinna mister livet. I har i snitt en kvinna anmälts som avliden till följd av våld . I ligger motsvarande siffra på drygt 10 personer . Det högsta antalet fall av våld med dödlig utgång återfinns i står för omkring hälften av alla fall i . Tabell 2: Antal anmälda fall då våld mot kvinnor haft dödlig utgång i respektive , inklusive Källa: (). Förekomsten av hedersrelaterat våld gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga och analysera behovet av insatser för flickor och unga kvinnor som riskerade att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Länsstyrelserna i såväl som har försökt att uppskatta antalet flickor/unga kvinnor som har sökt hjälp och som behöver stöd från samhället. I läns rapport konstateras att mellan 67 och 92 flickor har sökt hjälp . Den högre siffran syftar här på antalet hjälpsökande till alla myndigheter och verksamheter som ingår i undersökningen medan den lägre siffran är den siffra som tror är den verkliga siffran. noterar man också att det troligtvis finns ett stort mörkertal, dvs. flickor som aldrig kommer så långt som att de kommer i kontakt med någon myndighet eller verksamhet. I konstaterar att man har funnit 270300 flickor/unga kvinnor som söker hjälp och behöver stöd. Man bedömer också att det sannolikt finns en stor grupp flickor/unga kvinnor, kanske 23 gånger antalet hjälpsökande som av olika anledningar ännu inte vågar eller vill söka hjälp. Den stora majoriteten (200 stycken) hjälpsökande återfinns i kommuner. Det finns kvinnojourer/tjejjourer registrerade i fyra av sex kommuner: , , och . I och finns ingen jour, men båda kommunerna har ett samarbete med jourerna i . Det är ett samarbete som i praktiken innebär att hjälpsökande kvinnor från slussas vidare till jourerna i och att kommunerna utan kvinnojour betalar dygnskostnader (köper platser) för sina kvinnor. I finns det kvinnojourer i 26 av länets totalt 49 kommuner. Utifrån dessa siffror skulle man kunna dra slutsatsen att kvinnor boende i 23 kommuner saknar stöd i krissituationer. Det finns dock ett utbrett samarbete mellan jourerna, ett samarbete som också innebär att kvinnor, boende i kommuner utan kvinnojour, täcks in. Ett exempel är Kvinnojourer i Väst, en sammanslutning av kvinnojourer i . Ett annat exempel är Kvinnohuset i som drivs av . Kvinnohuset i drivs av fyra kvinnojourer: Jourerna i , , och . Totalt täcks 15 av länets kommuner in genom samarbetet. På liknande sätt har ett samarbete med och kvinnojourerna i ett arrangemang med och . Kvinnojourerna utgör ett ovärderligt arbeta som stöd åt våldsutsatta kvinnor. De är hårt belastade och har mycket få rum eller över huvud taget inget boende att erbjuda. Verksamheten behöver inte bedrivas av kommunerna, men det får inte råda osäkerhet om den kommunala finansieringen till kvinnojourer. En västsvensk nollvision mot kvinnovåld Vi kan inte acceptera att det fortfarande finns kvinnor i som utsätts för misshandel. Vi vill införa en nollvision i arbetet mot kvinnovåld och det kräver en samverkan mellan rättsväsende, sociala myndigheter och hälso- och sjukvård. har en rad förslag som borde införas och vilka skulle förbättra livet för många kvinnor. Höjt straffminimum för grov kvinnofridskränkning och överträdelse av besöksförbud. Elektronisk övervakning och indraget körkort för dem som överträder besöksförbud. En inrättas varje gång en kvinna mister livet efter våld från närstående. Åtgärds- och behandlingsprogram inom kriminalvården för män. Fler särskilda familjevåldsenheter där åklagare och polis samverkar. Hedersmotiv införs som försvårande omständighet för straffskärpningsgrunder. Ansvar för åtgärder mot hedersrelaterat våld flyttas från integrations- till justitieministern. Alla kommuner bör ha handlingsplan för arbete med våldsutsatta kvinnor. Kommunerna måste bistå med skyddat boende i högre grad. Våldsutsatta kvinnor skall ha social förtur till bostad över hela landet. Axel Darvik (fp)