ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf22 · 2005-03-29 00:00:00 — med anledning av framst. 2004/05:RRS16 styrelses framställning angående beräkningen av utgifterna för anslaget till sjukpenning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att erfarenhet skall tas till vara vid beräkning av sjukpenninganslag. har granskat de redovisade beslutsunderlagen för prognosen för statsbudgetens anslag för sjukpenningen. Sjukpenninganslaget har nästan utan undantag underskattats efter 1997. De erfarenheter som pekats på, bland annat av , förefaller inte ha tagits till vara. har visat på att höjda ersättningsnivåer och generösa ersättningsregler bidrog till ökningen av sjuk- och arbetsskadeersättningarna och att samma effekt har kunna noterats efter höjningar och regeländringar 1998. påpekades att man borde ta hänsyn till beteendeförändringar hos de försäkrade som skett med hänsyn till dessa förändringar. Enligt andra undersökningar borde man också ta hänsyn till att dessa beteendeförändringar förstärktes av att avtalsersättningarna höjdes. Dessa faktorer har varit kända och borde mycket noga ha redovisats och diskuterats så att regering och riksdag skulle kunna dra nytta av erfarenheten i detta fall. Med en sådan genomgång skulle det kanske varit möjligt att vinna bättre kunskap om andra faktorer som varit mer svårbedömda, till exempel varför antalet långtidssjuka stigit i mycket högre grad än vid tidigare ersättningsrelaterade uppgångar i sjuktalen. Det är inte bara statsbudgetens prognoser som berörs utan också alla de som är sjukskrivna eller förtidspensionerade. När det ständigt stigande antalet sjukskrivna inte kunde förutses räckte heller inte försäkringskassornas resurser. Tiden räckte inte för rehabiliteringsinsatser och antalet rehabiliteringar minskade när antalet sjukskrivna ökade. Hade regeringen redovisat sina slutsatser och antaganden hade erfarenhet och analys kunnat möta utvecklingen på ett annat sätt och politiken hade kunnat inriktas på att få fler tillbaka i arbete.
mot · GS02So11 · 2005-03-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:94 Kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att Kompetensstegen inför ett kriterium för att få fler heltidstjänster i vård och omsorg. Det är av stor betydelse för såväl nuvarande som framtida arbetstagare att arbetsplatserna inom vård och omsorg görs attraktiva. Det är viktigt inte minst för att befintlig personal ska vilja stanna kvar i verksamheten men även för framtidens behov av nyrekryteringar. Vården och omsorgen behöver en kvalitetsutveckling. Kompetenslyft av personalen är ett välkommet inslag för att utveckla verksamheten så att såväl personer med behov av vård och omsorg som anhöriga kan känna trygghet och ha tillit till omsorgen. Men också att personalen ska bli tryggare i sina nuvarande och kommande arbetsuppgifter med utvecklingen av äldreomsorgen. Kompetensstegen är den kommitté som har fått regeringens uppdrag att utveckla principer och utarbeta strategier för stöd till kommunernas kvalitetsutveckling. Den kommer att bereda och lämna förslag så att regeringen kan besluta om vilka kommuner som ska erhålla stöd genom kreditering av skattekonto. Vi anser att ett kriterium bör vara att kommunen erbjuder sina anställda heltidstjänster. Deltider och timanställningar har alltför länge erbjudits dem som söker sig till vården och omsorgen. Trots att regeringen har beslutat att antalet deltider skall halveras går arbetet med detta trögt, även om vi har sett en liten minskning från . Däremot har antalet tillfälliga timanställningar ökat med nästa . Vi vill därför att ger regeringen tillkänna behovet av fler heltidstjänster som ett kriterium för att få stöd till kvalitetsutveckling.
mot · GS02So14 · 2005-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:84 Ledarhundar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att överföra de förvaltningsuppgifter som åläggs till en befintlig myndighet. () har att hantera anskaffandet och fördelningen av ledarhundar. Regleringen av denna verksamhet består endast av de allmänna villkor som är förknippade med anslaget för ledarhundar, vilket disponeras av . har inte ensamrätt på fördelning av ledarhundar men är i praktiken de enda som utför denna uppgift. SRF är också den instans som har den bästa och längsta erfarenheten av en sådan verksamhet. Regeringen konstaterar att avsaknaden av reglering kring tilldelning av ledarhundar kan innebära en brist i rättssäkerheten för den enskilda och eventuellt brister i insyn samt förutsägbarhet. Regeringen föreslår därför i föreliggande proposition att överlämna vissa förvaltningsuppgifter till . Det innebär i praktiken att beslut som tas om tilldelning av ledarhund kommer att kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. betyder det också att man ska efterleva regler för offentliga handlingar, sekretess för uppgift om enskildas hälsotillstånd samt stå under tillsyn. välkomnar en reglering av verksamheten för tilldelning av ledarhundar och har stor förståelse för att det mest praktiska och lämpliga är att överlämna förvaltningsuppgifter till . Men vi vill peka på att förvaltningsuppgifter inte får anses som lämpliga att överföra till enskilda organisationer annat än i undantagsfall och då helst . Att handha förvaltningsuppgifter, beslut och utredning som berör enskilda personer är ofta känsligt och kräver ett stort mått av oberoende. Vi menar därför att regeringen bör utreda vidare möjligheten att överföra de förvaltningsuppgifter som åläggs till en befintlig myndighet. Det bör ske mot bakgrund av principen om oberoende myndigheter och inte för att skulle sakna kompetens. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02So15 · 2005-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:84 Ledarhundar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ledarhundar. Förslaget innebär en kraftfull förbättring vad gäller rättssäkerheten för synskadade med behov av ledarhund. Propositionen öppnar även för konkurrens inom ett område där hundskolans monopol alltför länge har förhindrat utveckling av ledarhundsutbildning och tillgång på ledarhundar. Vi bejakar alltså förändringen. Dock kvarstår ett antal problem: kvarstår jävsförhållandet mellan hundskolan i och (). Hunskolan drivs av Iriskoncernen som är ett bolag ägt av SRF. Detta samband mellan SRF och hundskolan bidrar i hög grad till att trovärdigheten för SRF som opartisk biståndsbedömare undermineras. Vi finner det problematiskt att () även i fortsättningen får dubbla roller när det gäller beställningen och produktionen av ledarhundar. I likhet med () anser vi inte att sekretessfrågorna vid upphandlingsförfarandet är tillräckligt belysta. Enligt vår mening är det inte tillfredsställande att frågan endast hanteras genom avtal mellan SRF och (). Vi instämmer också i Justitiekanslerns kritik. Enskilda borde få möjlighet att framföra klagomål till en opartisk instans. Detta skulle kunna vara . Det dubbla ägandet är inte tillfredsställande. Trovärdigheten hos biståndsbedömaren är underminerad. Den bästa lösningen torde därför vara att SRF avvecklade sitt ägande i hundskolan. Det ankommer därför på regeringen att återkomma med förslag i frågan.
mot · GS02So18 · 2005-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:123 Stärkt rättssäkerhet och vårdinnehåll i LVM-vården m.m. beslutar med bifall till motionen och med avslag på proposition 2004/05:123 i motsvarande del att ordet "närstående" i 13 § 2 lagen om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall skall ersättas av ordet "annan". beslutar med bifall till motionen och med avslag på proposition 2004/05:123 i motsvarande del att ett nytt andra stycke införs i 15 § lagen om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall med följande lydelse: "För den angivna tidsfristen skall bestämmelserna i 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid tillämpas". I regeringens proposition Stärkt rättssäkerhet och vårdinnehåll i LVM-vården m.m. föreslås en rad ändringar i lagen om vård av missbrukare i vissa fall. Flera av ändringarna är av klargörande och redaktionell karaktär. Det kan finnas anledning att uttala tveksamhet kring polisens möjligheter att omhänderta missbrukare med stöd av lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Jag vill dock i denna motion lyfta fram två andra brister i föreliggande lagförslag. Lagförslaget bygger, liksom gällande lagstiftning, på att en missbrukare skall kunna omhändertas om det finns en överhängande risk för att missbrukaren till följd av sitt tillstånd kommer att allvarligt skada sig själv eller någon närstående. Med närstående får i sammanhanget förstås nära anhörig och inte någon person som råkar stå i närheten vid tillfället. Jag anser att det borde vara grund för omhändertagande även i de fall som det finns en överhängande risk för att missbrukaren till följd av sitt tillstånd kommer att allvarligt skada sig själv eller någon annan människa som självfallet kan, men inte nödvändigtvis måste, vara närstående. Av den anledningen bör orden "någon närstående" i 13 § punkt 2 första stycket i föreliggande förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ersättas av orden "någon annan". I lagförslaget förtydligas kravet på att ett beslut om omhändertagande genast skall underställas länsrätten. Lagförslaget innebär att ett beslut om omhändertagande utan dröjsmål och senast dagen efter beslutet skall underställas länsrätten. I motiven till lagtexten anges att bestämmelserna i 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid är avsedda att tillämpas på den föreslagna tidsfristen. Detta innebär bland annat att dagen efter inte alltid kommer att vara dagen efter beslutet. Undantag görs nämligen för helgdagar, , och helgdagsaftnar. Detta bör därför för tydlighetens skull anges direkt i berört lagrum i det nya lagförslaget. Riskerna för missförstånd och feltolkningar är annars överhängande. Ett förtydligande kan lämpligen ske genom att ett nytt andra stycke införs i 15 § i föreliggande förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall med följande lydelse: "För den angivna tidsfristen skall bestämmelserna i 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid tillämpas."
mot · GS02So21 · 2005-03-30 00:00:00 — med anledning av framst. 2004/05:RRS19 styrelses framställning angående arbetet med att förverkliga i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en barnbilaga till budgetpropositionen 2006. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utarbetande av en strategi för konsekvensanalyser av regeringsbeslut ur ett barnperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid utarbetande av strategi för att förverkliga också anlägga ett genusperspektiv. Förverkligandet av är en mycket viktig uppgift som om effekt ska uppnås måste genomsyra hela samhället. I det arbetet har inte minst en viktig roll. har drivit frågan om roll och möjlighet till självständighet. Vi har dock valt att avvakta vidare initiativ i väntan på den pågående utredningen om samtliga ombudsmäns roll och placering. av hur regeringen och de statliga myndigheterna lyckats med att förverkliga i pekar på både förtjänster och brister. Det som är särskilt allvarligt är påpekande om bristerna i uppföljning som i sin tur har sin grund i ett alltför oprecist arbete. Det saknas mål och strategier som är uppföljningsbara, och dessutom saknas konsekvensanalyser. Det senare har pekat på vid upprepade tillfällen i samband med regeringens skrivelse om barnperspektivet i statsbudgeten. anser därför att regeringen i budgetpropositionen tillför en barnbilaga där budgetförslagen analyseras ur ett barnperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunernas roll ägnas särskild uppmärksamhet. Kommunerna har ansvar för en stor del av de områden som direkt eller indirekt berör barn och unga, varför arbetet med genomförandet av bör prioriteras på nivå. I kommunernas ansvar ligger arbetet med de mest utsatta barnen - de som lever i relativ fattigdom, funktionshindrade barn och unga och asylsökande barn. Det är kommunerna som också har ansvar för omhändertagande och bemötande av barn som utsätts för våld eller övergrepp. delar styrelses uppfattning om att regeringen bör utarbeta mer precisa mål och förbättra redovisningen av utfallet. Därutöver anser att regeringen bör utarbeta en strategi för att genomföra konsekvensanalyser vid alla regeringsbeslut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad inte belyst är att gruppen barn består av pojkar och flickor. Pojkar och flickor lever oftast under olika villkor och såväl bemötande som insatser behöver utvecklas utifrån ett könsperspektiv. anser därför att regeringen vid utarbetandet av mer precisa mål och utvecklandet av redovisningen av strategin för att förverkliga också bör anlägga ett genusperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02So8 · 2005-03-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:70 Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föra in förskrivna läkemedel på ett smartcard. Regeringen föreslår en ny lag om läkemedelsförteckning. Det innebär att ett nytt personregister inrättas där det finns uppgifter om de läkemedel som förskrivits till en viss patient. Registret skall enligt förslaget föras av . Registreringen skall enligt förslaget vara obligatorisk och ske utan patientens medgivande, medan tillgången till själva registret skall vara beroende av patientens medgivande. Avsikten med registret sägs vara att komma åt missbrukare och äldre människor som överdoserar läkemedel. Ett annat problem som regeringen vill komma åt är att en person kan få läkemedel utskrivna till sig hos flera läkare, men under olika namn. Vi delar regeringens uppfattning att detta är problem. Någon form av registrering skulle utan tvekan medverka till att patienter inte kan erhålla för stora mängder av samma eller likvärdiga läkemedel och därmed undvika att det sker överdosering av samma preparat. Däremot delar vi inte uppfattningen att ett register hos är den bästa lösningen på problemet. Det vore betydligt bättre om man redan hos den förskrivande läkaren kunde ta reda på vilka mediciner patienten redan har läkarrecept på. Därför föreslår vi att man i stället för ett register hos inför ett system med smartcard, där läkaren kan registrera och avläsa medicineringen. Då kan diskussionen föras på rätt ställe, dvs. mellan läkare och patient direkt. Apoteken slipper därmed kontrollen. Kortet kan med fördel anslutas till ett centralt register hos exempelvis . Rent tekniskt är det heller inte något problem att utrusta sjukhus och vårdcentraler med en kod så att de kan läsa av patientinformationen direkt från registret. Vårt förslag med ett kortavläsningssystem ser vi emellertid bara som en övergångslösning inför den dag då det finns ett nationellt journalsystem. Den dagen skulle kortet exempelvis kunna användas för att läsa av recepten elektroniskt på . Tyvärr inser vi att vägen dit är lång eftersom det inte ens finns en gemensam patientjournal på ett och samma sjukhus, utan att de är uppdelade klinikvis.
mot · GS02U13 · 2005-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:82 Redogörelse för verksamheten inom () tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om säkerhetsrådets resolution . antog säkerhetsrådet resolution om Kvinnor, fred och säkerhet. Detta är den första resolutionen säkerhetsrådet någonsin antagit som specifikt handlar om den inverkan krig har på kvinnor och på kvinnors bidrag till konfliktlösning och en varaktig fred. I resolutionen uppmanas bland annat alla medlemsstater samt FN att skydda och respektera kvinnors mänskliga rättigheter. Kvinnor ska dessutom i ökad utsträckning delta på alla beslutsnivåer, i nationella såväl som regionala och internationella institutioner och mekanismer, när det gäller att förebygga, hantera och lösa konflikter. anser att i egenskap av alleuropeisk säkerhetsstruktur utgör en viktig regional mellanstatlig organisation för fred och säkerhet. I egenskap av sådan omfattas den onekligen av skrivningarna i resolution . Även om jämställdhet behandlas i skrivelsen, vilket vi välkomnar, saknas tydliga hänvisningar till resolution . Regeringen bör därför kraftfullt verka för en tydligare implementering av resolutionen även i verksamhet.
mot · GS02U9 · 2005-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:107 Svenskt godkännande av fakultativt protokoll till FN:s konvention mot tortyr m.m. begär att regeringen återkommer till med ett nytt förslag om det nationella besöksorganet. Tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning kan aldrig tolereras. Mänskliga rättigheter och mänskligt värde måste respekteras. Syftet med protokollet är att öka frihetsberövade personers skydd mot tortyr samt stärka tillämpningen av artiklarna 2 och 16 i , dvs. staters skyldighet att vidta effektiva åtgärder för att förhindra tortyr m.m. Enligt protokollet ska stater på nationell nivå inrätta, utse eller vidmakthålla ett eller flera besöksorgan för att förebygga tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling. Det nationella besöksorganet ska ges möjlighet att regelbundet granska behandlingen av frihetsberövade personer på de platser där de hålls i förvar för att förstärka, om så behövs, deras skydd mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Det nationella besöksorganet ska även ha rätt att avge rekommendationer till behöriga myndigheter för att förbättra situationen samt kommentera existerande lagstiftning eller föreslå ny. Regeringen anser att de kontrollfunktioner som ombudsmän och Justitiekanslern har uppfyller de krav protokollet ställer på det nationella besöksorganet. ombudsmän () och Justitiekanslern delar inte denna uppfattning. Justitiekanslern menar att den tillsynsverksamhet som myndigheten bedriver i praktiken är relativt begränsad. ombudsmän menar att med de begränsade resurser som JO har framstår det som en omöjlighet att genom inspektioner kontinuerligt täcka de områden och myndigheter som förutsätts enligt protokollet. Arbetet med att förebygga och förhindra tortyr är mycket viktigt. Att inte förstärka och komplettera de kontrollfunktioner som finns är både oansvarigt och oetiskt. Eftersom både JO och JK är tveksamma till om de har möjlighet och resurser att utföra det arbete som protokollet syftar till bör regeringen återta förslaget om att inte göra någon lagändring beträffande det nationella besöksorganet och återkomma till med ett nytt förslag, vilket tar hänsyn till den arbetssituation som råder i både JO och JK, samt övriga förslag från remissinstanserna. Vad som ovan anförts om att återkomma till med ett nytt förslag om det nationella besöksorganet bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ub5 · 2005-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka inom EU för inrättandet av ett förlagt till i som görs om för ändamålet. Kostnaden för att parlamentet en gång , som en resande cirkus, åker till är . Detta är ett resursslöseri av stora mått som måste få ett slut. Det är viktigt särskilt för oss som månar om Europatanken att visa att denna typ av byråkratiska missbildningar inte får fortsätta. Dessa pengar skulle istället kunna investeras i framtid. Länderna i Europeiska unionen har kommit överens om en strategi för att göra till den rikaste och mest framåtsträvande kontinenten på vårt klot. Satsningar på forskning och utveckling är en hörnsten i denna strategi som fått namnet Lissabonstrategin. Symboliskt skulle det vara en viktig markering att EU nu kan tänka sig att minska på onödig byråkrati och istället satsa på att göra till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Förslaget går ut på att omvandla till ett SIT, . Förebilden är () i som är i världens absoluta toppklass. i ligger mitt i hjärta och är den perfekta miljön för ett universitet som ska vara föregångare inom forskning och utveckling. Forskning är ett område som verkligen spänner över nationsgränser. har influenser från hela och alla chanser att erbjuda en stark forskningsmiljö. Förslaget att inrätta ett SIT har även förts fram av representant i reformgrupp, . ordförande sa i sitt tal om den reviderade Lissabonstrategin att det borde finnas en europeisk motsvarighet till MIT, . MIT är ett av världens mest framstående universitet inom forskning och skulle behöva en liknande katalysator för att driva på forskning och utveckling. Ett av reformgruppens främsta mål är att enbart ska ha ett säte, i . På så sätt sparas skattebetalarnas pengar och genom detta säkras även effektiviteten, öppenheten och trovärdighet. Detta är ett utmärkt tillfälle att förändra, nu när det finns ett bra förslag på en annan användning av parlamentsbyggnaden i . För att förändringen ska bli möjlig krävs stats- och regeringschefernas stöd. borde tydligt driva inrättandet av ett på kommande möten med det . Axel Darvik (fp)
mot · GS02Fi8 · 2005-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:93 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en barnbilaga till statsbudgeten. välkomnar regeringens ambition att utveckla arbetet med att ge statsbudgeten ett barnperspektiv. Vi kan konstatera att sedan förra årets skrivelse visas det nu förståelse för att ett barnperspektiv på budgetfrågor ytterst handlar om analys av vilka följder ett beslut eller en åtgärd har för barn. Trots det väljer regeringen att återigen redovisa barnperspektivet på budgeten genom att referera till de beslut som direkt berör barn t.ex. åtgärder inom skola och barnomsorg. I skrivelsen redovisas däremot inga andra budgetförslag t.ex. inom asylpolitiken och vilka konsekvenser de har för barn. Det ger intrycket att budgeten uteslutande har neutrala eller positiva beslut för barn och unga. Redovisningen saknar även ett konsekvensperspektiv genom sin raka redogörelse för olika insatser utan att koppla dem till effekt eller behov. anser att mot bakgrund av ovanstående bör regeringen inför budgeten 2006 förbereda en redovisning av konsekvenserna för barn av de beslut och åtgärder som föreslås i budgeten. Det bör redovisas i budgetpropositionen genom en bilaga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.