ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N379 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av en utvecklad turiststatistik. Turistnäringen är en viktig del för samhällsutvecklingen i . Möjligheten att skapa sysselsättning och tillväxtförutsättningar i olika regioner och för som helhet genom turism beskrivs och hanteras på olika sätt. Det finns också frågetecken och okunskap om turistnäringens utveckling. är ett av de län som är starkt beroende av turistnäringen. Turistnäringen är tillsammans med jordbruket två främsta näringar. För att utveckla och förstärka turistnäringen behövs en tillförlitlig statistik och ett kunskapsunderlag som kan leda till att man kan ta tillvara erfarenheter och utveckla möjligheter. har turismens utveckling och omfattning diskuterats, och det har inte funnits någon tillförlitlig statistik som kan ge svar på om turismen minskar, ökar, förändras eller omfattning. Många gissningar har gjorts utan att veta fakta. Det visar sig att den statistik som finns är svår att använda på regional nivå. Gästnätter hos släkt och vänner är kanske den vanligaste boendeformen, men dessa uppgifter saknas eller är osäkra i tillgängliga statistikuppgifter. Det som statistiken innehåller bygger på uppgifter från hotell, stugbyar, vandrarhem och liknande. Uppgifter om boende hos släkt och vänner eller i egna fritidshus saknas. Ytterligare en del som behöver belysas är information om utländska turister. Statistiken bör vara möjlig att tillämpas på regional nivå, och statistiken bör vara könsuppdelad. Genom en tillförlitlig statistik är det möjligt att förstå ett visst mönster i turismens utveckling. Den statistiken kan sedan kopplas till olika faktorer som prisutveckling för resor, ökade bränslekostnader, algblomning och väderförhållanden. En bra och tillförlitlig statistik kan utveckla turistnäringen utifrån skilda förutsättningar. har i en rapport analyserat den statistik som används och lämnat förslag till förbättringar. Arbetet har finansierats genom ett anslag från Turistdelegationen. Rapporten visar på behovet av en utveckling av den svenska turiststatistiken.
mot · GT02N390 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga möjligheten att statens företag återgår till den tidigare ordningen med en egen arbetsgivarorganisation. Det är naturligt att ställa krav på att de statligt ägda företagen ska vara ett föredöme i sin personalpolitik. Det gäller sådant som arbetsvillkor, jämställdhet, mångfald, arbetsmiljö och hälsa. Detta finns klarlagt i regeringens egen målsättning för statens företag. Det råder alltså ingen tveksamhet om vilket uppdrag de statliga företagsledarna har. För att kunna leva upp till regeringens målsättning krävs väl fungerande fackliga organisationer. Men det krävs också ansvarfulla arbetsgivare, som respekterar den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtalet i centrum. är en stor del av statens bolag medlemmar i , näringslivets intresse och arbetsgivarorganisation. Det är en organisation som aktivt attackerar kollektivavtalen och spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. Statens bolag har cirka 200 000 anställda, Posten, SJ, , Sonera, Systembolaget, är några som ingår i . Sammantaget betalar 50-talet statliga bolag till och andra branschorganisationer. har ekonomiskt stött det lettiska byggföretaget un Partneri med för dess kamp mot det svenska kollektivavtalet, först i svenska Arbetsdomstolen, sedan i . I rapporten Den svenska modellen har kantrat går till angrepp mot fackföreningsrörelsen, som målas ut som alltför maktfullkomlig. Arbetsgivarna i vill vingklippa facket och begränsa konflikträtten. Avtalsförhandlingarna om löner och allmänna anställningsvillkor sker numera så gott som helt på fackens villkor, menar man i rapporten. Men verkligheten är att i beslutar i själva verket arbetsgivaren om nästan allting från löner till företags överlevnad. Utan att blinka lägger storföretag som och ned verksamhet i och sparkar ut tusentals människor i arbetslöshet. Ändå vill de bestämma ännu mer. De statliga företagen bör lämna och i stället starta en egen arbetsgivarorganisation (en sådan fanns ). Då frikopplas de från den smutskastning av svensk arbetsrätt som de deltar i. Det är knappast rimligt att statliga medel, våra gemensamma tillgångar, ska användas för att finansiera en verksamhet som i slutändan uppenbart syftar till ett totalt systemskifte på arbetsmarknaden.
mot · GT02N391 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av juridisk och ekonomisk rådgivning till kooperativ och andra små företagare i samband med offentlig upphandling. Alternativa driftsformer inom vård och omsorg blir allt vanligare. Det finns dock en tendens att det blir de stora, ibland multinationella vårdföretagen, som vinner upphandlingarna då verksamheter konkurrensutsätts. Dessa har de resurser som krävs och den kompetens som är nödvändig för att göra ekonomiska kalkyler och för att föra förhandlingar med kommuner och landsting. Det är mycket som talar för att de småskaliga alternativen inte kommer att kunna göra sig gällande vid upphandlingar eftersom de oftast saknar nödvändig ekonomisk och juridisk kompetens samt förhandlingsvana. Dessutom är förfrågningsunderlagen alltför krångliga. Dessa småskaliga verksamheter, exempelvis kooperativa företag men också andra små lokalt ägda företag, besitter i de flesta fall andra viktiga egenskaper som bidrar till en höjning av kvalitén inom vård och omsorg. Dessa kvalitéer är bland annat deras lokala förankring och engagemang för dem de utför tjänsterna åt. Dessutom har de medlemsnytta och lokal utveckling som sitt främsta syfte, inte vinstmaximering. För att främja framväxten av de små aktörerna inom vård och omsorg behövs ett särskilt stöd till personalgrupper inom det offentliga eller andra som vill starta till exempel en kooperativ verksamhet eller ett annat litet lokalt ägt företag. Stödet skulle gälla juridisk och ekonomisk kompetens samt biträde vid förhandlingar. Ett sådant stöd understöder målen i det nationella entreprenörskapsprogrammet och bör därför bli en särskild del av detta liksom att det bör prioriteras inom ramen för den regionala utvecklingspolitikens företagsfrämjande åtgärder.
mot · GT02N392 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa Lissabonstrategins mål avseende tjänstesektorn. Den fria rörligheten för tjänster är en av grundstenarna inom EU. Det är dessutom en av de viktiga komponenterna i arbetet med Lissabonstrategin. Lissabonstrategin har målet att göra till den mest konkurrenskraftiga regionen i världen och det kräver en fri rörlighet värd namnet. måste därför få del av de positiva effekterna som ett tjänstedirektiv innebär. För att säkerställa detta måste en fungerande inre marknad för tjänster förverkligas. Ökad rörlighet och integrering av tjänstesektorn är av stor betydelse för ökad konkurrenskraft och tillväxt i och i övriga EU. Förslaget utgör en viktig del av Lissabonstrategin om att EU ska vara den mest konkurrenskraftiga och kunskapsbaserade ekonomin i världen. För , som är ett handelsberoende land och som därmed borde ha relativt få hinder för tjänsteutövare, är detta av central betydelse. För att undvika eventuella problem finns utstationeringsdirektivet som säkerhet. Detta innebär att de lagar och regler ska gälla som finns i det land där tjänsten utförs. Det som kvarstår är en konkurrenssituation där pris och kvalitet ska vägas mot varandra. Inom byggsektorn skulle en fördjupad utveckling kunna bidra till att en stagnerad marknad löses upp, vilket är till gagn för hela samhället. Att inte biträda detta öppna synsätt är att avvisa en av grundstenarna i EU, vilket i så fall får oss att undra om det svenska medlemskapet är baserat på de grunder som EU står för. Skälet för att bli medlem i EU var att i en alltmer globaliserad värld aktivt delta i samhällsbyggandet för att på så sätt garantera en fortsatt välfärd i landet. Det är därför av stor vikt att skyndsamt antar tjänstedirektivet på sådant sätt att välfärden säkras även . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N394 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strukturfondernas betydelse för nya arbetstillfällen genom etablering av sociala företag. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Det sociala företagandet har visat sig mycket framgångsrikt både här och i . De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen. Eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara. När de mest utsatta grupperna kommer tillbaka i samhälle och arbetsliv minskar det offentligas kostnader. finns det flera hundra sociala företag i som vuxit fram oberoende av varandra och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa, ofta med stöd av intresseorganisationer, kommuner och med starka inslag av eldsjälars engagemang. Under den senaste programperioden har Europeiska socialfondens program Växtkraft mål 3 och Equal liksom program inom regionalfonden haft en stor betydelse när det gäller finansieringen av framväxten av nya sociala företag. Denna möjlighet måste finnas kvar. Organisationer och företag inom den sociala ekonomin måste erhålla ett bidrag för att genomföra förstudier för att kunna etablera sociala företag. Stödet kan liknas vid det innovationsstöd för förstudier och produktutveckling som finns för nya teknikorienterade företag. Men i det här fallet handlar det om sociala innovationer. Bidraget bör hanteras av en mellanhandsorganisation enligt den modell som visat sig fungera mycket väl inom ramen för Växtkraft mål 3. Den har varit en brygga mellan den sociala ekonomins projektanordnare och beslutande myndigheter. EU-stödet har varit strategiskt viktigt för många sociala företag. Svenska har pekat på att nya metoder och samverkan med ideella föreningar skapat nya arbetstillfällen. Erfarenheterna från nuvarande Växtkraft mål 3, det lokala projektstödet och Equal måste tas tillvara i den ordinarie politiken som det sociala företagandet prioriteras i kommande svenska strukturfondsprogram för åren 20072013.
mot · GT02N395 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell handlingsplan för socialt företagande som en del av genomförandet av Lissabonstrategin. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Det sociala företagandet har visat sig mycket framgångsrikt både här och i . De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen. Eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara. När de mest utsatta grupperna kommer tillbaka i samhälle och arbetsliv minskar det offentligas kostnader. finns det ca 150 sociala företag i som vuxit fram oberoende av varandra och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa, ofta med stöd av intresseorganisationer, kommuner och med starka inslag av eldsjälars engagemang. Trots detta är det sociala företagandet och dess förutsättningar okänt i och insatser för information och kunskapsutveckling behövs, insatser som kan integreras i Nuteks uppdrag att främja företagandet inom den sociala ekonomin. har mycket att lära av andra stater inom EU inte minst som inrättat ett särskilt organ, Unit, och liksom en särskild lagstiftning för de sociala företagen. De sociala företagen och deras verksamheter berör flera politikområden (närings-, arbetsmarknads- och socialpolitik). För att sektorn ska kunna utvecklas och bidra till ytterligare arbetsplatser och tillväxt krävs samsyn och samordning mellan politikområden och myndigheter. En handlingsplan för genomförande av Lissabonstrategin bör inkludera en handlingsplan för tillväxt genom fler och starkare sociala företag.
mot · GT02N397 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs angående torv som energikälla. Arbetet med att ställa om energisystemet i hållbar utveckling kräver att vi använder många olika bränslen. är vi i angelägna om en tryggad energiförsörjning. Därför är det viktigt att vi kan använda inhemska energislag som biobränslen, vindkraft och vattenkraft. Även torven, ett inhemskt och långsamt förnybart biobränsle, bör vi nyttja mer. Med tanke på växthusgaserna anses torven vara närstående de fossila bränslena. var bilden den att alla torvmarker band in kol och att brytningen släppte lös denna kol. Riktigt så enkelt är det nu inte senare års forskning visar att det finns ganska stora torvmarker som kontinuerligt släpper ut koldioxid till atmosfären. Det rör sig om betydande mängder som bidrar till växthuseffekten, via aktivt jordbruk eller dikning. Ett sätt att avbryta detta läckage till atmosfären är att utvinna torven i dessa marker och elda upp den. Därigenom minskas också användningen av fossila bränslen. Användningen av energitorv i är hotad genom att priserna på utsläppsrätter har stigit kraftigt. Det svenska torvbruket är också sårbart eftersom det, jämfört med olja, kol och naturgas, är en inhemsk bransch som agerar på en marknad. Ett tredje motiv till att slå vakt om energitorven är att en minskning av torvbranschen med nödvändighet ökar trycket på skogsindustrins råvaruförsörjning. Vi bör ta fasta på den nya kunskap som torvforskningen ger oss och utforma en slags miljöcertifiering för torvmark. Torvbruket skulle kunna styras till torvmarker som redan läcker mycket koldioxid, utan konflikter med till exempel den biologiska mångfalden. Dessa torvmarker borde i så fall undantas från handeln med utsläppsrätter, eller få en särskild behandling inom handelssystemets ramar. Ett förslag om certifiering av torvbranschen i denna riktning har också lagts fram av . Förslaget ansågs av många remissinstanser som orealistiskt, men genom de nya kunskaperna borde det kunna omsättas i praktiken. Vi behöver mer information om vilka marker som läcker och var dessa marker finns. Ett uppdrag skulle kunna lämnas till de ansvariga myndigheterna , geologiska undersökningar och . Den miljömålsproposition som vi i ska behandla innehåller också förslag i samma riktning. Torven skapar viktig sysselsättning runtom i landet. Därtill kan torven bidra till ett mer effektivt och miljöanpassat energisystem. I vårt fortsatta arbete för en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar utveckling bör vi sålunda utnyttja alla de resurser som står till buds i .
mot · GT02N398 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ensidigt näringsliv. Strukturomvandlingen i det svenska näringslivet är en ständigt pågående process. Det kan vi avläsa i media genom fusioneringar, struktureringar, nedläggelser, etableringar m.m. av företag i olika branscher. Vi ser också att den direkta tillverkningsindustrin minskar i relation till den mer renodlade tjänstesektorn. är som land i många fall bättre rustat att möta strukturomvandlingar genom främst en aktiv arbetsmarknadspolitik med möjligheter till vidareutbildning och generella stöd för individerna under omställningsprocessen. Bättre pendlingsmöjligheter underlättar större arbetsmarknadsregioner. Problemen är dock större för regioner där det finns ett stort beroende av basindustrin. basindustri i form av skog, papper och stål är oerhört viktig för landet, dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaderna är avgörande för vår välfärd och utveckling. Produktivitetsökningarna inom basindustrin är höga, antalet anställda minskar för varje investering. Detta är i grunden positivt fast problemen för orter som är starkt beroende av t.ex. en stålindustri är att de förlorade arbetstillfällena inte, i tillräcklig omfattning, ersätts av jobb inom andra branscher. En strukturering av en industri kan få drastiska effekter genom stora varsel av anställda. Detta leder ofelbart till att orten/kommunen dräneras på människor och kompetens och kommunen måste sänka sina ambitioner på välfärdstjänster genom att skära i verksamheterna. Enskilda kommuner är , i många fall, endast en del i en större arbetsmarknadsregion. Därför kan även problemen med ensidigt beroende av basindustrin ses i ett regionalt perspektiv. Genom ökade pendlingsmöjligheter via bra kommunikationer kan alltfler ta ett arbete längre bort utan att behöva flytta. Detta kräver att nya arbetstillfällen i nya branscher etableras i regioner med basindustri. Naturligtvis finns ett lokalt ansvar hos kommunerna och regionalt hos länsmyndigheterna fast även staten har ett ansvar, varför regeringen måste följa utvecklingen i kommuner/regioner där basindustrin är dominerande och eventuellt återkomma för att trygga basindustriorterna, som är ryggraden i svensk exportindustri, får del av en positiv utveckling av arbetsmarknaden.
mot · GT02N403 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kooperativa utvecklingscentrumens behov. finns det 25 lokala kooperativa utvecklingscentrum, LKU, i fördelat på alla län och regioner, med tillsammans ca 100 anställda rådgivare. De står för information, rådgivning och utbildningar för att stödja grupper som vill starta företag. De främjar kooperativ utveckling i och de utgör ett stöd för demokratiskt entreprenörskap och lokal utveckling både i glesbygd och i storstadsområden. Staten lämnar bidrag för den del av LKU:nas verksamhet som innebär kostnadsfri information och rådgivning om kooperation. Statsbidraget förutsätter att det finns lokala och regionala finansiärer som står för minst hälften av kostnaden för den statsbidragsberättigade verksamheten. Flertalet LKU är mycket engagerade i frågor som rör lokal och regional utveckling, brukarinflytande, arbetsmarknad och sysselsättning. Det är vanligt att LKU:na är aktiva i arbetet med i regionala kommittéer och som anordnare av såväl nationella som transnationella projekt. Många av de människor som de kooperativa rådgivarna möter är ovana och otraditionella företagare. Det betyder ofta att de behöver än andra för att lyckas med sin verksamhet. Rådgivarna agerar som handledare i långa mobiliserings- och utvecklingsprocesser där många människor är inblandade. Vid en närmare genomgång av LKU:nas verksamhetsfält, arbetssätt och kompetens blir det tydligt att de spelar en unik roll som den sociala ekonomins företagsutvecklare, i skärningen mellan människors behov och människors egna lösningar. Det finns forskning som pekar på att ett lokalt kooperativt utvecklingscentrum kan vara avgörande för om vissa lokalsamhällen utvecklas medan andra stagnerar. LKU:na, i samspel med länsbygderåd och hushållningssällskap, ses också som en central aktör i en tänkt stödstruktur för lokal utveckling byggd på erfarenheterna från den nya regionala utvecklingspolitiken. LKU:nas arbete med attityder, med att sprida kunskap om entreprenörskap, med att öka människors förmåga till företagande, som de stärker den sociala ekonomins betydelse som grogrund för tillväxt, tar tid. Stödet till kooperativ utveckling behöver utöver näringspolitiken även samordnas med arbetsmarknadspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken.
mot · GT02N404 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kreditgarantiföreningar. De regionala kreditgarantiföreningar (KGF) som startat bland annat i är viktiga instrument för att stödja småföretagens behov av nytt och större kapital. Via en garanti i form av borgen kan banken bevilja lån som annars kanske hade varit omöjligt att få eller ett lån till bättre villkor än utan en garanti från kreditgarantiföreningen. Tillsammans med garantin ges företagaren alltid kompetenstillförsel via coachning eller styrelsekompetens samt nya viktiga nätverk. Konceptet är väl etablerat och framgångsrikt i där de flesta länderna använder kreditgarantiföreningar för att stärka nya och befintliga företag och öka sysselsättningen. I många länder utgörs grundkapitalet i kreditgarantiföreningarna av en mix av statligt, privat kapital och EU-medel. Statens stöd till uppbyggnaden av KGF:s grundkapital behöver ses över för att föreningarna snabbare ska kunna bli operativa och starka. Genom att möjliggöra statliga medel som grundkapital kan landets kreditgarantiföreningar få tillgång till EU-medel och därmed få större muskler för att skapa tillväxt och sysselsättning. Man ger de små och medelstora företagen i regionerna samma finansieringsmöjligheter som övriga delar av och en plattform för företagen att växa på den egna orten.
mot · GT02N408 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en långsiktig energipolitik. En långsiktig energipolitik är viktigt för och för våra basindustrier. Det är en nödvändig förutsättning för att vi ska kunna upprätthålla sysselsättning och därmed god välfärd. Vi har beslutat att kärnkraften ska avvecklas, som tillgången till olja blir alltmer osäker. Elförbrukningen i landet och övriga världen ökar, vilket tär på förrådet av fossila bränslen och förvärrar miljöproblemen. Detta ställer stora krav på en långsiktigt hållbar energipolitik och därför måste alternativa energikällor tas fram. Skogsindustrin är en av få branscher, där är en världsledande nation. Positionen bygger på tre konkurrensfördelar: gott om råvara, hög kompetens och billig energi. Vi måste därför ställa höga krav på främst , men också andra energiföretag, att hitta nya vägar till energiproduktion och på detta sätt tillförsäkra basindustrin långsiktiga elkontrakt på konkurrenskraftiga villkor. Biobränsle är en viktig hörnpelare i vår energiförsörjning såväl för uppvärmning som för produktion av fordonsbränsle som etanol och syntetisk diesel. Efterfrågan på bioråvara kan komma att överstiga tillgången. Därför är det viktigt med satsningar på fler möjligheter och nya alternativ. Exempelvis måste mer omsorg ägnas åt skötsel av skog för att vi ska slippa importera skogsråvaror, som redan är dyrt. Regeringen har tidigare aviserat att nya land- och havsområden ska pekas ut för utbyggnad av vindkraft. Runt om i landet finns det goda erfarenheter av befintlig vindkraft, varför fortsatt utbyggnad med modern teknik är angelägen. Dessutom måste effektivare användning av energin stimuleras genom exempelvis utbyggnad av fjärrvärme i tätorter. En god energipolitik garanterar tillgång till energi för vårt näringsliv. Dessutom kan flertalet nya arbetstillfällen skapas i denna omställning genom att ny teknik kommer och genom alternativ energiproduktion.