ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub287 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att alla landets elever i högstadiet eller gymnasieskolan under sin skoltid får besöka och . besöks av ett stort antal skolklasser. Detta är intressant både för elever, lärare och för oss riksdagsledamöter. Det är viktigt att intresset för demokrati och samhällsfrågor väcks och en hjälp på vägen att väcka detta intresse skulle kunna vara ett besök i . Dessutom är det viktigt att eleverna ges möjlighet att besöka landets huvudstad och några av alla de sevärdheter som finns här. Möjligheter för olika skolor att genomföra dessa besök är av förklarliga skäl väldigt skiftande. Skolklasser i kan till små kostnader ta sig till på . Medan kostnaderna för elever i , , , eller är otroligt mycket högre. Vid en internationell jämförelse kan vi konstatera att ett flertal länder har specialdestinerade bidrag till de kommuner som låter sina ungdomar besöka det nationella parlamentet. Detta bidrag utjämnar kostnaderna som beror på avståndet till huvudstaden. Detta har inneburit att alla ungdomar oavsett var de bor i landet fått möjlighet att besöka de centrala institutioner som finns i landets huvudstad. Ur ett demokratiskt perspektiv har man i dessa länder alltså nått betydligt längre än vad vi har gjort i . När dessa ungdomar uppnår rösträttsåldern har de ofta ett större intresse av att delta i valen eftersom de har större kännedom om och dess arbetssätt. Ambitionen skall vara att öka ungdomars intresse och kunskap om politik och det politiska systemet. Vårt förslag är därför att regeringen får i uppdrag att utarbeta en strategi för att ekonomiskt underlätta för alla högstadie- eller gymnasieklasser i att under sin skoltid få besöka och .
mot · GT02Ub288 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av konkret medborgarerfarenhet i grundskole- och gymnasieutbildningarna. tillbaka är det naturligt i all utbildning att närmare och praktiskt lära sig hur man fungerar som en samhällsaktör, nämligen som företagare. Genom projekt som ung företagsamhet och genom att vid vissa gymnasielinjer starta företag som elevprojekt lär sig unga människor entreprenörsskapets lyckor och svårigheter. Ofta görs detta med ett gott och fruktbart utbyte mellan utbildningen och samhällslivet utanför, till exempel genom ett samarbete med företagare eller företagarorganisationer. Den här typen av praktisk erfarenhet av samhällslivet i utbildningen borde tas över inom andra områden. Det borde vara självklart att man i skolan praktiskt lär sig hur man agerar som demokratisk medborgare, hur man beter sig i rättssamhället, hur man anmäler diskriminering, hur man driver igenom förslag, hur man bildar politiska partier, hur man ställer frågor till politiker, hur demokratin interagerar med sina medborgare. Inslag av praktisk medborgarerfarenhet i skolan skulle kunna ta sig uttryck i att man i projektform får delta vid ett partis möten och i dess verksamhet, att man får lämna förslag till kommunfullmäktige (där detta är möjligt) och sedan följa behandlingen av sitt förslag, att man får arbeta på en lokal diskrimineringsbyrå, att man får skriva insändare, att man får följa en rättegång eller att man får intervjua olika politiska partier i en sakfråga för att bilda sig en egen uppfattning. På många skolor finns den här typen av praktisk demokratisk medborgarerfarenhet i utbildningen, men det är osäkert om det är lika spritt som den mer formaliserade utbildningen som ger företagarerfarenhet. Av den anledningen bör läroplanen kompletteras med tydliga skrivningar som gör praktisk medborgarerfarenhet av det här slaget till en naturlig del av undervisningen i såväl grund- som gymnasieskolan.
mot · GT02Ub296 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och forskning i . Utbildning och forskning har stor betydelse för den regionala tillväxten. Om ska bli en region med verklig växtkraft krävs det en satsning inom detta område. Flera av högskolorna i har ett högt sökandetryck, vilket tyder på att de håller en hög kvalitet. Vi och anser att detta är något som bör premieras. Resursfördelningssystemet måste utformas så att högskolor som har ett högt sökandetryck tillförs mer resurser, om de har möjlighet och är intresserade av att utöka verksamheten. har särskilt utmärkt sig genom ett projekt kallat som syftar till att validera invandrade akademikers kompetens. Projektet har varit mycket lyckosamt. Kunskaperna måste få spridning inom högskolevärlden och Invandrarakademin bör bli en permanent nationell resurs. vill skjuta till ekonomiska medel i sitt budgetalternativ för att verkligen få igång en effektiv inslussning av invandrade akademiker på arbetsmarknaden. Forskningen i befinner sig i en verklig kris. De resurser som går direkt till de olika universiteten har urholkats . Forskare måste lägga nästan all kraft på att skriva ansökningar om nya medel och har nästan inte tid att bedriva sin forskning. På är till exempel av resurserna fasta anslag, resterande är sökta medel. Detta skapar en stor otrygghet och onödig stress bland forskarna. Vi anser att resursbehovet för forskning måste ses över. Vi anser också att ska ha ställning som teknisk högskola i världsklass. Flera kommuner i lägger betydligt mindre resurser på gymnasieskolan än riksgenomsnittet. , och , för att ta några exempel, satsar mindre på gymnasiet per elev och år. Detta är oacceptabelt. Vi liberaler kämpar för att alla ska få samma möjligheter från start i livet. Genom att införa en nationell skolpeng garanteras att alla elever får en bra skolgång, även de som råkar födas i en kommun som inte prioriterar skolan. Axel Darvik (fp)
mot · GT02Ub297 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dra upp riktlinjer för kommunerna om hur stora barngrupperna i förskolan skall vara. Barngrupperna i dagens förskola är alldeles för stora. Detta är både förskolepersonal och föräldrar överens om. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör grupperna minska. I en grupp med färre barn får varje individ mer uppmärksamhet och kan ta mer av förskolepersonalens tid i anspråk utan att detta får negativa effekter för övriga barn i gruppen. Regeringen har under den gångna mandatperioden gjort mycket för att förbättra förskolan och minska barngrupperna. Detta är inte minst de anslagna 3 miljarderna för mer personal i förskolan exempel på. Dock anser jag att det kan göras betydligt mer. Färre barn i grupperna gynnar framför allt de yngsta barnen och barn i behov av särskilt stöd. Mindre barngrupper och högre personaltäthet kompenserar för de barn som inte har de bästa förutsättningarna och ökar likvärdigheten. En viktig kvalitetsfaktor i förskolan är personaltätheten och barngruppens storlek. Mindre barngrupper är i sig ingen garanti för en god kvalitet, men att barngruppen är anpassad till de behov som råder är en avgörande förutsättning för det pedagogiska arbetet och för att barn ska lära sig, utvecklas och må bra. Barn i behov av särskilt stöd och de allra yngsta barnen bör vara i ännu mindre grupper för att personalen skall hinna tillgodose deras behov. Oberoende av vad som pekas ut som lämpligt eller lagom är det alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje förskola. Några exempel på viktiga faktorer att ta hänsyn till är barnens ålder och kön, behov av särskilt stöd, andelen barn med annat modersmål, kontinuiteten i barn- och personalgrupp, förskolepersonalens kompetens och upptagningsområdets sociala karaktär. Barn som har behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska gynnas generellt i mindre barngrupper med högre personaltäthet. En generellt god kvalitet är ofta den bästa insatsen för många av dessa barn. Kontinuitet i barn- och personalgrupp är en förutsättning för att barn ska lära och utvecklas i relationen och i samspelet med varandra och med de vuxna. En barngrupp som utsätts för upprepade personalbyten eller andra förändringar behöver därför vara mindre än en grupp där förhållandena är mer stabila. Även förskolepersonalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspelet och relationerna i barngruppen. Kommunerna behöver riktlinjer för hur stora barngrupperna ska vara på syskonavdelningar och småbarnsavdelningar. Dock kan det vara svårt att sätta en speciell gräns för antal barn per grupp. Det finns inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan. En gruppstorlek eller personaltäthet som är lagom i en förskola behöver inte vara det i en annan.
mot · GT02Ub298 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avgiftsfria skolmåltider. För att studera inom grundskola och gymnasieskola behöver varje elev en del saker som vi ser som självklara och kostnadsfria för eleven och dennes familj lärare, skolböcker och skolmat. Allt detta för att man ska kunna nå ett bra studieresultat. Det är en helhetssyn som gör skolan till en bra skola. Utan lärare blir det ingen god undervisning, i avsaknad av undervisningsmaterial blir studierna svåra och om det inte finns någon skolmat fattas orken och möjligheten till att hålla koncentrationen och tillgodogöra sig undervisningen på rätt sätt. har vi en lagstadgad skyldighet för kommunerna att tillhandahålla en kostnadsfri skolmat i . Denna skyldighet infördes när en rad kommuner drog ned på skolmaten för att spara pengar. På gymnasienivå har uttag av skolmåltidsavgifter dock ökat. Jag ser med oro på att alltfler kommuner tar ut en avgift, ibland på ett par per läsår och elev. Detta är en betydande extrautgift för hushåll med knapp ekonomi. Skolmåltider ska vara avgiftsfria!.
mot · GT02Ub299 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare utveckla pedagogiska alternativ i den kommunala skolan. Den kommunala skolan är en bra skola, men många barn klarar inte av dagens inlärningspedagogik. Detta är ett stort problem! De som inte kan tillgodogöra sig kunskaperna, eftersom dessa är förmedlade på ett för denna grupp felaktigt sätt, lämnas till en vardag full av frustration och problem. Genom att ytterligare utveckla alternativ pedagogik inom den kommunala skolan skulle fler barn och elever tillgodogöra sig kunskapen som förmedlas. Det ligger en stor vinst i att låta lärare och barn prova sig fram till vilken pedagogik som passar just dem. Detta behöver inte betyda att alla skolor ska erbjuda alla slags olika pedagogiska inriktningar som finns. Skolorna måste naturligtvis se till de speciella behov som finns just där. Skolan måste anpassa sig efter barnens verkliga behov. Inget ska naturligtvis påtvingas någon, men alternativet bör finnas. Barn ska få lyckas att lära sig i skolan, och därför behövs andra inlärningsmetoder. För att fler barn och elever ska gå ut skolan med godkända betyg måste skolans pedagogik bli mer flexibel. Mål och riktlinjer för skolans arbete kan uppnås och följas även om skolan öppnar för alternativ pedagogik. Det finns inget som talar för att alternativ pedagogik inte är lika bra som den som traditionellt används inom den svenska skolan. Barn ska få rätten att känna lycka över att kunna lära. Därför måste alternativ pedagogik också användas inom den kommunala skolan.
mot · GT02Ub3 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidraget till personalförstärkningar i skolor och fritidshem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att remissbehandla alla förslag till specialdestinerade bidrag när det rör sig om betydande belopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett specialdestinerat bidrag inte får försvåra den långsiktiga styrningen för mottagaren. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att följa upp specialdestinerade bidrag så att det resultat som mäts överensstämmer med målet för bidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om förordningar för statsbidrag skall tas före ikraftträdandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidpunkt för utbetalning skall anpassas efter mottagande organisationers ordinarie budgetprocess. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att endast begära in sådant underlag från mottagarna som faktiskt används som beslutsunderlag. I samband med budgetarbetet beslutade i enlighet med regeringens förslag om införande av ett statligt bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. , liberalerna, och uttryckte alla kritik mot regeringens satsning. Alla gav sitt stöd åt de ökade resurserna till skolan men kritiserade regeringens styrning. Behoven i varje skola bör avgöra hur resurserna skall användas, inte ett beslut från regeringen. Det var och är kärnan i vår kritik. Risken för ett mycket omfattande administrativt arbete liksom svårigheter att följa upp resultaten lyftes också fram av partierna. , liberalerna, och anser fortfarande att specialdestinerade bidrag enbart skall användas i undantagsfall och att dessa skall vara framtagna i samarbete med mottagande part, oftast kommunsektorn. Därmed står vi fast i vår kritik mot det specialdestinerade bidraget till personal i skola och fritidshem. presenterade en granskning av statsbidraget för personalförstärkning och kritiken är förödande. Revisorerna konstaterar att trots ett omfattande administrativt arbete har det inte varit möjligt att säkerställa att resurserna haft den avsedda effekten. De konstaterar också att alla kommuner inte kunnat få del av resurserna och att kommunernas underlag varit otillförlitligt på grund av bristande information och att utbetalningarna därför i flera fall kan ha varit felaktiga. Orsaken till bristerna anses huvudsakligen ligga i att ärendet enbart bereddes inom och att inget remissförfarande användes för att ge bidraget en välfungerande utformning. Dessutom konstateras att beslutet om bidraget visade sig komma i konflikt med andra överenskommelser med de s.k. delegationskommunerna. Det tvingade regeringen att dra tillbaka kravet på att personaltätheten skulle öka i reella tal för att bidraget skulle betalas ut. Det i sin tur innebär att syftet med bidraget undergrävdes. har lämnats till i form av en redogörelse. , liberalerna, och anser att bör ta revisorernas kritik på allvar och besluta i enlighet med de rekommendationer som framför.
mot · GT02Ub300 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstiftning som ger elever inom grund- och gymnasieskolan rätt till avgiftsfri skollunch. Systemet med avgiftsfria skolluncher på såväl grund- som gymnasieskolan har varit en viktig del i den svenska modellen för att skapa likvärdiga möjligheter för barn från olika samhällsklasser att tillgodogöra sig en fullvärdig utbildning. Det har bevisats att näringsriktig mat är central för att kunna ta åt sig information, tänka kritiskt och utbilda sig. Med de högre krav som ställs på eleven i skolan än tidigare är möjligheten att få äta skolmat än viktigare. Detta understryks också av att flera organisationer som arbetar med barn och ungas rättigheter har larmat för att barn från ekonomiskt utsatta familjer äter allt mindre och allt sämre näringsriktig mat. Undersökningar ger också vid handen att frågor som hälsa och utbildning återigen blir alltmer klassbundna i . Att, genom skolan, därför erbjuda alla barn mat i magen är en investering i bättre hälsa såväl som bättre utbildning. Trots det kommer information om att alltfler skolor, såväl fristående som kommunala, börjat avgiftsbelägga skolmaten, främst för gymnasieelever. En sådan utveckling borde motas genom en lagstiftning som garanterar alla elever inom grund- och gymnasieskolan avgiftsfri och näringsriktig skollunch varje studiedag.
mot · GT02Ub303 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolor får rätt att få bidragen prövade av allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. finns en del problem vad gäller kommunala beslut om fristående skolors bidrag. Vid överklagande kan de administrativa domstolarna inte bestämma bidragsbeloppet utan endast undanröja beslutet och därmed sända det åter till kommunen för ny behandling. Detta innebär en oerhörd försening för den fristående skolan. Kommuner kan missbruka besvärsordningen genom att fatta ett nytt olagligt beslut, som i sin tur överklagas. Denna ordning innebär ett onödigt resursslöseri för hårt belastade länsrätter och högre instanser. Kommunernas hantering påverkar friskolornas elever negativt. som processen pågår riskerar de att få en sämre utbildning än sina kamrater i den kommunala skolan eftersom skolan inte får samma ekonomiska ersättning som den kommunala skolan i kommunen. Denna behandling är ett brott mot skollagen som säger att elever ska behandlas på samma sätt oavsett vem deras skolhuvudman är. Ett problem är att endast invånare i den kommun där beslutet är fattat kan överklaga. Friskolor kan således inte överklaga. Det är vanligt att friskolor har elever från många kommuner (i fristående gymnasieskolor kan eleverna komma från hela landet), vilket gör det svårt att hålla reda på beslut som är fattade i kommuner där friskolan inte är belägen. Detta är stötande eftersom skolan är den som mest berörs av beslutet och där skyldig att fullfölja sitt åtagande gentemot sina elever, även om kommunen betalar ett felaktigt bidrag. har i sin utredningsrapport bidrag för elever i fristående gymnasieskolor (, Dnr 75-2004:248) reagerat över kommunernas tillämpning av det befintliga bidragssystemet på gymnasienivå (ett system som är så gott som identiskt med det som finns på ) och anser att kommunerna skapat sig genvägar i systemet. anser att det borde göras möjligt för friskolor att överklaga kommunala beslut genom s.k. förvaltningsbesvär genom att den besvärsmöjligheten skrivs in i skollagen. Mitt förslag är att friskolor får rätt att få bidragen prövade av allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. Det skulle betyda att domstolen inte bara undanröjer ett felaktigt kommunalt beslut utan även beslutar vilken ersättning kommunen ska betala till friskolan. Dessutom blir då de som beslutet rör besvärsberättigade oavsett geografisk hemvist. Med förvaltningsbesvär skulle alla parter slippa den tidsödande och resurskrävande rundgång vi har i systemet. Det skulle också innebära stora vinster för rättssäkerheten för de fristående skolorna och för de elever som går där om en domstol inte bara avgör om en kommun gjort rätt eller fel utan även yttrar sig om vilken ersättning den fristående skolan faktiskt har rätt till.
mot · GT02Ub306 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om film- och medieutbildningen på /. /(HTU) verkar i en region med stark industritradition och brukskultur och genomgår nu i likhet med många andra regioner en strukturomvandling. Stora industrier finns fortfarande kvar i området, och de har ett stort behov av högskoleutbildad arbetskraft med delvis andra inriktningar . Ett exempel är verkstadsföretagens efterfrågan på designingenjörer. Det finns ett behov av differentierad industri, vilket klart framtonar i ljuset av den globalisering som sker av arbetslivet. I HTU:s närområde växer medieindustrin kraftigt, framför allt beroende på att (FiV) i har utvecklats till en av de största filmproducenterna i . Enbart regionens multimedieindustri, för att inte nämna nationens, har ett stort behov av högskoleutbildad kompetens, och dess förväntan på HTU som samarbetspartner i detta avseende är omfattande. Många ungdomar efterfrågar högskoleutbildning inom medieområdet. HTU har en ambition att i så hög grad som möjligt leva upp till nämnda önskemål och behov. Därför har kreativa och konstnärliga utbildningar, kopplade till modern data- och simuleringsteknik, utvecklats vid /(HTU). Där ges en treårig utbildning i filmproduktion. Samarbetet med (FiV) och dess klusterföretag är stort. En professor i filmproduktion är adjungerad från FiV. Utbildningen bedrivs enligt AIL-koncept (arbetsintegrerat lärande) och en tredjedel av utbildningen är förlagd till . Andra utbildningar inom medieområdet är Digitala media för lärande och underhållning, 120 p, och 3D-animation och konstnärlig gestaltning, 120 p. 3D-animation och konstnärlig gestaltning är ett unikt treårigt utbildningsprogram som startades vid HTU i samverkan med den del av den konstnärliga fakulteten vid som är förlagd till i . Även här är och dess klusterföretag viktiga partner i arbetet med att utveckla utbildningen. Utbildningen är den enda i sitt slag i , och intresset från upplevelseindustrin liksom från den traditionella högteknologiska industrin är mycket stort. För att utbildningen skall kunna erbjudas även fordras adekvata ekonomiska förutsättningar för utbildningen, dvs. Dessa skulle också bidra till att stärka förutsättningarna för att skapa en medieaxel mellan högskolorna i / och ned till . och vår region är ur ett internationellt perspektiv en framstående nation/region vad gäller den s.k. upplevelseindustrin såsom film, medier, musik m.m. En satsning på /, med sina nya spännande utbildningar inom medieproduktion, är av största betydelse för att tillvarata och fortsätta den dynamiska utvecklingen inom medieområdet.
mot · GT02Ub307 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata företags rätt att sälja akademisk utbildning. kunde intresserade studenter köpa akademiska (poänggivande) kurser av privata företag/organisationer. Men som ett led i att genomdriva tesen att all akademisk utbildning skall vara kostnadsfri togs denna möjlighet bort. Den verksamhet som dessa utbildningsföretag bedrev var mycket uppskattad hos studenterna. Det stora utbudet av kurser erbjöd en god möjlighet för de studenter som ville skynda på sin utbildning och/eller hinna i kapp studier som de tidigare misslyckats med att göra så på ett kostnadseffektivt vis. En intensiv sommarkurs som ges kostar mindre totalt sett än en normal 20 veckors kurs. Det som studenten förlorar på kursavgiften vinner denne på den kortare kurstiden och därmed de lägre levnadskostnaderna. Den akademiska kvaliteten garanterades av att det var lärare från närliggande universitet som stod för examinationen. Utbildningsföretagen fungerade också som ett effektivt komplement till universiteten och högskolorna, genom att de tillgodosåg en stor del av den efterfrågan på populära kurser som lärosätena inte själva hade resurser att tillgodose. När möjligheten att på detta vis köpa akademiska kurser eliminerats har trycket på universiteten ökat. Detta gäller framför allt populära kurser på grundnivå, exempelvis företagsekonomi 020 poäng. Men eftersom denna kurs (liksom alla andra kurser på grundnivå) är nödvändig för att läsa vidare inom området måste alla igenom den. På så sätt har en besvärande flaskhals skapats i systemet, vilket drivit upp betygskraven till orimliga nivåer. Följden av detta är att studenterna i stället tvingas läsa upp sina betyg på komvux. Det tar tid och kostar därmed pengar. Möjlighet att köpa akademiska kurser med tydlig kvalitetskontroll har många fördelar. Den är kostnadseffektiv och den minskar trycket på universiteten genom att antalet sökande till de populära grundkurserna minskas, vilket ger universiteten bättre möjlighet att lägga resurser på de mera akademiskt krävande fördjupningskurserna. Sist men inte minst, den ger också möjlighet för privata aktörer att etablera sig på en marknad som är stadd i snabb expansion och som innehåller en enorm potential. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör privata företag med kvalitetskontroll ges tillstånd att sälja poänggivande akademiska kurser.