mot · GT02T490 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och läns betydelse för tillväxten och utvecklingen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om angelägna väginvesteringar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väg 67. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbifart Sala. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spårbehovet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tågtrafiken norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om , Mälartunneln, spåret TomtebodaKallhäll samt fyrspårskapacitet StockholmBålsta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tågsträckan UppsalaSalaVästeråsKolbäckEskilstunaNorrköping. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bergslagspendeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om huvudmanna- och utförarskap för tågtrafiken i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Mälarsjöfarten och i . är en stark region med oumbärlig betydelse för svensk utveckling och tillväxt i landet. av den svenska ekonomin och av befolkningen finns i . beräknas befolkningen i regionen öka med ytterligare 600000800000 invånare. har inte bara en stark befolkningsutveckling utan är också den viktigaste tillväxtmotorn i . Tillväxten i regionen var dubbelt så hög som i övriga landet. Stannar eller minskar utvecklingen och tillväxten i innebär det ett hårt slag mot svensk samhällsekonomi och det får förödande konsekvenser för regionens möjligheter att bidra med medel till övriga landet. Hela landet drabbas om inte utvecklas på önskvärt sätt. Det ligger därför i allas intresse att utvecklas. En viktig del av är . För att klara behovet av arbetskraft och bostäder i måste regionen ses som en integrerad helhet där fyller en viktig uppgift för att försörja hela regionen, och kanske framförallt , med bostäder och arbetskraft. Därför måste kommunikationerna mellan länet och och självklart även inom länet vara av god standard. Det handlar om såväl persontransporter som transporter av godsmaterial till vägs, järnvägs och sjöss. I annat fall undergrävs regionens och därmed landets utveckling och framtid. Emellertid riskeras denna utveckling om inte tillräckliga investeringar görs i vägnätet. Om den s.k. nollvisionen i trafiken därtill ska ha någon möjlighet att kunna uppnås är det nödvändigt med strategiska investeringar i vägnätet så att antalet döda och skadade kan minskas. För och är det nödvändigt med en offensiv satsning i detta avseende. Mycket planering har gjorts av olika investeringar som måste komma till stånd. Förberedelser pågår inför byggstart av tre västmanländska projekt: Förbifart Sala (/70), E18 EnköpingSagån och E18 VästjädraVästerås. Problemet är regeringens hantering av pengarna. fick i samband med det s.k. Trollhättepaketet nya uppdrag. Stormen har sedan inträffat, vilket drabbade driftbudget på ett sätt som inte kompenserats. Dessutom krävde regeringen i vårbudgeten besparingar som även de kan drabba de stora investeringarna. Inga glädjande besked kom i budgetpropositionen 2005. Ett vägprojekt som planerats är E18 EnköpingSagån för vilken bygghandlingar blir klara . Vid två svåra olyckor dog sammanlagt tre personer. För att spara mänskligt lidande fordras ombyggnad av . Vidare är det ett för näringslivet angeläget intresse med en ombyggnation. Regeringen underströk i sitt beslut () att förbättringar av vägsystemet i den nordiska triangeln är angeläget för näringslivets utveckling. Därför tidigareläggs byggstarten av ett antal objekt på Stockholmgränsen mot . är det osäkert när bygget kommer igång. Projektet måste byggstartas . Fattas inte beslut om byggstart kommer planarbetet att få börja om igen och hela projektet försenas. Regeringen bör både för att främja tillväxten i och och rädda människoliv se till att byggstarten blir verklighet. Väg 67 ingår i det nationella stamvägnätet, vilket lades fast av 1993. Stamvägnätet omfattar sådana vägar som fyller en mångsidig funktion för landets ekonomi och välfärd och på stamvägarna går huvuddelen av alla långväga transporter. Tillsammans med riksvägarna 55, 56 och 53 utgör väg 67 Räta linjen, vilken sträcker sig mellan och . Räta linjen är ett alternativ till E 4 för den långväga trafiken mellan norra och . passerar runt 1000 tunga fordon på mellan och . Det är en starkt olycksdrabbad sträcka och inträffade 9 dödsolyckor, 22 personer blev allvarligt skadade och 80 personer fick lättare skador, på en sträcka av endast . Det är oacceptabelt höga siffror, vilket uppmärksammat i sin långsiktiga plan, och en ombyggnad av förbifarten vid Sala och en upprustning av är därför nödvändig för att minska antalet trafikolyckor. Väg 67 är tvåfältig med en bredd på endast . Denna vägtyp, 13-metersvägar, är statistiskt sett särskilt olycksdrabbad. dödas knappt 600 trafikanter i varav 100 av dessa sker på 13-metersvägar, och av dödsolyckorna sker med mötande trafik. Om regeringen har målsättningen att följa de transportpolitiska målen, och uppfylla den s.k. nollversionen, måste en upprustning av väg 67 blir av . För att minska antalet döda och skadade måste väg 67 upprustas. Genom ett mitträcke skulle i stort sett alla mötes- och omkörningsolyckor elimineras, som skadeföljden av inträffade olyckor minskar. Enligt bedömning skulle antalet döda och skadade minska med , vilket motsvarar 30 personer . Utmed väg 67 finns ett stort antal korsningar som saknar mittrefuger och separata körfält för vänstersvängande trafik. Det är problematiskt för det stora antal åker- och skogsanslutningar med brukningstrafik som finns längs sträckan. Genom att ge korsningarna en ny och mer trafiksäker utformning skulle antalet olyckor i korsningar minska . Även kollektivtrafiken skulle gynnas av ett mitträcke. Busshållplatserna kunde placeras i växlingssträckorna, och bussresenärer ges möjlighet att korsa en körriktning i taget och stå skyddade av räcket i mitten. En ombyggnad av väg 67 skulle även innebära positiva effekter ur miljösynpunkt. Sträckan längs (Stingtorpet)bör rustas upp. Enligt förstudie skulle den nya sträckningen gå vid sidan av Dalkarlsåsen, medan den nuvarande går på åsen. I Dalkarlsåsen finns en stor vattentäkt som försörjer med vatten. Till följd av vägsaltning har man haft förhöjda salthalter i grundvattnet. Trafiksäkerheten är klart otillfredsställande på sträckan eftersom vägen är smal och säkerhetszoner saknas. Vägen rekommenderas som primär väg för tunga transporter med farligt gods, vilket gör den hårt belastad. Vid en olycka med farliga ämnen riskeras oöverskådliga skador för miljön. Ur både trafiksäkerhets- och miljösynvinkel är det därmed nödvändigt att rusta vägsträckan. har en ny förbifart vid Sala planerats för riksvägarna 67/70. Det handlar bl.a. om att förbättra framkomligheten och trafiksäkerheten. Förbifart Sala är starkt trafikerad av turist- och pendeltrafik, inte minst i samband med då tusentals bilar söker sig från upp mot . All praktisk planering är inriktad på byggstart . Den måste bli av. I utförde 2890000 invånare sammanlagt 689 miljoner resor i kollektivtrafiken . Det motsvarar 233 resor per invånare och år. Det innebär att är den del av där det sker flest kollektiva resor . Ett avgörande instrument för att underlätta kommunikationen i och en ökad regionförstoring är biljettpriserna i kollektivtrafiken. Det är fortfarande orimligt dyrt att pendla i . Visserligen är frågan i hög grad för de regionala trafikhuvudmännen att lösa och en del har hänt. Likväl är det angeläget att staten ser över i syfte att underlätta spelreglerna för trafikhuvudmännen att samverka. Målet måste vara lägre priser för de enskilda resenärerna. I finns också stora behov av satsningar på järnvägen, inte minst på grund av de otillräckliga investeringar som varit fallet . Trots att av landets tågresor sker i östra har inte investeringarna varit i paritet med behoven. StockholmMälarregionen är ett befolkningstätt område med en alltmer integrerad arbets- och studiemarknad. Kollektivtrafiken i har utvecklats mycket starkt. Det har t.ex. bidragit till att arbetspendlingen mellan och ökat . För del bidrar detta i hög grad till utvecklingen från industrilän till en modern och mångfasetterad del av med diversifierad arbetsmarknad, rikt friluftsliv och hög livskvalitet. En fortsatt vidareutveckling av kollektivtrafiken i är vidare nödvändig för att få en mer integrerad arbetsmarknad och därmed klara behov av arbetskraft och tillgången till högre utbildning för alla dem som av olika skäl inte kan byta bostadsort. En sådan regionförstoring genererar i sin tur både fler arbetsresor och fler privatresor. Det är nödvändigt att staten tar sitt ansvar för att dels klara det växande behovet av kapacitet i kollektivtrafiken, dels bygga bort de hinder som förhindrar utveckling i . Eftersom i hög grad är den allra viktigaste tillväxtmotorn för hela är det skadligt för landet om brister i kollektivtrafiken hindrar tillväxtens utveckling. Det är sålunda nationella behov och inte bara regionala behov som utmärker . Det allra viktigaste är att det blir en ökad spårkapacitet mellan norra och . Det krävs en fyrspårsutbyggnad TomtebodaKallhäll samt byggande av /Mälartunneln. Förhandlingar har pågått från statens sida med de regionala parterna för samfinansiering av stationsområden m.m. Projektet innehåller två delar: och två nya spår TomtebodaKallhäll. I regeringens beslut finns en låneram för Mälartunneln. Byggstart för Mälartunneln/planeras med förberedande arbeten och ska stå klar . För TomtebodaKallhäll kan byggstart ske 2008 och byggtiden kan handla , vilket innebär ett färdigställande 2015. Detta kräver dock ett lika fokuserat arbete som det som pågår för Citybanedelen. Ett utbyggt fyrspår är nödvändigt för att få in fler tåg mot på under s.k. peak-time, d.v.s. kl. 6.00 8.30 och är därmed helt avgörande för anknytning till arbetsmarknad. Dubbelspåren är en oerhört viktig framtidsfråga för där Mälarbanetågen konkurrerar om utrymmet på de nuvarande två spåren med en växande pendeltågstrafik. Vidare bör fyrspårskapaciteten byggas till . Även Stockholmsberedningen har föreslagit detta. Detta är nödvändigt för att säkerställa tillväxt och utveckling. och är starkt beroende av detta. Såvida inte spårkapaciteten mellan och byggs ut hotas tillväxten. Då undergrävs möjligheten att genera de resurser som kommer hela landet till del från StockholmMälarregionen. Tvärförbindelsen UppsalaSalaVästeråsKolbäckEskilstunaNorrköping är viktig för att människor ska kunna färdas såväl regionalt som nationellt. har den statliga medfinansieringen till Uven hotats. Det vore allvarligt för regionen om sträckan inte kunde erhålla statligt stöd. Det måste garanteras. kommer för alltid att vara en sorgens och tragedins dag i Bergslagen och . Sex människor dog och fem människor skadades allvarligt när en buss körde av vägen mellan och . Bussen var en ersättningsbuss för ett inställt SJ-tåg på sträckan LudvikaVästerås, den s.k. Bergslagspendeln som drivs Tåg i Bergslagen. Tågen inom ramen för Tåg i Bergslagen körs numera av . Detta stråk genom Bergslagen är av mycket stor betydelse för alla människor som bor i regionen och för de företag och organisationer som verkar där. Det går inte att acceptera att tågtrafiken i Bergslagen hanteras på ett så undermåligt sätt att det ska vara nödvändigt att frekvent använda ersättningsbussar med fara för passagerare, personal och boende längs vägarna. Det är heller inte acceptabelt att Bergslagspendeln mellan och inte underhålls och dimensioneras så att tågtrafiken kan komma fram på ett tillräckligt sätt. Det är dags att se till att Bergslagspendeln fungerar. Tåg i Bergslagen erhåller ett statligt stöd. I sammanhanget är det angeläget att staten även fortsättningsvis tar ett aktivt ansvar för tågtrafiken i Bergslagen eftersom denna för invånarna är en förutsättning för pendling till arbete och studier. Vem ska köra tågen? Den tilltagande regionförstoringen ställer järnvägens trafikeringsfrågor i fokus. Dels finns trafikhuvudmannaansvaret inom det egna länet, dels Rikstrafikens ansvar för stödköp av interregionala olönsamma förbindelser. I övrigt är det SJ:s affärsuppdrag som gäller för att möta ökade krav på tågburen kollektivtrafik i de växande regionerna om inte stödköp görs från berörda trafikhuvudmän. Med tanke på de radikala försämringar som många resenärer redan upplevt inom Tåg i , som SJ kör, finns all anledning att överväga ett ändrat huvudmanna- och utförarskap. Sjöfarten har ökat transportarbetet utmed den svenska kusten . har det containeriserade godset i det närmaste tredubblats och förväntas öka med . växande handel med kommer att stärka denna utveckling ytterligare. Mälarsjöfarten ger möjligheter att transportera gods in i vilket är en transportfråga av stort nationellt intresse. Brist på besked om en kommande slussinvestering kan resultera i en minskning av handelssjöfarten på . Minskade sjötransporter på ersätts i så fall med ökade landtransporter sannolikt främst med lastbil vilket är negativt ur miljösynpunkt. Mälarfarleden via förbinder och hamnar () med . Eftersom vattenståndet vid normalvatten är 40 cm högre i än i finns en sluss i . Den befintliga är . Genom denna sluss passerar 4000 fartyg med sammanlagt gods. Största tillåtna fartygslängd är och största bredd är . För att kunna ta in större fartyg i krävs en utbyggnad av där fartyg med 24 meters bredd och 180 meters längd kan passera genom kanalen. En fördjupning av Mälarfarleden är inte aktuell. kom signaler från redarna att nytt tonnage kommer att få prestanda som ställer krav på ombyggnad av i annars blir det inte aktuellt med leveranser via hamnarna i . Föreslagna åtgärder i i innebär att tonnaget på kan öka från ca till beroende på godsslag. Nya större båtar på ökar sjöfartens konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. Genomförs inte investeringen minskar sannolikt sjöfartens konkurrenskraft gradvis, vilket också kan påverka säkerheten negativt genom att tonnaget blir allt äldre. En rad samhällsekonomiska beräkningar för utbyggnad av har genomförts , där samhällsnyttan i samtliga fall varit positiv. Utöver den nytta ombyggnaden innebär för sjöfarten har också betydelsen av funktion för avtappning av redovisats i en skrivelse till regeringen daterad från landshövdingarna i , , , och . Genom utbyggnad av i kan tappningskapaciteten för öka med . Frakterna på ökade efter från gods. Den stora utbyggnad som skedde av farleden och i berörda hamnar resulterade i mer än en fördubbling av transporterna på . Nivån gods varav berör hamnarna i och har legat ganska . En utebliven slussinvestering kan få allvarliga följder för Mälarsjöfarten och att minskningen av handelssjöfarten på kan gå relativt snabbt om inte ett skyndsamt utbyggnadsbeslut kommer till stånd. Minskade sjötransporter innebär ökade landtransporter, vilket kan vara negativt ur miljösynpunkt. Det är sålunda angeläget att Mälarsjöfarten får möjligheter att utvecklas i takt med sjöfartens ökade betydelse genom utbyggnad av i En sådan utbyggnad möjliggör att större fartyg kan tas in i . En ny järnvägsbro i är aktuell för genomförande och planeras vara klar att ta i bruk . Genom detta arbete kan kanalbredden användas fullt ut genom att bropelarna ställs på land i stället för som i vattnet. Under 20062007 byts slussporten in mot och får full bredd, medan lösningen mot görs begränsad för att resurser saknas för en fullständig ombyggnad av . Det är därmed angeläget att det tillkommer de resurser och beslut som behövs för att slutföra arbetet, få en fullständigt ombyggd sluss och bredda befintlig farled.