ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Bo209 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ändring av lagen om allmännyttiga bostäder. Vid ett antal tillfällen har försäljning av hyresfastigheter tillhörande kommunala bostadsbolag stoppats av länsstyrelser med hänvisning till lagen om allmännyttiga bostäder. Det är i första hand på mindre tätorter på svensk landsbygd eller i större städer utanför de tre storstadsområdena som detta har skett. Som skäl till länsstyrelsernas beslut har ofta angivits att försäljningarna skulle sätta bruksvärdessystemet ur spel eller att det inte kommer att finnas tillräckligt stort antal jämförbara lägenheter kvar i det aktuella området. Behovet av att det skall finnas ett tillräckligt stort antal jämförbara lägenheter inom allmännyttan motiveras av att detta skall kunna användas i samband med hyressättningar. Besluten har tagits trots att det i fullmäktigeförsamlingarna som fattat beslut därom rått full enighet om försäljningarna och trots att beslutet om försäljningar har stötts eller inte mötts av invändningar från vare sig hyresgästföreningar eller fastighetsägarföreningar. Genom att försäljningarna inte har kunnat genomföras har det inneburit att företagsekonomiskt motiverade affärer ej kunnat genomföras och att mindre tätorter hindrats från att få lokalt förankrade hyresvärdar med ambitioner att utveckla hyresrättsboendet på den aktuella orten. Kommunpolitiker som velat skapa en bättre balans i ägandet av hyres-fastigheter i den egna hemkommunen har såväl förhindrats att göra detta som förhindrats att vidta en försäljning som skulle förbättra den kommunala ekonomin. Lagen om allmännyttiga bostäder är i första hand skriven ur ett storstadsperspektiv. De paragrafer som reglerar försäljning av fastigheter inom de allmännyttiga bostadsföretagens bestånd har till en del tillkommit för att försvåra omfattande utförsäljningar av hyresfastigheter i de tre svenska storstäderna. På framför allt mindre svenska tätorter på svensk landsbygd och i medelstora svenska städer omöjliggör i praktiken kravet som finns i lagen om allmännyttiga bostäder om att det måste finnas jämförbara lägenheter kvar i allmännyttans bostadsbestånd att en kommun eller dess bostadsbolag kan förfoga över och förvalta sin egendom på det sätt som är bäst både för kommuninnevånare och hyresgäster. Lagen om allmännyttiga bostäder bör därför ändras på ett sådant sätt att de hinder som angivits ovan för små och medelstora kommuner att genomföra försäljningar av sitt hyresbostadsbestånd inom allmännyttan avskaffas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GT02Bo211 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk byggfelsförsäkring. Alla som bygger hus tvingas skaffa en byggfelsförsäkring en försäkring som kan kosta flera allt för att bygglov skall kunna beviljas. De som vill bygga själva har inget val, trots att försäkringen inte gäller för självbyggare. Försäkringen skall täcka fel som hantverkare kan göra. Alla byggare måste således skaffa försäkringen oavsett om man har nytta av den eller ej. Försäkringskostnaden blir då en extra pålaga ovanpå alla andra skatter och avgifter som belastar byggprocessen. Obligatoriet bör därför avskaffas eller så måste försäkringen gälla för alla försäkringstagare.
mot · GT02Bo215 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör förtydliga så att stora reklamflaggor också skall omfattas av tillståndsplikt. Det offentliga rummet blir alltmer kommersialiserat. I flera kommuner pågår det ett arbete för att balansera och motverka utvecklingen mot en alltför påtaglig kommersialisering av det gemensamma rummet. I , som exempel, är man återhållsam med skyltar, vepor och annan form av reklam. Kommunens arbete möjliggörs av att dessa former av reklam kräver bygglov. Av bestämmelsen 8 kap. 3 § första stycket (1987:10) framgår att det, inom områden med detaljplan, krävs bygglov för att sätta upp eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordningar. Flaggor däremot är inte bygglovspliktiga detta gäller även flaggor med uppenbart reklamsyfte. Detta framgår av två rättsfall från Regeringsrätten. I har det satts upp reklamflaggor av stora mått i vissa fall rör det sig om en total yta av som på grund av sin storlek gör ett påtagligt intrång i det offentliga rummet. Flaggor av denna storlek kan likställas med de stora reklamskyltar som företag ofta vill sätta upp utmed stora leder, men som kommunerna i många fall motsätter sig. Dock gäller för skyltar och liknande anordningar som inte är bygglovspliktiga enligt , enligt lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning och väglagen (1971:948) att det kan krävas tillstånd av för att sätta upp dessa. Lagstiftningen på området är med andra ord otydlig och bör därför förtydligas.
mot · GT02Bo216 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av olika åtgärder för att underlätta för äldre att bo kvar i sina lägenheter. Trots att det gjorts insatser för att stimulera byggandet av hissar finns ett stort antal äldre trevåningshus utan hiss. Med dagens åldrande befolkning får detta till resultat att det sitter många äldre i hyresrätter på tredje våningen som har stora problem varje gång de ska ta sig ut ur eller in i sin bostad. Att bli isolerad i sitt eget hem kan för många bli förödande. Med tanke på vad vi vet om det sociala livets betydelse för hälsan är detta en ohållbar situation. En stor del av uppgifter går ut på att gå på posten, banken eller affären åt äldre som skulle må bra av att få komma ut själva men som saknar hiss och inte klarar av att gå i trappor. Vi har ett onödigt högt tryck på våra äldreboenden på grund av att äldre som skulle kunna bo kvar hemma måste flytta för att hyreshuset saknar hiss. Om det installerades hissar i de gamla husen skulle fler människor få möjligheten att åldras i sin hemmiljö som de skulle kunna behålla sitt sociala liv och fortsätta fungera normalt i samhället. Många hyresvärdar drar sig för att installera hissar eftersom det ofta är svårt att ta ut de ökade kostnaderna på hyran. Det är därför angeläget att staten vidtar åtgärder för att förbättra situationen. Regeringen bör därför se över vilka åtgärder som kan sättas in för att underlätta för äldre att bo kvar i sina lägenheter. En sådan översyn bör naturligtvis även omfatta åtgärder för att stimulera installationer av hissar i gamla hyreshus med tre våningar.
mot · GT02Bo219 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättring för att kunna få banklån och kreditgarantier för att bygga på landsbygden. Det råder obalans på bostadsmarknaden i vårt land, en obalans som oftast beskrivs som en obalans mellan bostadsbrist och bostadsöverskott mellan landets olika delar. En obalans som man sällan tar till sig är den obalans eller rättare sagt den orättvisa som finns mellan dem som väljer att bygga och bo på landet eller i stad/tätorten. Många som under sin ungdomstid och under sin studietid valt att bo i staden väljer gärna att flytta tillbaks till sin ursprungsmiljö på landsbygden när man är i färd med att bilda familj. Man vill ge sina barn en uppväxtmiljö på landsbygden. Man värdesätter den kvalitet som landsbygden har med närhet till natur och även med en något lugnare livsmiljö. Ett lugnare tempo och närhet till naturen värdesätts. Dessvärre så har det visat sig att det inte alltid är så enkelt att verkställa sin vision. Det finns hinder i vägen. handlar det om hur man skall lösa sitt boende. Det finns alltför många familjer som tvingas att ge upp och av ekonomiska skäl tvingas att bli kvar i staden. Detta på grund av att bankerna nekar lån till bostadsbyggandet på landsbygden. har vid närmare granskning visat på att detta skulle kunna lösas utan extra kostnader med ett bättre system för bankerna att kunna försäkra sig mot eventuella förluster. Det krävs ett förbättrat system för statliga bostadskrediter. Dagens system har inte reviderats och maxinivån för att få lån begränsas till . Den nivån borde höjas. Besked om garantilån borde även ges före byggstart. Garantin bör även gälla för köp och ombyggnad av äldre hus och gårdar. Risken för staten torde vara försumbar eftersom erfarenheter visar att det inte är egna hem på landsbygden som orsakar stora kreditförluster. Det personliga betalningsansvaret och den starka kopplingen till bygden som man sökt sig tillbaka till är oftast en garant för att det fungerar.
mot · GT02Bo221 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot farliga och giftiga ormar i hyreshus. har flera rymningar av farliga och giftiga ormar i hyreshus uppmärksammats. Detta har utgjort en stor fara för dem som levt i dessa bostadshus och för dem som kommer att råka ut för rymningar i just deras hus. Att ägaren har ett ansvar för förvaringen av djuret, och därmed också för brister i förvaringen av detsamma, är det ingen tvekan om, men är detta ansvar inte på ett tillfredsställande sätt reglerat i lag. Jag anser att giftiga och farliga ormar bör förbjudas i hyreshus eftersom de direkt hotar välbefinnandet för tredje man. Den som vill äga farliga eller giftiga ormar där ägandet är tillåtet enligt föreskrift i lag för privatpersoner ska naturligtvis få göra det, förutsatt att djuret inte förvaras i ett hyreshus. Och förutsatt att personen ansvarsfullt förvarar ormen på ett för tredjeman säkert sätt. Förvaring bör bara tillåtas i privatägd bostad. Detta för att inte utsätta tredjeman för fara. Det borde också för bostadsrättsföreningar vara möjligt att i stadgar förbjuda medlemmarna att i bostaden förvara giftiga och farliga ormar, eftersom även i denna form av bostadshus utsätts tredjeman för fara.
mot · GT02Bo222 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att korta handläggningstiderna vid överklagande av kommunala planärenden. Möjligheten för enskilda som berörs att överklaga kommunala beslut är ett viktigt inslag för demokratin. har den långa tid som prövningarna av överklaganden av kommunala planärenden ofta tar blivit till ett stort problem för kommunens planering och möjlighet att skapa nya arbetstillfällen. Det system vi har gynnar ensidigt den enskilde och beaktar inte tillräckligt övriga invånares intressen. För att bättre tillvarata allmänhetens intresse måste handläggningstiderna kortas väsentligt. Ett rimligt slutdatum för ett ärendes hantering bör kunna anges. används överklagandeinstrumentet i allt högre grad för att stoppa tilltänkta förändringar och nyetableringar. Processen tar så att förutsättningarna för ärendet ofta förändras . Det medför i sin tur att kommunernas möjlighet att utvecklas begränsas och det gör det svårt för kommunen att planera sin verksamhet på ett bra och effektivt sätt. Även vid överklaganden där det uppenbart inte finns någon saklig grund för att ändra kommunens beslut tar processen innan det slutgiltigt avgörs. Jag anser att möjligheten att överklaga är viktig och ska finnas kvar, men åtgärder måste vidtas för att korta handläggningstiderna så att inte orimligt negativa konsekvenser uppstår för det stora flertalet kommuninvånare.
mot · GT02Bo223 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att motverka ett segregerat kustboende. Boendet i våra kustsamhällen blir allt mer segregerat. Kapitalstarka personer köper upp allt mer av åretruntbebyggelsen och omvandlar den till fritidsboende under en mycket begränsad del av året. får den bofasta befolkningen allt svårare att bo kvar eftersom prisnivån stegras och allt färre skall betala den offentliga servicen. Många anser att det är fastighetsskatten som är orsaken, men i själva verket är det marknadspriset som drivs upp till orimliga nivåer och det är detta som speglas i taxeringsvärdena. De åtgärder som måste vidtas är därför i första hand inte skattemässiga utan marknadsmässiga. De attraktiva kustsamhällena håller på att avfolkas utanför semestertider. De blir öde och den kvarvarande befolkningen har svårt att upprätthålla servicen. Underlaget för exempelvis skolor urholkas då den bofasta befolkningen bara blir äldre. På grund av kostnadsläget kan uppväxande barn inte skaffa en bostad på uppväxtorten, vilket gör att kunskap och företagande dräneras från bygden. På grund av marknadspriset stiger boendekostnaderna för den bofasta befolkningen så att de har svårt att bo kvar. Åtgärder för att komma till rätta med den ökande segregationen i kustsamhällena är mycket komplexa. I har man infört en form av bosättningsplikt i permanentbostäder, men det finns säkert flera åtgärder att vidta för att komma tillrätta med problemet. Därför borde man se över möjligheterna att skapa levande kustsamhällen året om och minska segregationen.
mot · GT02Bo224 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nytt regelverk för fler och billigare studentbostäder. Det råder ingen tvekan om att bristen på studentbostäder är akut i universitetsstäderna och på många högskoleorter. Studenter bor i tältsängar i kompisens etta, på vandrarhem och i mormors kusins källare. Det är vanligt att studenter tvingas tacka nej till sin studieplats på grund av att de inte hittar bostad. Det byggs mycket få nya studentbostäder. Anledningen är helt enkelt att det inte är lönsamt. Det kostar så mycket att bygga nytt att det aldrig kan bli studentvänliga hyror. Tyvärr har regelverket i princip omöjliggjort billiga studentbostäder. Jag har själv varit student och jag känner fortfarande många som läser på universitet eller högskola, och en sak har vi alla gemensamt som studenter. Vi bor hellre billigt med låg standard än dyrt med hög standard. Det behövs ett enklare regelverk som möjliggör byggande av mindre och billigare studentbostäder. Det kanske inte behövs hiss, lika stort badrum eller ett fullständigt utrustat kök. I bostadsutskottets betänkande kan man läsa att utskottet inte är berett att medverka till åtgärder som innebär en återgång till en ordning där rörelsehindrade hänvisas till ett särskilt anpassat bostadsbestånd. Men är det inte bättre även för rörelsehindrade att det byggs 100 nya lägenheter varav 10 är särskilt anpassade än att det inte byggs några nya lägenheter alls? Både staten och kommunerna har ett ansvar för den ohållbara bostadssituationen för studenter. Hade riksdagsledamöter haft lika svårt att få tag på bostad så skulle det nog ha blivit fart. Enklare planförfarande, omvandling av lokaler till studentbostäder, tillfälliga bygglov, billigare byggmetoder, skattefrihet vid uthyrning av rum i privatbostad, tillfälliga mobila studentbostäder, tillhandahållande av billig mark, sänkt moms på nyproduktion, lägre fastighetsskatt och förbättrad konkurrensbevakning av byggsektorn är några krav som tidigare ställts och som tål att upprepas.
mot · GT02Bo225 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av jordförvärvslagen i syfte att stärka de s.k. familje/jord- och skogsbruken. Livskraftiga lantbruk är en motor för landsbygden. Med ett konkurrenskraftigt lantbruk följer också livsmedelsförädlingsföretag, turistnäring, småskaligt skogsbruk o.s.v. av sysselsättningen i landet har jord- och skogsbruk som grund. Det är lätt att inse att tillsammans med förädlingsindustrin som följer av lantbrukets näringar så är det en betydande del av människorna som får sin utkomst av näringarna. Det krävs en modern jord- och skogsbrukspolitik, en politik som är baserad på god kunskap om näringarnas betydelse och inte minst kunskap om dess förutsättningar. Det krävs ett modernt jord- och skogsbruk som ger möjligheter till ett generationsskifte så att vår landsbygd även består av livskraftiga företag. En levande landsbygd kräver människor som bor och arbetar med jord- och skogsbruk. Jordförvärvslagen har genomgått en översyn. Syftet var att komma tillrätta med de s.k. skogsklipparna som köpt upp mark utan att ha haft en inriktning på att skogsbruket ska vara långsiktigt hållbart. Följden av översynen resulterade i att de stora skogsbolagen medgavs lättnader i förhållande till de mindre jord- och skogsbruken. Dessa lättnader för de juridiska bolagen sker på bekostnad av de mindre företagen. Det medför även att ägarbalansen mellan stora och små företag riskerar att rubbas. Det behövs en förnyad översyn som dels ser över hur den nya lagstiftningen påverkat ägarbalansen för skogsägande i , dels för att stärka de s.k. familje/jord- och skogsbruken. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GT02Bo226 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten skall stärkas genom att grundlagsskyddas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att expropriering ej får ske med mindre än att alla andra förslag till lösningar är prövade och att den lösning som gör minst intrång är den som skall väljas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliga ersättningsregler skall utarbetas och följas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättning vid expropriation skall vara klar innan projektet påbörjas. Enligt 2 kap. 18 § första stycket i regeringsformen är varje medborgares egendom tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Trots att lagtexten är tydlig så upplever många att man tvingas att avstå mark och att man får lämna ifrån sig nyttjanderätten till sin mark . Det som kanske är mest kännbart är när en ny stor väg skall dras över bördig jordbruksmark. Det är inte bara mark som tas utan det sker även ett stort ingrepp som påverkar hus och hem. Människor kan tvingas att lämna sin hemmiljö. Det är även problem vid annat förfarande när man tillgriper expropriationslagstiftningen. Det kan gälla även mindre intrång som leddragningar som orsakar ekonomiska förluster för markägare. När man dessutom får vänta på en ekonomisk uppgörelse så är det inte svårt att förstå människors förtvivlan och frustration. Det finns en uppenbar fara i att ensidigt hävda de gemensamma intressena framför den enskildes äganderätt. Inte minst riskerar det att leda till en ökad misstro mot rättsstaten och till att människor i allt mindre grad känner det personliga ansvaret för sin egendom och för miljön i sin omgivning. Äganderätten bör stärkas i svensk lagstiftning. De möjligheter som det allmänna har i nuvarande lagstiftning att expropriera egendom och inskränka nyttjanderätten måste användas varsamt. Inte minst måste ersättningsreglerna ses över så att det vid varje expropriation, som får användas när alla andra alternativ är prövade, finns klara ersättningsregler som skall följas noga. Ersättningen bör bestämmas i ett inledande skede och inte i efterhand. Betalning bör betalas ut omgående.
mot · GT02Bo229 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör se över lagstiftningen på området farliga, exotiska djur i lägenhet, så att dessa inte kan utgöra ett hot mot människor i vardagen. har det blivit allt vanligare att människor skaffar exotiska husdjur. Borta är den tid då ett husdjur med största sannolikhet var en hund eller en katt. I dagens samhälle blir det dessutom allt vanligare att det finns djur och insekter som anses som farliga i privatpersoners lägenheter. har det förekommit flera uppmärksammade fall där ormar rymt. En person dödades av ett bett från en skorpion. För grannar till den som har exotiska djur innebär detta en oro och stress i vardagen. Det finns alltid en risk att ett farligt djur smiter. finns förbud mot att ha husdjur som innebär en sanitär olägenhet i bostäder som exempelvis grisar, getter och får. Många har haft synpunkter på vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med detta problem. är en av dessa organisationer som föreslagit ett förbud mot farliga djur i flerfamiljshus. Jag delar denna åsikt och anser därför att lagstiftningen på området måste ses över.
mot · GT02Bo231 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte tillåta vindkraftverksetableringar i . ligger i ett landskap där mark för rörligt friluftsliv är begränsad, kulturmiljön på många platser är unik, naturskyddade områden finns och där tillgången till havet är av stor betydelse. utgör dessutom ett starkt trafikerat farvatten med tätbefolkad kust på båda sidor. Vindkraftverksetableringar kan ha stor inverkan på både kulturmiljöer och miljöer för friluftsliv, framför allt blir denna påverkan stor när etableringar sker till havs, kustnära, då det inte finns någon böljande natur att gömma verken i. Om vindkraftverk skall etableras i havet borde detta självklart ske på så långt avstånd från land att det i princip inte blir synbart. Det går inte att komma ifrån att vindkraftverksetableringar kan upplevas som mycket störande. Kort kan också konstateras att det är oerhört väsentligt att människor kan påverka sin omgivning. Möjligheten till att kunna påverka just en stor etablering av vindkraftverk som till exempel den på Lillgrund, utanför bör stärkas, då dessa har stor inverkan på livsmiljön, även för dem som bor utanför berörd kommun. Utifrån detta anser vi att den prövning som är gjord i samband med beslutet om 48 vindkraftverk på Lillgrund inte uppfyller de krav på människors inflytande som borde finnas. Därför anser vi att en omedelbar omprövning av givna miljötillstånd och bygglov på detta projekt bör ske. Tilläggas kan även att projektet på Lillgrund troligtvis aldrig kan bli ekonomiskt bärkraftigt utan alla bidrag och subventioner som projektet med dagens majoritet är beviljat. betyder för Västskåne oerhört mycket för livsmiljön, därför anser vi att inga vindkraftverk skall tillåtas där.