ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr213 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överläggningar mellan regeringen och om den kyrkoantikvariska ersättningen . Staten har ålagt församlingar en skyldighet att vårda och underhålla kyrkobyggnader och kyrktomter så att deras kulturhistoriska värde inte minskas och deras utseende och karaktär inte förvanskas. Kyrkobyggnader som är uppförda och kyrktomter som har tillkommit före utgången av får inte på något väsentligt sätt ändras utan tillstånd av och lag om kulturminnen. Dessa statliga restriktioner i församlingars och pastorats i övrigt fria förvaltning av sina kyrkor har motiverat att staten ger visst bidrag till det underhåll som församlingar är skyldiga att utföra. Enligt samma lag om kulturminnen, 16 §, har rätt till viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. beslutar om fördelning av ersättningen mellan stiften. Stiftet beslutar om fördelning inom sitt område. Vid relationsändringen överenskoms om en ersättning från staten till kyrkan för vård av det stora kulturarv som kyrkobyggnader och kyrkogårdar utgör. Ersättningen kommer enligt överenskommelsen att tills vidare utbetalas . Först i slutet av uppnår ersättningen den nivå som en av de statliga utredningar som gjordes inför relationsändringen föreslog. Behovet av medel för att församlingarna skall kunna följa dessa statliga bestämmelser är emellertid mycket större än vad den statliga ersättningen uppgår till. En viss ekonomisk utjämning sker mellan församlingar, bl.a. i form av att det i utjämningssystemet mellan församlingarna finns inlagda komponenter för kyrkounderhållsavgifter respektive kyrkounderhållsbidrag. Det finns också vissa möjligheter att av kyrkofondsmedel få kyrkobyggnadsbidrag. Sammantaget ger dock dessa system inte den kostnadstäckning som skulle behövas. Det väsentligaste bidraget till kyrkounderhåll lämnas av den enskilt berörda församlingens eller samfällighetens egna medel. Överläggningar mellan representanter för och staten har förts om hur den kyrkoantikvariska ersättningen skall bestämmas i fortsättningen. Ännu finns dock inga statliga beslut om vad som ska gälla efter 2009. Många församlingar äger flera medeltida kyrkor som kräver mer underhåll än församlingen har råd med. Alla kyrkor, även de som inte är i bruk, liksom gamla kyrkogårdar är viktiga kulturminnen för alla, även för dem som inte tillhör kyrkan. Det är därför av största vikt att det klargörs i förhandlingar mellan regeringen och om den kyrkoantikvariska ersättningen skall fortsätta även efter 2009.
mot · GT02Kr216 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre driftsäkerhet för lokalradions sändningar. Stormen orsakade allvarliga skador inte bara på skogen. De akuta effekterna var strömavbrott för nästan halva befolkningen i och avbrutna telefonförbindelser för många. Genom de omfattande trädfällningarna blev många också fysiskt avskurna från omvärlden utan möjligheter att ta sig till grannar. I till exempel kommun blev alla hushåll av med elen. I ett sådant krisläge rekommenderas medborgarna att lyssna på lokalradion. Utan el och utan telefon är det egentligen bara en batteridriven radio som ger möjlighet till kontakt med yttervärlden. Därför var det många i bl.a. som väntade sig att kunna höra på Radio om vad som hände och vad som gjordes och skulle göras för att klara krisen. Men det gick inte. Från det att strömavbrottet inträffade runt 17 tills strömmen kom tillbaka i tätort var det omöjligt att lyssna på Radio i . Radio tystnad under detta allvarliga krisläge är helt oacceptabel. Orsaken var förmodligen att sändaren i Axhult inte fick någon el och därför slogs ut. Ett reservsystem borde finnas. En självklar nödåtgärd borde ha varit att Radio förmedlat information som gällde kommun vidare till stationerna i och , eftersom de stationerna går bra att lyssna till i också under stormkvällen. Men det gjordes inte. De ansvariga på lokalradiostationen i tänkte väl inte så långt. Ett led i arbetet med att förbättra katastrofberedskapen med ledning av erfarenheterna från stormen måste vara att förbättra driftsäkerheten för lokalradiosändningarna även i de olika radiostationernas utkantsområden. styrelse bör tillsammans med som är ansvarigt för nätet få i uppdrag att se över driftsäkerheten och vidta de åtgärder som behövs för att alla ska kunna ta del av informationen som ges via lokalradion även i krissituationer med långvarigt strömavbrott.
mot · GT02Kr218 · 2005-09-20 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till regelverk för kampsporter. En av de äldsta mänskliga sporterna är boxning. Inom boxningen ryms många fysiska och mentala krav och förutsättningar. I är amatörboxning tillåten och är en väl etablerad sport. Däremot är inte professionell boxning laglig. Det skapar en underlig situation där boxare tvingas resa utomlands för att utöva sin sport professionellt. Svensk amatörboxning har en fin tradition av sportslighet och gott uppförande. I boxningsklubbarna utförs ofta för samhället angelägna insatser som att lära unga människor vikten av att följa regler och goda normer. Att ungdomarna när de sedan vuxit upp inte lagligt kan utöva sin sport professionellt inom rikets gränser skadar vuxenvärldens trovärdighet. En del argument som framförs emot boxning kan verkligen ifrågasättas. Boxning är en sport som syftar till god mental hälsa och fysisk träning för utövarna. I den statliga utredningen i fokus föreslogs efter gediget hörande av medicinsk och social expertis att professionell boxning, omgärdat av ett särskilt regelverk, skulle tillåtas i . Notabelt är därmed att utredningens förslag tillstyrkts av en bred expertis från såväl anhängare som motståndare till legalisering av professionell boxning. Det visar att utredningens förlag bör utgöra grunden för en ändrad lagstiftning så att professionell boxning blir laglig. I utredningen finns vidare förslag till skärpning så att s.k. kampsporter som är tillåtna och som kan ifrågasättas då de verkligen går ut på att skada motståndaren blir förbjudna eftersom de inte har förutsättningar att klara det regelverk som föreslås i utredningen. Därmed innebär utredningen såväl en välkommen skärpning som en likaledes välkommen öppning. Det är därför rimligt att i enlighet med utredningen ändra den nu gällande lagstiftningen. har inte utredningens förslag föranlett regeringen att presentera en proposition, trots att en sådan proposition tidigare utlovats från regeringens sida. Den passiviteten måste få ett slut. kan inte i ensamt i sällskap med och ha någon annan hållning. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till regelverk för kampsporter i enlighet med vad i denna motion samt i relaterad utredning anförts.
mot · GT02Kr219 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny finansiering av public service-företagen. har vi i haft en avgiftsfinansiering av public service-företagen , och Utbildningsradion. Historiskt har finansieringsformen, tv-licensen, varit möjlig att förklara genom att alla inte har tv och att det därför skulle vara mer rättvist att de som konsumerar public service också ska betala för den. Verkligheten har förändrats. Tv-licensen har blivit en både föråldrad och orättvis avgift som får allt mindre acceptans bland landets befolkning. Vad är en tv-apparat? var svaret enkelt. En tv-apparat var en tv-apparat, men så är det inte längre. Det juridiska svaret är att en tv-apparat är en tv-mottagare som kan ta emot och förmedla rörliga bilder, t.ex. video med kanalväljare, dator med tv-kort, videokamera med kanalväljare, inspelningsbar dvd och digital-tv-mottagare. Men tekniken utvecklas snabbare än lagstiftningen. Det finns redan mp4-spelare och det skulle förvåna mig om det inte går att se på tv på mobiltelefonen. Vad gäller då för utbytesstudenten som har mobiltelefonen i fickan? Visst går det att hitta lagstiftning som reglerar detta, men det är helt klart att en lagstiftning som bygger på begreppet tv-mottagare kommer att bli allt svårare att tillämpa. har inte ensamrätt på tv längre, men ändå utgår lagstiftningen från att alla som har en tv vill se och betala för SVT. var det enkelt. Alla som hade tv tittade på SVT, det fanns inte något annat att välja på. Åtminstone om man inte bodde i närheten av ett nordiskt grannland så att man kunde få in deras television. Vi lever i en ny annan värld. Många som bor i har inte ens ställt in SVT-kanalerna på sin tv. Ändå måste de betala för det som de inte vill se. Det kan knappast anses vara en rättvis avgift. Fusket är mycket utbrett. I samtal med yngre människor med nybildade egna hushåll så är det inte ovanligt att jag möter förvåning över att jag betalar tv-licensen. Just det, du är ju politiker och vågar inte fuska, annars hade du säkert också sparat de . Avgiftsfinansieringen av public service-företagen har ett så svagt stöd bland befolkningen att den inte längre går att försvara. Det ständiga argumentet för avgiftsfinansieringen är att public service inte ska vara en politiskt styrd statstelevision där verksamheten kan påverkas genom skattefinansierade anslag. Visst ska vi ha en fri och oberoende television, men varför skulle de anställda på public service-företagen låta sig påverkas av att få anslagen via skattsedeln i stället? är det som beslutar om tv-avgiftens storlek och skillnaden är knappast märkbar om i stället skulle besluta om ett årligt anslag. Alternativ till skattefinansiering kan vara stiftelseform eller flerårsanslag. Det viktiga är att får en lagstiftning på området som går i takt .
mot · GT02Kr220 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om professionell boxning i . Förbudet mot professionell boxning i måste avskaffas. Det är en orimlighet att professionella svenska idrottsmän är hänvisade till att utöva sin idrott utanför landets gränser, på grund av en ålderdomlig lagstiftning. Det är hög tid att göra det möjligt för våra svenska proffsboxare att kunna tävla på hemmaplan. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av förbudet mot att utöva sporten professionellt, men i då de flesta idrotter har en yrkesmässig sida, har förbudet mist sin aktualitet och legitimitet. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande . I är det dock olagligt för dessa unga människor att utöva sin sport yrkesmässigt. Vi är i stort sett ensamma i världen om förbudet.
mot · GT02Kr221 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Forum för levande historia, forskning och information kring folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten. Den svenska historien är central för den svenska identiteten. Kunskap om hur blev , hur landet utvecklats genom historien och hur demokratin växte fram hör till de saker som formar bilden vi har av oss själva och vårt land. Detta vetande är viktigt också för människor som flyttat hit från andra länder och för människor vars föräldrar gjort det. Dessutom är kunskap om det egna ursprunget och förfädernas historia viktig för den egna identiteten. har många tusen medborgare som har sitt ursprung i andra länder. Det har länge förbisetts, men många unga svenskar med invandrarbakgrund känner sig rotlösa eftersom den allmänna kunskapen om deras respektive gruppers ursprung och historia är låg. De får ofta förklara sin historia och motivera sina familjers flykt. Det finns starka skäl för att öka informationen om olika gruppers ursprung och historia både i skolan och i olika informationsprojekt. I flera fall ligger oerhörda grymheter bakom att hela folkgrupper tvingats fly. I flera fall, olika långt tillbaka i historien, har folkgrupper drabbats av svåra förföljelser, som av grupperna beskrivs som etnisk rensning och folkmord. I flera fall ligger såren efter detta fortfarande öppna, eftersom ursprungsländerna inte tydligt gjort upp med historien. Ett exempel på detta är syrianerna. Det finns källor i form av brev, memoarer, ögonvittnesskildringar och diplomatberättelser om vad som hände, men likväl saknas i hög grad forskning om vad som inträffat. Dessa nya svenskars historia är en del av vad som är det svenska folkets samlade historia. Det är angeläget att stöder forskning och information om folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten. Det är viktigt med forskning om mekanismerna som ligger bakom och orsakar dessa brott; forskning på existerande källor för att fastslå vad som verkligen ägt rum i specifika fall; samt information till politiker, skola och allmänheten i dessa frågor. Detta skulle främja och utveckla diskussionen om demokrati och mänskliga rättigheter. Det skulle också bidra till att många invandrare bättre skulle känna sig hemma i och accepterade av . På för levande historias hemsida står: Forum för levande historia ska arbeta konkret och långsiktigt med att på olika sätt fördjupa kunskapen om brott mot mänskligheten så som folkmord och förföljelser, både om det som har skett i historien och det som pågår . Myndighetens uppdrag måste vara brett formulerat och inbegripa, förutom Förintelsen, även andra brott mot mänskligheten, såsom folkmord. Det bör ankomma på regeringen att finna former för att stöda forskning och information om folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten i enlighet med vad som ovan anförts.
mot · GT02Kr222 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att slå vakt om folkbildningen. tar många människor runt om i del av studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet. Folkbildningen intar en viktig roll i svenskt samhällsliv. Den utgör en central komponent i en bredare bildningstradition med djup förankring i folkrörelser och ideellt engagemang. Folkbildningen förmedlar kunskap och väsentliga insikter. Den förmår dessutom inte sällan nå människor som inte fångas in av mer traditionell utbildning. I ett kunskapssamhälle präglat av mångfald fyller folkbildningen en självklar, och unik, funktion. Folkbildningen är också ett väsentligt inslag i det civila samhälle varpå demokratin ytterst vilar. Om denna inställning till folkbildningen har det rått stor samstämmighet i svensk politik. De signaler som har kommit från det ansvariga statsrådet har därför väckt en del oro i folkbildningskretsar runt om i landet. I en artikel i tidningen (24/3 2005) sade följande: Folkhögskolorna är ingen statlig verksamhet och kan därför inte räkna med några större höjningar av bidragen, utöver den årliga uppräkningen. Att en företrädare för regeringen inte vill ställa ut långtgående ekonomiska löften är naturligtvis högst respektabelt. Det som var anmärkningsvärt med uttalandet var den motivering som statsrådet angav för att folkbildningen framgent inte borde prioriteras. Skälet var att folkhögskolorna inte var en statlig verksamhet. Yttrandet ger uttryck för en principiell syn som måste avvisas. Folkbildningen är viktig inte minst just därför att den inte är statlig verksamhet. Det engagemang som finns i det civila samhället förtjänar uppmuntran och stöd. Därför är det av vikt att slå vakt om folkbildningen.
mot · GT02Kr223 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda inrättandet av en statlig investeringsfond för digital bio. Landets ca 800 biografer (1200 salonger) kommer att bli tvungna att helt byta teknik för visning av film, från analog teknik till digital projektion. Detta i sig är inget problem. Tekniken finns, kvalitén blir bättre och distributionen blir billigare med större möjlighet att få bredd, dvs. Sverigepremiär i hela landet . Användningsområdena ökar också med den nya tekniken; utbildningar, ungdomsarrangemang, videokonferenser, amatörfilmsvisningar etc. Det stora problemet är kostnaden. kostar utrustning för en salong ca för den som vill investera eller ca för den som väljer att leasa. Den kostnaden faller på den enskilda biografen medan vinsterna i teknikskiftet räknas hem av de stora filmbolagen. Majoriteten av landets biografer, oavsett om det är någon av de större koncernerna eller en liten ideellt driven biograf i en samlingslokal på landsbygden, har inte dessa pengar. Med andra ord kommer de biografer som inte har råd att skaffa utrustning, helt enkelt bli tvingade att stänga sin biograf eftersom det inte finns film att tillgå. är ett litet land i biovärlden och vi kan inte hålla kvar vid gammal teknik om andra länder byter. Biografer i samlingslokaler är tillsammans med biblioteken bland de sista offentliga rum som finns kvar på landsbygden. Om biografen som finns i en offentlig samlingslokal försvinner så tappar den ett av sina viktigaste verksamhetsområden. Av landets ca 800 biografer finns ca 400500 på små eller medelstora orter utanför storstäder. Dessa biografer och samlingslokaler kan i stället bli ett nav för utveckling i stället för att vara först att slå igen när orten avvecklas och utarmas. Vi anser att regeringen ska utreda inrättandet av en statlig investeringsfond som kan vara en grund för nämnda teknikskifte, som kommer .
mot · GT02Kr224 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera ett militärhistoriskt museum till . har under århundradena varit ett landskap som ofta förekommit i historia. I orostider såväl som i fredstider så har militärens verksamhet varit stor i . tillhör de städer som har en unik och riksintressant historia när det gäller militär närvaro. Staden är väl bevarad och har många byggnader som påminner om denna militära närvaro. Ett militärmuseum behöver inte bara fokusera på befälhavare, årtal och stora händelser utan kan även skildra hur staden levde av armén och vice versa. Kvinnornas situation i freds- och krigstid bör särskilt uppmärksammas. Att visa det civila livet i en av bäst bevarade fästningsstäder som en redovisning ges av den krigshistoria som inte berör enbart utan hela vore värdefullt. Därför bör det vara av riksintresse att ett militärhistoriskt museum lokaliseras till .
mot · GT02Kr225 · 2005-09-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge ett nationellt uppdrag att förvalta det svenska textila arvet. i spelar en viktig roll i det nationella kulturarvet. Det speglar bl.a. industrisamhällets historia utifrån textil- och konfektionstillverkningens utveckling sett ur såväl ett teknikhistoriskt som ett produktionshistoriskt tidevarv. Museet har under en lång följd av år samverkat med industrin, hemslöjdsrörelsen och textila formgivare inom dokumentation och insamling vilket medfört att det i samlingarna finns ett oerhört rikt källmaterial. Museet fokuserar på att utveckla arkiv- och dokumentationsfrågorna under industrialismens epok med en tyngdpunkt på nutid och framtid. På ett unikt sätt belyser museet kvinnorna och deras situation inom industrin och . Museet är mycket aktivt på den nationella och internationella arenan och har haft flera mycket kända utställningar som gett genklang i den kulturella världen långt utanför gränser. blev utsett till . är samlingarna i efterfrågade i många delar av landet. Tack vare museets erfarenheter är därför museet en nationell resurs i praktiken. fokuserar sin verksamhet på det textila kulturarvet inom kultur- och industrihistoria samt på textil form och design och textil konst. Museet är en mötesplats och kunskapsbas för hela regionen och ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet. har i sin vision angivet att man skall utgöra en mötesplats och kunskapsbas för det textila kulturarvet och framtiden med sikte på att få nationell status. Textilindustrins utveckling är synnerligen starkt kopplat till industrialismens tidiga utveckling och innovationer, men speglar även den nutida globaliseringens effekter på landet. De museala resurserna inom detta fält behöver förstärkas. Flera museer med tematisk inriktning som anknyter historiskt till orten åtnjuter nationell status. Här kan nämnas med sitt , med glasindustrin och friluftsmuseet i . För att stärka det svenska textilarvet för framtiden är det viktigt att ge ett nationellt uppdrag.
mot · GT02Kr226 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge ett nationellt uppdrag till samtliga bibliotek att införa s.k. företagsservice som en del av basverksamheten. Procentuellt sett besöker fler nya svenskar än infödda svenskar våra bibliotek. I och förmedlar biblioteken aktivt medborgarkunskap. I finns den biblioteksinitierade webbplatsen first find för nykomna från andra länder. Detta är goda exempel på hur man kan arbeta för att folkbiblioteken skall bli fullgoda i integrationsarbetet. är en kraftkälla och en central mötesplats för många människor. har en del bibliotek startat lokal omvärldsbevakning för att stödja det stora antalet nyföretagare med akuta informationsbehov. Denna grupp har ofta mycket små resurser och dessutom är många nya svenskar. En ny inriktning har tagit fart och biblioteken satsar nu på företagsservice genom nyföretagarnas egna nätverk. Inom verksamheten med företagsservice ger man t.ex. stöd och hjälp för den nye företagaren att hitta information om företagande och produktutveckling. Biblioteken ger även kurser i näringslivsinformation och samarbetar då med näringslivskontoren i kommunerna. Gensvaret från de orter, bl.a. och , som har bibliotek med företagsservice har blivit mycket stort. Verksamheten är redan en inlemmad och prioriterad del av bibliotekens basverksamhet. Det är endast några få bibliotek som insett värdet av bibliotekens betydelse för tillväxten. Det borde ges ett nationellt uppdrag till samtliga bibliotek att införa företagsservice som en del av basverksamheten.
mot · GT02Kr227 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarstagande för den svenska fotoskatten. Fotografiets värde är obestridligt. Fotografiet skildrar vårt land, människorna och samhället och framåt. Fotografiets värde som informationsbärare och historiskt dokument är lika betydelsefullt som andra historiska dokument och föremål som finns på museer, i arkiv och på bibliotek. har av befolkningen tillgång till en kamera. tas mellan 350 och 400 miljoner fotografier proffsbilder och amatörbilder. En stor del av den svenska bildskatten slängs , andra bilder förvaras på ett felaktigt sätt och ytterligare bilder göms undan i museernas magasin. Urvalet av vad som ska bevaras åt eftervärlden borde vara resultatet av professionella överväganden och inte, som ofta , av slumpen. är ansvarsmuseum för svensk kulturhistorisk fotografi. har inte längre någon avdelning för samtida konstfotografi. Länsmuseerna har det regionala ansvaret för den kulturhistoriska fotografin. Alla har stora samlingar och alla saknar personella och ekonomiska resurser för att tillfredsställande kunna utföra sina uppdrag. Fotografin har en ojämförlig genomslagskraft. Den påverkar hela vår kultur och förändrar ständigt vår världsbild. Att analysera, utveckla och bevara detta kräver ett nationellt ansvarstagande. Flera förebilder för hur detta kan organiseras finns, t.ex. Nederlands Foto-Instituut i , La i och i . behöver en nationell mötesplats för att utveckla fotografin för framtiden och för att ta ett samlat ansvar för bevarandet av den svenska fotoskatten.