mot · GT02U249 · 2005-09-30 00:00:00 — När dammarna är färdigbyggda leder den stillastående vattensamlingen till fler insekter, sniglar och andra djur som tjänar som värdar för olika vattenlevande parasiter. Även miljökonsekvenserna är omfattande vid stora dammbyggen. Sambanden mellan älven och dess omkringliggande ekosystem bryts för alltid av ett dammbygge. Bygget leder till ändrad vattentemperatur och vattenkemi samt att näringsrikt sediment samlas i reservoaren. Så här skriver på sin hemsida: Innan Aswan-dammen i Nilens övre lopp i byggdes, förde floden med sig närmare sediment till havet och lämnade runt längs floddalen som var av en avgörande betydelse för ett framgångsrikt jordbruk i . stannar av sedimenten kvar i dammen. Resultatet av detta är en nedgång i produktivitet i det egyptiska jordbruket och bönderna blir tvungna att ersätta den naturliga näringen från med konstgödsel. Andra miljöeffekter är att djurlivet dränks och fördrivs, fisklivet försämras och det viktiga kustnära fisket påverkas negativt. Omvandlingen av en flod till en sjö bidrar även till stor påverkan på växthuseffekten. Det sist nämnda beror på att förmultningen av växtlighet frigör metangas om syrehalten i bottenvattnet är låg. Trots de sociala och miljömässiga konsekvenserna av dammbyggen fortsätter och att stödja projekten med lån. Detta är ännu mera märkligt med tanke på att och () 1997 tillsatte en utredning (World Commission on Dams, WCD) som levererade sin slutrapport . Slutsatserna i rapporten är att de flesta dammar producerat mindre el eller vatten för bevattningsändamål än beräknat, som påverkan på människor och miljö i dammarnas omgivning varit mycket större än man uppskattat. Rapporten pekade även på att många stora dammbyggen inte är ekonomiskt lönsamma trots att de miljömässiga och sociala kostnaderna sällan är medräknade i projektet. Det konstateras att upp emot 80 miljoner människor har tvingats flytta p.g.a. dammbyggen och så gott som i varje fall har människor fått bristfällig kompensation samt berövats sociala och mänskliga rättigheter. Rapporten talar vidare om att stora dammbyggen leder till irreversibla skador på världens näst rikaste ekosystem det strömmande vattnet. WCD:s slutsatser har stor symbolisk betydelse, då det är en oberoende partssammansatt kommission. har en nyckelroll i dammbyggandet världen över och det skulle vara rimligt om banken agerade utifrån slutsatserna i rapporten. Dessvärre har inte på allvar tagit till sig av kritiken gällande dammbyggena. Som ett första steg för att inte förvärra situationen bör alla stora dammbyggen stoppas till dess att planeringen av nya dammar stämts av mot rekommendationerna och det finns fungerande mekanismer för skadestånds- och kompensationsavtal. När föreslog det i motion 2004/05: svarade utrikesutskottet (2004/05:UU8) följande: Utskottet delar dock även här regeringens bedömning att analys inte är helt oproblematisk; rapporten undviker t.ex. att diskutera dammars roll i strävandena att främja ekonomisk tillväxt, bekämpa fattigdom och vattenbrist. Rapporten diskuterar inte heller några realistiska alternativ till dammar. Utskottet noterar att , trots att det finns vissa analytiska brister i rapporten, har drivit ståndpunkten att denna rapport är en god utgångspunkt för att diskutera frågan om el- och vattenförsörjning samt dammbyggen. var även pådrivande, konstaterar utskottet, för att skulle lägga fram sina ståndpunkter till i institutionens vattenresursstrategi som antogs 2003. har en snäv och naiv inställning till kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och dammbyggen. Det kan hända att det uppstår en ökad produktion av varor och tjänster i och med ett dammbygge, men det är inte säkert att det är en nettoökning. Stora områden drabbas av båda sociala och ekologiska konsekvenser, vilket självklart påverkar tillväxten. Områden kring dammen, uppströms och nedströms, som tidigare haft en fungerande produktion upplever knappast en ökad tillväxt. är ett exempel där dammbyggen används i strävan mot ekonomisk tillväxt. bygger många dammar, vilket leder till omfattande effekter på miljön och människor. Det finns nu planer på att skall bygga 300 nya dammar i den sydvästra delen av landet. Dessa floder rinner på sin väg ut mot havet igenom ett antal länder: , , , och . Oerhört många människor är således berörda. Dammarna byggs bl.a. för att öka den ekonomiska tillväxten och exporten till väst. Men det finns omfattande kritik mot att det inte gjorts grundliga konsekvensbeskrivningar för miljö och människor. Riskerna för översvämmande områden, minskat fiske och varierande vattennivåer nedströms är några av orosmolnen. Det som kan skapa en ekonomisk tillväxt i ena vågskålen, kan lätt uppvägas av en minskad ekonomisk tillväxt i den andra vågskålen. kritik mot att rapporten inte diskuterar några realistiska alternativ är inte ett konstruktivt sätt att förhålla sig till problemet. I t.ex. finns organisationer som genom sitt praktiska arbete visat att vattentillgångarna kan brukas lokalt och vara hållbara. Utfallet av dessa försök har varit socialt, ekonomiskt och ekologiskt mer lyckade än inriktning mot att bygga s.k. river links. Dessutom diskuterar visst alternativ. Det finns ett helt kapitel (nästan 30 sidor) där olika alternativ presenteras. De är uppdelade på åtgärder som rör t.ex. jordbruk, energi och vattentillgång. Det går inte att återge alla här, men det handlar om alternativa energilösningar som sol, vind, våg eller jordvärme, hushållning med el och vatten, utnyttja lokala tekniska lösningar, förbättra befintliga vattensystem, återanvändning, högre effekt av befintliga energisystem m.m. En specifik lösning är inte tänkt att ersätta en hel damm, men genom en kombination av olika förslag kan man finna en hållbar lösning. Även om och tagit till sig vissa delar i har ingen riktig analys och implementering i det praktiska arbetet gjorts . Till dess det görs bör inga lån gå till nya stora dammar. bör stödja ett upprop om ett moratorium för finansiering av nya stora dammar från till dess att World Commission on Dams riktlinjer har beaktats av och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är även högst rimligt att självt använder sig av (WCD) och ger myndigheter i uppdrag att beakta innehållet i rapporten. bör ge Sida och andra svenska myndigheter som upphandlar stora dammprojekt i uppdrag att följa och beakta rekommendationerna från World Commission on Dams. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2.3Sveriges ställningstagande måste synas I regeringens årliga skrivelse om hur har agerat i och (2004/05:54) redovisas inga som helst åsikter eller ställningstaganden som berör vattenfrågorna. Detta måste anses märkligt med tanke på att vattenfrågor blivit ett allt större diskussionsämne . Regeringen bör i nästa års skrivelse redogöra för hur har agerat när det gäller vattenfrågor som vattenprivatiseringar och dammbyggen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v) Egentligen IMF, .