mot · GT02Bo335 · 2005-10-04 00:00:00 — eftersträvar en bostadspolitik baserad på federalismens principer där makten byggs underifrån och var och en är delaktig i utformningen av sitt boende. Var och en ska själv kunna välja var och hur man vill bo. I sitt val är det viktigt att få möjligheten att kunna ta ansvar för sig själv utan att staten behöver gå in och styra genom skatter eller bidrag. Genom en lokalt anpassad bostadspolitik ges förutsättningar för var och en att kunna påverka sitt boende, oavsett var man bor. vill se en reformerad bostadspolitik med ett större marknadsekonomiskt inslag. Genom att låta marknaden styras av vad människor faktiskt vill ha kan inflytande och delaktighet i boendet öka. Vi vill även öka mångfalden på bostadsmarknaden för att underlätta för var och en att göra sitt eget val. 6.2Långa kötider och låga omsättningshastigheter7 14.3Utfasning av farliga ämnen15 15Social & regional klyvning15 22Enkel majoritet vid ombildning21 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valfrihet och mångfald i bostadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av neutralitet mellan boendeformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hyresrättens betydelse på bostadsmarknaden. begär att regeringen återkommer med förslag på åtgärder för att motverka svarthandeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett reformerat bruksvärdessystem baserat på lokala hyresnämnder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanta nyproducerade lägenheter från bruksvärdesprövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa . begär att regeringen återkommer med åtgärder för att stimulera till ett ökat byggande. beslutar att avskaffa investeringsbidraget för byggande av hyresrätter. beslutar att införa ett investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. beslutar att avsätta medel för skattereduktion vid uthyrning av del av privatbostad.1 beslutar att avsätta medel för företags vidgade avdragsrätt i samband med ombyggnad och underhållsåtgärder i byggnader.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en översyn av bostadsanpassningsbidraget och införandet av hissbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utarbetandet av en nationell handlingsplan mot ohälsa i inomhusmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska bullret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att fasa ut skadliga ämnen i byggmaterial. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mångfald i bostadspolitiken som ett sätt att motverka segregation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av delaktighet och inflytande i samhällsplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av planering som ett medel att förebygga brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka kvinnors inflytande i plan- och byggprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att utveckla beteendevetenskaplig forskning inom bostadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om processen kring ansökningstider och överklagandeprocedurer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners översiktsplanering. beslutar att överföra ansvaret för strandskydd till kommunerna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ansvar att förebygga krissituationer. begär att regeringen skyndsamt återkommer med ett lagförslag baserat på betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU 2002:21). beslutar att avskaffa begränsningsregeln för tredimensionella fastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att minska bostadsbidragets negativa marginaleffekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av reglerna för bostadsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa inflationssäkring av medlemsinsatsen till kooperativa hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna kring kooperativ hyresrätt och uppskovsavdrag.3 beslutar att avveckla lagen om kommunalt bostadsförsörjningsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa enkel majoritet vid ombildning till bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna för ersättning vid expropriation. 1 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 24 hänvisat till MJU. 3 Yrkande 31 hänvisat till SkU. eftersträvar en bostadspolitik baserad på federalismens principer, en bostadspolitik där var och en har möjlighet att påverka sin bostadssituation utifrån sina egna behov och prioriteringar. är också bostadspolitiken ett område där långsiktighet och klara spelregler måste få råda. Människor måste vara fria att själva fatta sina beslut när det gäller boende, utan att staten griper in med storskaliga lösningar där alla förutsätts passa in i samma mall. Vi tror att var och en själv har den bästa insikten i hur man vill utforma sitt boende, oavsett var eller hur man vill bo. Samma valfrihet ska gälla även för äldre och människor med funktionshinder. Detta bör ges regeringen till känna. För att uppnå valfrihet och mångfald är det viktigt att det råder neutralitet i synen på och i de ekonomiska förutsättningarna för olika boendeformer. Individens val av boende ska i första hand styras av egna preferenser och inte av de ekonomiska villkor som råder för stunden på grund av statens varierande bidrags- och skattepolitik. Detta bör ges regeringen till känna. Statens engagemang i bostadspolitiken har varit alltför kortsiktigt och osammanhängande. Låt bostadspolitiken i stället styras av vad människor efterfrågar i stället för politiska beslut, skatter och regler. I stället för ett överreglerat system som hålls vid liv av tillfälliga subventioner bör bostadspolitiken reformeras mot en mer marknadsekonomisk inriktning. Läget på den lokala bostadsmarknaden och naturgivna förhållanden ger helt skilda förutsättningar för att bygga och bo runtom i landet. Därför måste lösningarna också anpassas efter de lokala problemen. En bostadspolitik formad underifrån med utgångspunkt i de lokala och regionala förutsättningarna är det enda rimliga alternativet. Medborgarnas inflytande blir större när boendepolitik och planering skapas utifrån de behov och förutsättningar som finns lokalt. Människor som ges ett reellt inflytande över sitt boende och utvecklingen av sin bygd känner delaktighet och får ett större självbestämmande över sina liv. Den nuvarande centralt utformade bostadspolitiken innebär däremot mindre demokratiskt inflytande. Demokrati i boende och planering gör människor delaktiga och ansvarstagande. fungerar inte bostadspolitiken väl. Ett alltför reglerat system har för länge sedan tappat sin ursprungliga funktion och hålls vid liv med kortsiktiga och riktade subventioner. har bostadsbyggandet ökat, liksom bostadsbristen. som alltfler kommuner upplever att de har bostadsbrist står på många håll bostäder tomma. Det som kännetecknar dagens situation är att det finns en stor efterfrågan på bostäder, men ett litet utbud. Ett av tecknen på detta är den kraftiga värdestegring som skett på både flerbostadshus och egna hem . En av anledningarna är den bristande konkurrensen på byggmarknaden, där alltför mycket av oligopol och karteller funnits alltför . växer ett allt större underhållsberg där behovet av nödvändiga reparationer bara kommer att bli större och alltmer akut. Obalansen på bostadsmarknaden för med sig ytterligare problem. Förutom den påfrestande situationen för alla dem som kommit i kläm växer den svarta marknaden och alltför många hänvisas till ett boende de inte har önskat. En stor del av problemen beror på den statliga hyresregleringen. Staten detaljreglerar boendet med argumentet att det ska finnas bostäder åt alla till en rimlig kostnad. äter boendekostnaderna upp en allt större del av inkomsterna och bostadsköerna växer. Det som saknas i dagens bostadspolitik är inte bara medlen för att åstadkomma något, utan även ett uttalat mål för vad man vill uppnå. Hyresrätten är på tillbakagång. Andelen hyresrätter i det totala bostadsbeståndet har minskat. Dels har vi en alltför låg nybyggnation, dels har en omfattande ombildning av hyresrätter till bostadsrätter skett, inte minst i . Enligt hade 475000 lägenheter ombildats från hyresrätt till bostadsrätt. Den stora möjligheten för de boende att göra en vinst har starkt bidragit till ombildningarna. Då bostadsrättsmarknaden inte är reglerad har prisnivåerna kunnat följa den alltmer ökande efterfrågan, som nybyggandet varit alltför lågt. har en allt större del av nybyggnationen inriktat sig på lönsamma bostadsrätter i stället för hyresrätter. anser att hyresrätten behövs på en bostadsmarknad med mångfald. Den innebär ett flexibelt boende, framför allt för de grupper som är nyetablerade på bostadsmarknaden och för dem som inte har de ekonomiska förutsättningarna att äga sitt boende. Även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är hyresrätten viktig. Med en flexibel arbetsmarknad där människor ofta flyttar beroende på arbete, kan det vara hämmande för en tillväxtort om det saknas ett snabbt och tillgängligt boende. Vad som ovan angetts om hyresrättens betydelse på en bostadsmarknad med mångfald bör ges regeringen till känna. I är det illegalt att ta betalt för ett hyreskontrakt. En hyresgäst har däremot en stark rättighet att byta sin lägenhet mot en annan hyresrätt, bostadsrätt eller villa. Detta öppnar för olika transaktioner på den svarta och grå marknaden. Fastighetsägarna i gjorde i en studie bedömningen att svarta pengar var involverade i ungefär hälften av de 6 000 byten som gjordes och att marknaden omsatte . Prisnivån i innerstaden bedömdes vara ca per lägenhet. Andra studier visar att den svarta marknaden är ett storstadsproblem. Det är oroväckande att det framför allt är ungdomar som visar en öppnare attityd till den svarta marknaden. Den svarta marknaden kan till stor del förklaras av dagens hårt reglerade och dåligt fungerande bostadsmarknad. Den är inte bara en grogrund till övrig kriminalitet utan sänder också fel signaler till de unga i samhället. Det är därför viktigt att dagens system reformeras. Ytterligare en del av svarthandeln utgörs av de svartjobb som utförs inom bygg- och hushållsbranschen. Svartjobben är inte bara skadliga på grund av de pengar som undanhålls staten och den utsatthet som många kan arbeta under, utan främst på grund av de signaler som det sänder ut i samhället. Möjligheterna att motverka svartjobb är flera och bör undersökas ytterligare t.ex. har ROT-avdraget visat sig ha en positiv effekt för att göra svarta jobb vita. Regeringen bör återkomma med åtgärder för att motverka svarthandeln för såväl hyresrätter som tjänster. Detta bör begära. 6.2Långa kötider och låga omsättningshastigheter Med dagens system kan attraktiva lägenheter genom hyresregleringen ha en hyra som t.o.m. understiger vad lägenheter i förorterna kostar, vilket gör dessa kontrakt värdefulla. Att under dessa förutsättningar säga upp ett värdefullt lägenhetskontrakt blir direkt irrationellt. Man vet ju aldrig när man kan behöva lägenheten igen, och det går alltid att hyra ut lägenheten svart och kontraktsinnehavaren kan inte sällan ta ut ett överpris för detta, dock utan lagstöd. Hade prisbilden fungerat normalt hade detta fenomen varit betydligt mindre förekommande. Eftersom attraktiva lägenheter får konstlat låga hyror behålls kontrakten under mycket långa perioder, vilket gör att köerna blir långa. Att få tag på en attraktiv lägenhet i eller kan ta närmare . Värt att notera är ändå att det ofta inte i egentlig mening finns någon bostadsbrist. Generellt är det långa kötider till attraktiva lägenheter med låga hyror. Att få tag på dyra eller mindre attraktiva lägenheter är ofta inget problem. På en fungerande marknad råder en viss balans mellan utbud och efterfrågan. Om efterfrågan ökar, stiger priset och utbudet följer efter. På en bostadsmarknad återspeglas inte detta samband så tydligt då befolkningsförändringar inte alltid får så snabbt genomslag på efterfrågan efter bostäder, och planerandet och byggandet av bostäder är en utdragen process. I är det dock ingen tvekan om att vi inte har en fungerande marknad. När människor som vill bo i en hyresrätt inte kan hitta något boende på normalt sätt kan de tvingas att antingen flytta, bo i andra hand, köpa sitt boende eller i värsta fall söka sig till den svarta marknaden. Såväl bostadsrättsmarknaden som svarthandeln med bostäder har växt kraftigt . Detta är ett tecken på att den svenska bostadsmarknaden inte fungerar och bör reformeras. Befintlig lagstiftning ger utrymme för att inom ramen för det kollektiva förhandlingssystemet sluta överenskommelser om att reformera hyresstrukturen, något som kan ske på olika sätt. I har valt att gå mycket långsamt fram, medan man i har gått annorlunda till väga. Där har de inblandade parterna gemensamt sett över i princip varje lägenhet och klassificerat dessa i tio olika lägeskategorier. Kategori 1 ligger närmast torgen i centrum samt i strandnära lägen, medan kategori 10 är typiska förortsområden som brukar betraktas som mindre attraktiva. I vissa fall har lägenheter i de mindre populära kategorierna fått hyressänkningar direkt, medan andra lägenheter har haft hyra. Nya hyresgäster som flyttar in i ett populärt läge får betala den nya högre hyran direkt, medan befintliga hyresgäster får behålla den gamla hyran med gängse hyreshöjningar . Därefter höjs hyran utöver den vanliga hyreshöjningen tills dess att den nya bruksvärdesnivån har uppnåtts. Ett problem med att förlita sig på en överenskommelse mellan parterna i det kollektiva förhandlingssystemet är att i praktiken ges vetorätt. är en intresseorganisation för hyresgäster med förstahandskontrakt. Det är således tveksamt om organisationen kommer att värna om bostadslösa som har allt att vinna på en uppluckrad hyressättning. Detta är ett resultat av den s.k. insider-outsiderproblematiken. Insiders i detta fall är de som redan sitter på reglerade och underprissatta och attraktiva lägenheter. Insiders kan använda sin lägenhet för att byta till sig en annan lägenhet vid en flytt, alternativt hyra ut lägenheten i andra hand utan besittningsskydd till en andrahandshyresgäst och i många fall illegalt ta ut överpris för lägenheten. Outsiders är de som saknar fast boende och som tvingas förlita sig på tillfälliga andrahandskontrakt. Eftersom förstahandskontrakten är värdefulla krävs det kontakter eller långa kötider för att få lägenhet, någonting outsiders saknar. är insiders organiserade, medlemmar i , de har kontakter och lätt att nå ut i debatten, medan outsiders är oorganiserade och saknar intresseorganisation. På grundval av detta är det opassande att ge vetorätt för en reformering av hyressättningen. i trots detta har gått med på att reformera hyressättningen hedrar dem. Signalerna från pekar på att en sådan lösning tyvärr inte är en framkomlig väg där. Vi menar att det i lagrummet ska möjliggöras för landets hyresvärdar att införa en modifierad Malmömodell. Det går dock inte att förlita sig på att parterna på hyresmarknaden kan klara det på egen hand, bl.a. eftersom det finns en risk att bostadsmarknadens outsiders inte kommer att finnas representerade. Den modell som finns möjlig med befintlig lagstiftning är således inte tillräcklig. De förändringar som är nödvändiga presenteras nedan. Det bör finnas möjligheter för kommuner att inrätta någon form av hyresnämnd som har till uppgift att kategorisera det befintliga lägenhetsbeståndet där varje lägenhet klassificeras i en kategori beroende på relevanta variabler. Den metod som har använts i bygger på ett korporativistiskt tänkande, som principiellt sett inte bör förordas, även om det just i har fungerat väl. Målsättningen för hyresnämndernas arbete bör vara att genomsnittshyran inte ska förändras och att omsättningen blir jämn över hela kommunen. Den klassificering som hyresnämnden kommer fram till ska successivt införas i det befintliga beståndet på ett likvärdigt sätt som gjordes i . Privata fastighetsvärdar ska själva kunna välja att använda sig av kategoriindelningen. Om de väljer att göra detta ska de använda sig av systemet fullt ut. Det ska alltså inte vara möjligt att i en och samma kommun plocka russinen ur kakan genom att få möjlighet att successivt höja hyrorna för attraktiva lägenheter i centrum som man behåller relativt höga hyror för mindre attraktiva lägenheter. För att utvärdera hur väl klassificeringen stämmer överens med hyresgästernas egna värderingar bör omsättningshastigheterna för respektive lägenhetskategori mätas. Om det visar sig att ett visst område har betydligt högre omsättningshastighet på lägenhetskontrakten, dvs. hyresgästerna stannar avsevärt jämfört med ett likvärdigt område finns det fog att anta att hyresnivåerna är för högt satta och att det finns skäl att ompröva klassificeringen. Ett hyressättningssystem där hyresgästernas preferenser återspeglas i hyressättningen kommer i teorin att ha likartade omsättningshastigheter oavsett om lägenheternas läge är attraktiva eller inte. Vad som ovan anförts om en reformerad hyressättning baserad på lokala hyresnämnder bör ges regeringen till känna. Den nuvarande utformningen av bruksvärdessystemet är en av de faktorer som håller nere byggandet. Bruksvärdessystemet ger en hyresgäst möjligheten att få till stånd en prövning av hyran. Detta leder till en stor osäkerhetsfaktor för den som är intresserad av att bygga hyresrätter, då den kalkylerade hyran kan komma att kastas om. Utredningen hyressättning (SOU 2004:91) har bl.a. föreslagit ett 10-årigt undantag från behovsprövningen av hyran genom ett avtal mellan en byggherre och en lokal hyresgästförening. Detta förslag är ett steg i rätt riktning men ger även här hyresgästföreningen i praktiken en vetorätt till nya projekt. vill se en modell där avtalsfrihet råder. Hyrorna på nybyggda lägenheter ska inte kunna omprövas i efterhand, utan ingångna avtal ska gälla. Tillsammans med ett starkt besittningsskydd är detta ett steg mot en mer verklighetsförankrad bostadspolitik. Om hyrorna på nybyggda lägenheter tillåts sättas efter efterfrågan uppstår ett starkt incitament för ökat byggande. bör besluta att undanta nyproducerade lägenheter från bruksvärdesprövning. är en myndighet som har till uppgift att medverka till en omstrukturering av kommunala bostadsföretag. En myndighet som bara lämnar stöd till kommunala bostadsbolag snedvrider konkurrensen på en redan alltför söndertrasad bostadsmarknad. Nödvändiga omstruktureringar av de kommunala bostadsbolagen borde lämnas åt kommunerna själva att besluta, utan statens inblandning. Därför bör avvecklas. Detta bör besluta. Stopplagens införande 1999 innebar en kraftig inskränkning av kommunernas inflytande över de allmännyttiga bostadsbolagen. 2002 ersattes stopplagen av lagen om allmännyttiga bostadsföretag, , med i huvudsak samma innebörd. Lagen reglerar kommunernas möjlighet att överlåta och avveckla aktier och andelar i kommunala bostadsbolag. I lagen ingår bl.a. en tillståndsplikt som innebär att kommunerna måste ha godkännande vid överlåtelse av aktier eller andelar i en sådan omfattning att kommunens inflytande över företaget upphör. ser allmännyttan som en viktig del på en mångfacetterad bostadsmarknad. Hur allmännyttan förvaltas anser vi emellertid vara kommunernas ansvar och allbolagen gör här med sin tillståndsplikt ett alltför stort intrång på det kommunala självstyret. Att kommuner kunnat kringgå lagen genom att överföra verksamhet från bostadsbolag till den kommunala förvaltningen belyser lagens olämplighet. I stället för statlig kontroll bör bostadsmarknaden utvecklas genom lokala lösningar. Därför bör tillståndsplikten avskaffas. Vad som ovan anförts om tillståndspliktens avskaffande bör ges regeringen till känna. Bostadsbyggandet i är alltför lågt. framställdes i ca 2,7 bostäder per tusen invånare. Bostadsbyggandet har visserligen ökat något , men är fortfarande lågt jämfört med övriga . I bostadsmarknadsenkät angav av kommunerna att de hade bostadsbrist, medan angav att det rådde överskott. Detta är en klar försämring då angav bostadsbrist och överskott. som byggandet är lågt dras många kommuner med ett överskott av tomma bostäder. Detta betyder inte alltid att dessa kommuner inte saknar bostäder. Många kommuner uppvisar en balans totalt sett, men har en bostadsbrist i centralorten. En sådan situation riskerar att hämma kommunernas utveckling och tillväxt. I stället för statlig styrning bör ansvaret ges till kommunerna att själva lösa sina bostadsproblem. Det borde vara upp till varje kommun om man behöver riva, bygga nytt eller både riva och bygga nytt. Det låga byggandet har flera förklaringar. En av de faktorer som de flesta kommuner uppger som ett problem är de höga produktionskostnaderna. Byggsektorn har utvecklats i en miljö dominerad av reglering och storskaliga och kortsiktiga satsningar från statsmakternas sida. Efter det storskaliga byggandet under miljonprogrammets dagar stannade bostadsbyggandet nästan av helt under den djupa lågkonjunkturen . Byggsektorn domineras av ett fåtal företag. Inom vissa segment inom byggmaterial, men även inom grossistförsäljning, är marknaden starkt koncentrerad till ett fåtal företag. Flera av dessa marknader har dessutom höga kostnader för in- och utträde av nya företag. har dessutom utrett ett flertal karteller inom byggbranschen. byggkostnadsforum har visat att det går att göra stora besparingar på materialsidan genom import från övriga . Det är därför viktigt att byggsektorn reformeras. Även hyresregleringen har del i skulden till det låga byggandet eftersom hyrorna för nybyggnation kan omprövas . Detta gör den framtida hyresnivån oförutsägbar och kan leda till att ekonomin för ett byggprojekt kan haverera i efterhand. Bland dem som har det svårast på dagens bostadsmarknad är studenterna. Ett alternativ för att få i gång byggandet av studentbostäder kan vara att producera enklare bostäder avsedda för förstagångsboende. De faktorer som fördyrar studentboende är de normer som kräver en viss storlek, standard och tillgänglighet. Genom mer flexibla regler skulle enklare och mer standardiserade lägenheter och s.k. modulboenden kunna byggas, och därmed skulle också kostnaderna pressas ned. bör begära att regeringen återkommer med förslag på åtgärder för att stimulera till ökat byggande. Det nu gällande investeringsbidraget gäller projekt som påbörjas mellan och . Genom sin tillfälliga utformning blir investeringsbidraget bara ytterligare en åtgärd för att hålla i gång en bostadspolitik som inte fungerar. Investeringsbidraget för hyreslägenheter snedvrider bostadsproduktionen och bör därför avskaffas. vill avskaffa investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder och i stället stimulera byggandet med ökad konkurrens på marknaden, sänkta skatter och en generellt mer fokuserad bostadspolitik. bör besluta att avskaffa investeringsbidraget för byggande av hyresrätter. Studenter och ungdomar är bland de grupper som har det allra svårast på bostadsmarknaden. Dels är de ofta outsiders utan något eget boende, dels tillhör de oftast dem med de lägsta inkomsterna. Investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder, som fanns för bostäder påbörjade , visade sig vara ett verksamt stöd som bidrog till ett ökat byggande av studentbostäder.