mot · GS02Fi19 · 2005-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:100 ekonomiska vårproposition tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allt stormskadat virke som tas ut ur skogen omfattas av skattereduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till återplantering efter stormen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bidrag till återplantering även skall erhållas för de arealer som planteras . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat behov av underhåll av enskilda vägar och skogsbilvägar. Stormen som drabbade var extrem. Extrem i det avseendet att de medelvindstyrkor som uppmättes var av orkanstyrka och extrem i det avseende att stora arealer skog välte eller knäcktes. Det har aldrig förstörts så mycket skog vid ett och samma tillfälle som då. drabbades hårdast, med centrum i södra . När en oväntad händelse som får katastrofala följder inträffar är det oftast ingen annan än staten som har resurser att lindra konsekvenserna. Detta gäller oavsett om det är en enskild individ som drabbas i främmande land eller om det är en grupp vars egendom förintas i . Orkanen är en naturkatastrof som inte haft sin motsvarighet tidigare och därför var den med alla mått oväntad. Skadorna den orsakade är endast till liten del möjliga att försäkra sig mot. Därför har det varit omöjligt att skydda sig mot förlusterna den orsakat. Då det är barrträden och i synnerhet gran som drabbats kan man tänka sig att den enskilde skogsägaren skulle kunnat gardera sig genom att välja andra trädslag eller avverkningssätt. Detta har emellertid förhindrats av den skogspolitik som fördes . Den lagstiftning som då gällde föreskrev vilka skogsbruksmetoder som fick användas och vilka trädslag som fick odlas. Det egna omdömet sattes således ur spel av den statliga skogsregleringen. Det är illa nog att skog motsvarande flera årsavverkningar fallit. I sig kan en stor del virket användas antingen som sågtimmer eller som massaved om det kommer ut ur skogen innan det angripits av insekter eller svamp. Förvaras timret under vatten eller under vattenbegjutning angrips det heller inte. Blir virket insektsangripet förstörs inte bara det angripna timret. Risken är att insekterna som uppförökats angriper skog som är oskadad, med stora förluster som följd. Därför är det viktigt att det skadade timret kommer ut från skogen och att det kan lagras på sätt som förhindrar angrepp av skadegörare. Stora arealer måste, även om tiden förlängs, planteras eller självföryngras . Nyetablering oavsett metod är kostsam. Självföryngring kommer att kunna användas i mindre omfattning än normalt eftersom fröträden också fälldes i stormen. Normalt används en del av nettot från avverkningen till att betala kostnaderna för återplantering. Efter stormen blir nettot avsevärt lägre om ens något. Ett statligt bidrag till återbeskogning är ett verksamt medel för att få den till stånd. Situationen kräver extraordinära insatser. Regeringen har också insett detta och bedömt att det finns behov av tillskott av ekonomiska medel till de drabbade skogsägarna. Regeringen väljer emellertid att dela upp stödet i olika delar. Bidrag skall betalas ut för lagring och ett schablonbidrag på skall utgå till de drabbade skogsägarna. Därtill skall skattebefrielse medges för diesel som används i skogsmaskiner i de drabbade områdena och en skattereduktion på per fastkubikmeter uttaget virke. Anledningen till att stödet utformas som skattereduktion i stället för som ett direktstöd är att den från början ganska stora budgeteringsmarginalen i statsbudgeten har använts till andra ändamål. Regeringen och dess stödpartier har bedrivit en för olycksalig politik. Ökade offentliga utgifter och offentliga åtaganden har medfört att beredskapen för oväntade händelser nu är obefintlig. Detta är inte en enstaka händelse utan ett medvetet sätt att urholka statens finanser. Metoden har varit att när det preliminära utgiftstaket bestäms innan det skall träda i kraft har det ingått en marginal för oförutsedda händelser på i storleksordningen 25 till . Vartefter treårsperioden förlöper bränner den outnyttjade marginalen i budgetförhandlarnas fickor. För att ro statsbudgeten i hamn ökas därför utgifterna till dess marginalen är förbrukad. Den modell som Socialdemokraterna valt att köpa sig regeringsmakten för har betalats genom ökade offentliga utgifter och ökande statskuld. Vi vänder oss mot att man på detta sätt kringgår budgetlagen. Minskas statens intäkter genom ett riktat stöd borde utgiftstaket justeras ner. Stödet till de stormdrabbade borde ha givits som ett direktbidrag. De drabbade hade då också fått stödet tidigare. Räkningar för avverkning och räntor hade kunnat betalas . Då det är regeringen som enligt grundlagen har att föreslååtgärder kan vi när det gäller det korta perspektivet endast förhålla oss till deras förslag. Ett förslag med skild teknik som också medför andra budgeteffekter som ändrade utgiftstak är inte möjligt att lägga. Det framgår inte av vårpropositionen om allt stormskadat virke som tas ut omfattas av stödet. Enligt vår mening är det självklart att stödet skall utgå oberoende av om timret klassas som sågtimmer, massaved eller brännved. Vi förutsätter att detta även är regeringens mening. Det finns också en liten risk att det sista virket som är stödberättigat inte hinner mätas upp förrän in på . Det måste därför finnas en beredskap att låta skattereduktionen löpa också in på 2007. Det är ytterst viktigt att återplanteringen kommer igång så fort som möjligt, helst . Regeringen har aviserat att man skall komma med ett stöd till återplantering men inte lämnat några detaljer i vårpropositionen. Detta är olyckligt eftersom detta leder till osäkerhet hos skogsägarna och i värsta fall kan försena återplanteringen. Det är viktigt att regeringen återkommer med förslag till som är trädslagsneutralt vad avser återplanteringsstöden senast i budgetpropositionen. måste klargöra redan nu att bidraget måste gälla även de arealer som hinner planteras innevarande år. Regeringen har heller inte berört frågan om det ökade underhållsbehovet för enskilda vägar och skogsbilvägar. Även i denna fråga är det viktigt att regeringen återkommer med ökade anslag i höstens budgetproposition. Samtliga partier i alliansen har i sina budgetar förslag mer resurser till enskilda vägar än regeringen. Dessa resurser hade behövts när flera enskilda vägar får allvarliga skador på grund av transporter till och från avverkningsområdena.