mot · GS02MJ37 · 2005-06-15 00:00:00 — Vidare känner vi oro för att man inte har tillräckligt kraftfulla åtgärdsprogram och att det därför kommer att bli svårt att nå målen. Vi avser dock inte att yrka på enskilda åtgärdsförslag i denna motion. Vi är positiva till att det görs en tydlig koppling mellan miljökvalitetsmålen och folkhälsan, eftersom många av dagens miljöproblem leder till hälsoproblem. Vi menar dock att det är viktigt med en tydlig avgränsning så att man inte fullständigt blandar ihop miljömålsarbetet med folkhälsa i allmänhet. Hälsoproblem som beror på faktorer i miljön hör hemma i miljömålsarbete, men det gör inte hälsoproblem som beror på livsstil och individuellt beteende. På vissa punkter har regeringen misslyckats att göra denna avgränsning. I delmålet om hudcancer under Säker strålmiljö vill regeringen inkludera solning i solarier; vi menar att det är orimligt att betrakta hudcancer som orsakas av solarier som ett miljöproblem. Regeringen skriver i kapitel 4.2 om fysisk aktivitet och goda matvanor, inte heller detta hör hemma i miljömålsarbetet. Av fastställt miljökvalitetsmål: Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten, räknat som koldioxidekvivalenter, av de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm i atmosfären. Vi anser det olyckligt att regeringen i avvaktan på en klimatproposition i princip inte behandlar detta delmål i miljömålspropositionen. När det kanske viktigaste miljömålet inte behandlas blir propositionen och miljömålsarbetet haltande. Det vore rimligt att nu ta upp och fastställa delmålen vad gäller klimatförändringar, medan åtgärdsförslagen lägges i den väntade klimatpropositionen. Vidare anser vi att det är olyckligt att klimatpropositionen dröjer. beslutande om den nuvarande klimatstrategin; i detta ligger att klimatarbetet skall följas upp med kontrollstationer 2004 och 2008. Rimligen avsåg med sitt beslut att regeringen skulle återkomma till , men så har inte skett. och har utarbetat ett underlag för utvärderingen, som blev klart . Trots detta har regeringen lagt vare sig förslag eller redogörelse på bord . Utan en egen klimatstrategi får svårare att i internationella sammanhang hävda gemensamma överenskommelser och krafttag i arbetet med att begränsa klimatpåverkan. Definitionen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan borde ändras, så att definitionen av målet baseras på vad som kan anses vara en acceptabel temperaturhöjning, inte halten växthusgaser i atmosfären. Denna förändring skulle innebära att följer till världens stater, samt att målet sammanfaller med det mål som tagit för klimatet. När tog målet 550 ppm ansågs detta av de flesta motsvara en temperaturhöjning på mindre än . Detta har ifrågasatts, och t.ex. och diskuterar nu ambitionsnivåer som snarare ligger på 450 ppm. Når vi miljökvalitetsmålet? Mycket pekar på att utsläppen av växthusgaser i inte utvecklas på rätt sätt. I Kontrollstation 2004, och underlag till utvärderingen av klimatstrategi, visar man att med nuvarande utveckling kommer inte att uppnå mål på minskning av utsläppen till 2010 och utsläppen kommer att öka efter 2010. Detta gäller framför allt utsläppen från trafiken, men även från energiproduktionen. Det är viktigt att klimatpolitiken inte bara påverkar propositioner inom område utan tydligt även ingår i t.ex. trafik-, bostads- och energipolitiken. Det hade därför varit lämpligt att redan nu slå fast delmålen på klimatområdet. Grunden för miljömålsarbetet är att de skall vara vägledande i andra politiska områden; därför är det viktigt att alla mål och delmål ingår vid en översyn och uppdateras, utvärderas och ändras vid behov. Regeringen har genom att välja bort behandlingen av klimatmålet i denna proposition inte givit ett underlag som gör det möjligt att på ett underbyggt och detaljerat sätt hantera delmålen. Vi vill ändå lämna några generella synpunkter. Vi anser i likhet med många andra att det behövs fler tydliga delmål inom klimatmålet för att säkerställa att arbetet går i rätt riktning. Vi anser därför att det är av största vikt att regeringen återkommer till med nya tydliga delmål inom klimatområdet. Viktigast är att precisera delmål för utsläppsminskningarna till 2050. Det är viktigt att inte bara ha utsläppsmål . För att kunna nå målet behövs också mål på medellång sikt. anser vi att utsläppsmålen vad gäller klimatgaser i huvudsak måste beslutas internationellt. Ensidiga svenska mål för nivåerna på sänkningarna har mycket liten effekt. Vidare bör delmål finnas för de olika sektorerna såsom trafiken, den handlande sektorn och hushållen. Inom trafiken är det viktigt att bryter sambandet mellan tillväxt och ökade utsläpp av växthusgaser. Här är det viktigt att minskningen inte sker på ett sådant sätt att det märkbart försämrar svensk konkurrenskraft och tillväxt utan snarare gynnar den. En miljödriven teknisk utveckling kan skapa tillväxt och inte minst vara en viktig aspekt utifrån ett säkerhetspolitiskt synsätt genom att minska landets beroende av olja. Det kommer därför att vara viktigt att ta fram incitament för en omställning till nya transportlösningar både vad gäller persontrafik och godstrafik. Detta gäller både förnyelsebara drivmedel och smarta och effektiva transportlösningar. Det är viktigt att klimatarbetet inte enbart fokuserar på koldioxid, utan åtgärder också görs för övriga växthusgaser. Därför anser vi att regeringen borde finna delmål också för övriga växthusgaser. Ett rimligt förhållningssätt är att dessa skall inkluderas i den handlande sektorn. Handeln med utsläppsrätter kan bli ett effektivt verktyg i klimatarbetet men det krävs då att kostnaderna verkligen blir tydliga i systemet. Av fastställt miljökvalitetsmål: Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Vi är kritiska mot att inget nytt delmål för svaveldioxid fastställts trots att det nuvarande skall uppnås 2005 och att hänvisa detta tillsammans med delmålet om ozon till nästa fördjupade utvärdering anser vi är att strida mot meningen med miljömålen. En uppföljning och ändring krävs i båda fallen, ozon på grund av ny kunskap kring hälsoeffekter och svaveldioxid för att det uppnås 2005. Vi delar i stort regeringens förslag på nya delmål, framför allt ser vi med stor tillfredställelse att det nu införs ett delmål som rör partiklar. Problemet är så pass allvarligt att det är nödvändigt med en högre ambitionsnivå, och vi anser att detta mål bör uppnås redan till 2010. Vi känner en större oro än regeringen för att delmålen framför allt för partiklar, kväveoxider och marknära ozon inte skall kunna uppnås, speciellt i de större städerna. för att byta ut alltför gamla bilpark, där insatser för ökad skrotning skulle kunna ha betydelse. Ett annat område där regeringen har ett tydligt ansvar är att minska båttrafikens utsläpp av bl.a. svaveldioxid och kväveoxider. Detta gäller både möjligheten att ställa krav på färjetrafiken och på den internationella handelsflottan, vilket bör vara linje nu när klassats som särskilt känsligt havsområde (PSSA). Delmål 3 om halten av marknära ozon Delmålets nuvarande lydelse: Halten av marknära ozon skall inte överskrida /m3 som åtta timmars medelvärde . påpekande om riskerna för människors hälsa med marknära ozon bör tas på allvar och vi vill därför skärpa detta mål. Förslaget till skärpning av delmål 3 baseras på undersökningen Hälsokonsekvenser av ozon av , , och Bo Segersted vid . I rapporten görs beräkningar som visar på att en sänkning från /m3 kan innebära att man undviker 1800 sjukhusinläggningar samt 1160 för tidiga dödfall . Det innebär rimligen även minskade sjukskrivningar och minskad medicinering. Det är därför viktigt att regeringen återkommer med ett skärpt mål. För att nå målet krävs ett intensifierat arbete med att sänka halterna av kväveoxider (NOx) och lätt flyktiga organiska föreningar (VOC). När det gäller kvävoxider krävs att bakgrundsvärden sänks generellt. Detta kan bl.a. uppnås via ett snabbare utbyte av bilparken och högre krav på båttrafikens utsläpp av kväveoxider. Vad gäller VOC krävs framför allt sänkning av de lokala halterna i de större städerna. Här behövs en strategi för utsläpp från industrin och en strategi för eldning, både småskalig vedeldning och utsläpp från större anläggningar. Delmål 5 om partiklar Halterna /m3 som dygnsmedelvärde och /m3 som årsmedelvärde för partiklar (PM10) skall underskridas . Dygnsmedelvärdet får överskridas högst . Halterna /m3 som dygnsmedelvärde och /m3 som årsmedelvärde för partiklar (PM2,5) skall underskridas . Dygnsmedelvärdet får överskridas högst . Vi stöder tankarna om en miljökvalitetsnorm för PM2,5. Det är bra att regeringen tänker driva denna fråga inom EU. bör kommunerna själva få större möjligheter att besluta om lokala åtgärder för att minska luftföroreningarna. De författningstekniska hindren för kommunerna att vidta miljöåtgärder bör ses över, såväl inom trafiksektorn som inom andra sektorer, exempelvis eldning. Vi anser att regeringen går för långsamt fram när det gäller delmålet som rör partiklar. Det är uppenbart att partiklar orsakar allvarliga effekter på människors hälsa och att arbetet med att nå acceptabla nivåer bör påskyndas. Det finns åtgärder som går att vidta som skulle bidra till en substantiell minskning av partikelhalterna i de större städerna, t.ex. förbättrad städning av gator. Därför bör delmål 5 om partiklar ändras så att det skall uppnås till 2010 i stället . De ultrafina partiklarna (PM0,1) står för en stor del av den negativa hälsopåverkan från luftföroreningar, men halten av dessa partiklar återspeglas inte på ett bra sätt i måtten på PM10 och PM2,5. Problemet med PM0,1 måste uppmärksammas när åtgärder för att minska partikelhalterna vidtas. Av fastställt miljökvalitetsmål: De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. Försurning av mark och vatten är både ett hälso- och miljöproblem. Försurningen orsakas främst av nedfall av försurade luftföroreningar som har sitt ursprung i utsläpp av svavel och kväve från transporter, förbränningsanläggningar och industri i och övriga . Försurningen ger effekter på människor, växter och djur. Försurning kan vara hälsofarligt då det kan leda till urlakning av tungmetaller som kadmium och andra metaller som aluminium. Dessa kan sedan nå människan via vatten eller föda och skapa hälsoproblem. Det är viktigt att kalkningsinsatser biotopanpassas och även askåterföringsinsatser är viktiga. Internationella överenskommelser på försurningsområdet bör genomföras då luft och vatten inte känner några nationsgränser. De arbeten som pågår inom bl.a. luftvårdskonventionen (CLRTAP) och (CAFE) samt IMO (fartyg) bör intensifieras. Trots minskning av nedfallet av sura svavelföreningar är situationen, inte minst i de västsvenska skogarna, bekymmersam. Med hänsyn tagen till vikten av att minska utsläppen av försurade ämnen delar vi inte regeringens bedömning att vi först i samband med nästa fördjupade utvärdering (2009) skall revidera och komplettera miljökvalitetsmålet. Vi vill betona vikten av att vidta åtgärder som leder till långsiktiga strukturella förändringar av transport- och energisystemen. Vi anser att bör få i uppdrag att ta fram en kvantitativ bedömning av hur stora nedfalls- och haltminskningar som krävs för att klara miljökvalitetsmålen och koppla dessa till en bedömning av behovet av utsläppsminskningar i såväl som . Delmålen om svavel och kväve tar bara fasta på utsläpp i . Det är dock så att även drabbas av utsläpp i våra grannländer och våra grannländer drabbas av utsläpp i . drabbas inte minst av utsläpp från bl.a. kolkraftverk i , , och . Vi inser att inte kan ställa direkta krav på utsläppsnivåer i våra grannländer, och föreslår ingen ändring av delmålen i detta avseende. Därmed är det uppenbart att kommer att få svårt att nå miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning samt Ingen övergödning om inte skarpa internationella överenskommelser nås t.ex. när det gäller fartygs utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid. Ett intressant koncept är internationella ekonomiska styrmedel, t.ex. handel med utsläppsrätter inom EU. I har ett handelssystem för utsläpp av svavel varit i bruk med gott resultat. Vi vill även poängtera att svenska beslut ibland kan påverka utsläppen i våra grannländer, t.ex. genom import och export av el. Delmål 1 om försurning av sjöar och rinnande vatten Delmålets nuvarande lydelse: skall högst av antalet sjöar och högst av sträckan rinnande vatten i landet vara drabbade av försurning som orsakats av människan. Regeringen gör antaganden och bedömningar vilket stärker remissinstansernas uppfattning att försurningsläget är svårbedömt. En klar definition av försurning ger en ökad möjlighet att vidta de åtgärder som krävs. Därför är det viktigt att får revidera bedömningsgrunderna för försurning av ytvatten. Delmålet bör också kompletteras med en definition av försurade sjöar och vattendrag som tar ställning till hur kalkade sjöar skall betraktas. Det är ett problem att man formulerar delmålet utifrån antalet sjöar, utan att ta hänsyn till sjöarnas storlek. Delmålet bör kompletteras så att hänsyn tas även till sjöarnas storlek. Åtgärder kommer bl.a. att krävas inom jord- och skogsbruket samt inom VA-sektorn. Delmål 2 om försurning av skogsmarken Delmålets nuvarande lydelse: skall trenden mot ökad försurning av skogsmarken vara bruten i områden som försurats av människan och en återhämtning skall ha påbörjats. påtalar ständigt problemen i . Det är viktigt att tydligare kvantifiera skogsbrukets bidrag till försurningen. Försurning av skogen leder till att skogen blir känsligare för klimatpåverkan, sjukdomar och insektsangrepp. Mer än en femtedel av den totala ytan skog, fjäll och sjöar bedöms vara försurningspåverkad. Effekterna av kalkning av skogsmark är i hög grad växlande varför vi anser att dessa insatser skall biotopanpassas. Det är bra att program för kalkning av skogsmark nu har påbörjats, även om det sker i långsammare takt än vad programmet föreslog. De positiva effekterna av skogsmarkskalkning är väl vetenskapligt motiverade. Därför bör kalkningsinsatserna intensifieras, som en vetenskaplig analys av effekterna genomförs. Därför bör delmål 2 kompletteras med: Där man ännu inte märkt ett trendbrott bör insatserna intensifieras. Delmål 4 om utsläpp av kväveoxider Delmålets nuvarande lydelse: skall utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Regeringen skriver att frågan om att minska försurningen i är angelägen och skall ges fortsatt hög prioritet. En skärpning av kväveoxidutsläppen har trots detta inte föreslagits. Det är mycket angeläget att minska just utsläppen av kväveoxider, eftersom kväveoxider inte bara leder till försurning, utan även övergödning och hälsoproblem. Detta delmål sammanfaller med delmål 5 under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, påverkar direkt delmål 2 om halten av kvävedioxid under miljökvalitetsmålet luft och påverkar indirekt delmål 3 om marknära ozon under miljökvalitetsmålet luft. Vi inser att omfattande åtgärder krävs för att uppnå det uppsatta målet, men vill ändå att regeringen återkommer med ett skärpt mål. Trafiken svarar för av kväveoxidutsläppen varför det gäller att vidta åtgärder som leder till långsiktiga strukturella förändringar av transportsystemet. Framför allt är det viktigt att ge bättre förutsättningar för långväga godstransport på järnväg. För att kunna vinna marknadsandelar behöver järnvägens flexibilitet och hastighet förbättras. Genomsnittshastigheten för ett godståg som åker från till är /h. Samordningen av olika transportslag bör öka genom att transeuropeiska nätverk för transporter utvecklas och att flaskhalsarna byggs bort. EU måste särskilt inrikta sig på att inlemma de nya medlemsländerna i det europeiska transportsystemet. Vattentransporterna bör utvecklas, särskilt över nationsgränserna och mellan öar. Ett intressant koncept för att minska utsläppen av kväveoxider är internationella ekonomiska styrmedel, t.ex. handel med utsläppsrätter inom EU. Av fastställt miljökvalitetsmål: Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Giftfri miljö är ett av de miljökvalitetsmål som kommer att vara svårast att uppnå, detta delvis på grund av att det är svårt att nå målen inom en generation när det gäller långlivade ämnen som redan finns spridda i miljön samt diffus spridning av farliga ämnen från befintliga byggnader och varor. Giftfri miljö är ett av de miljömål där det krävs starka internationella insatser. Arbetet med den nya kemikalielagstiftningen inom EU, Reach, är mycket viktigt. Delmål 1 och 2 måste anpassas så att de är möjliga att nå; därför bör de anpassas till det slutligt antagna Reach. Delmål 3 om utfasning av farliga ämnen Regeringen planerar att fasa ut all blyammunition. förbjuds all jakt med blyhagel och 2008 förbjuds även jakt med blykulor. Anledningen till att bly används i ammunition är att metallen är både mjuk och har hög densitet. På grund av den effekt kulan har på djurkroppen innebär jakt med blyammunition att djuret dödas med minsta möjliga lidande. Vi anser att en konsekvensutredning bör genomföras innan blyammunition förbjuds vid jakt på fastmark. I stort sett alla tunga remissinstanser, bl.a. och Världsnaturfonden, har efterlyst en sådan konsekvensanalys. En fråga som bör utredas är huruvida alternativ ammunition medför större lidande för djuren. En annan fråga är huruvida den alternativa ammunitionen kommer att skada sågklingorna inom skogsbruket, vilket blykulorna inte gör på grund av metallens mjukhet. Delmål 6 om efterbehandling av förorenade områden Det nuvarande delmål 6 har inte uppnåtts i sin helhet . Vi anser att det är viktigt att identifiering och upprättande av åtgärdsplaner fortsätter i samma takt som . De enorma kostnader som skulle krävas för att sanera alla områden i den högsta riskklassen manar till eftertanke och en tydligare avvägning mellan nyttan och kostnaden. Temporära lösningar som inneslutning och åtgärder för att hindra läckage till grundvatten måste vägas mot samhällskostnaden för en totalsanering. Även om målet fortfarande skall vara att sanera även dessa. Kommunerna har en stor del i arbetet med förorenade områden; de ekonomiska förutsättningarna för en kommun att genomföra saneringar där de själva är huvudman blir ofta en bromskloss. Vi anser inte att systemet som det ser ut fungerar optimalt och föreslår därför en översyn av hur kommunernas ekonomiska ansvar för saneringsobjekt skall se ut. Vi anser inte att det finns skäl att splittra det nuvarande delmål 6 i två delar. Delmålet behöver dock ändras då det inte har uppfyllts, enligt följande lydelse: En fortsatt kartering av förorenade områden måste ske . Områden som innebär akuta risker vid direkt exponering och sådana förorenade områden som eller akut hotar betydelsefulla vattentäkter eller naturområden skall vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av . För övriga områden skall tidsplaner för utredning och åtgärder ha tagits fram . Dessa skall syfta till att säkerställa att miljöproblemet i sin helhet kan vara löst . För de områden som har identifierats och anses prioriterade skall flertalet åtgärdas inom perioden 20052010. Nya delmål om dioxiner och kadmium Vi anser att det krävs en större tydlighet i förebyggandet och åtgärdandet av skadliga ämnen i livsmedel och föreslår två nya delmål. Problemen med dioxiner i fisk och andra livsmedel, samt problemen med kadmium i jordbruksprodukter, är potentiellt allvarliga folkhälsoproblem som bör belysas. Det är uppenbart att dioxintillförseln till fortgår och att kunskapsläget vad avser källor inte är komplett. Behovet av åtgärder och kunskap inom området är stort, mer underlag behövs för att kunna påverka halterna av dioxin i fisk och andra livsmedel. Vi föreslår därför två nya delmål: Om dioxiner i livsmedel 2010 skall tydliga åtgärdsprogram som medför en kontinuerlig minskning av halterna av för människan skadliga dioxiner i livsmedel ha etablerats. 2015 skall exponeringen av kadmium till befolkningen via föda och arbete vara på en sådan nivå att den är säkert ur ett långsiktigt folkhälsoperspektiv. Av fastställt miljökvalitetsmål: Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Vi är positiva till det nya miljökvalitetsmålet om biologisk mångfald. Vi ser dock att det skulle vara bra att fortsätta med ett begränsat antal huvudmål inom miljömålsstrukturen. De två målen Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö har i grunden samma bakgrund, nämligen att skydda miljö och människa för skadlig strålning. Vi anser därför att regeringen bör utreda om de kan slås samman till nästa fördjupade utvärdering. Av fastställt miljökvalitetsmål: Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Svensk strålskyddsforskning har nedrustats . Detta trots att riskerna från strålning har ökat i dagens svenska samhälle. Det kan gälla alltifrån strålning från mobiltelefoner till risken för terrordåd med radioaktiva ämnen. Det behövs därför en renässans för strålskyddsforskningen och radioekologin i . måste ha forskarkompetens för att både kunna ingå i och utvärdera den internationella forskningen. Viktiga frågor förutom olika strålningskällors påverkan på biologiska system är vilka faktorer som det bör uppställas gränsvärden för. Delmål 2 om minskad förekomst av hudcancer skall antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning inte vara fler än . Vi anser att syftet med delmål 2 kan breddas och fördjupas genom att omfatta fler strålkällor än ultraviolett strålning. Det tidigare delmålet var utformat som ett folkhälsomål där avsikten var att få människor att sola mer klokt. Regeringens nya förslag går ytterligare ett steg i den riktningen genom att även inkludera solarier. skriver i de Facto 2004: Förändringar av ozonskiktets tjocklek är förmodligen av underordnad betydelse jämfört med människors beteende och attityd till solbränna. ett individuellt val. Visst bör cancer genom solning förebyggas men inte genom ett miljömål, det hör hemma inom Vi anser dessutom att kunskapen om andra strålningskällor är för liten och vill därför ersätta detta delmål med ett nytt delmål som dels rör samtliga strålningskällor, dels beröra andra skador än cancer. Det nya delmålet bör ges rubriken om strålningskällor och ges formuleringen: skall kunskapen om de strålningskällor i den yttre miljön som orsakar skador på människor, t.ex. cancer, så långt det är möjligt vara identifierade och kunskapen så spridd att individen kan välja ett beteende som minimerar riskerna. Av fastställt miljökvalitetsmål: Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheten till allsidig användning av mark och vatten. Det kommer fortsättningsvis att krävas stora insatser samt konkreta och vassa styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Våra hav och kustnära områden övergöds på grund av kväve- och fosfortillförsel. Kring krävs intensifierade internationella insatser. Havets återhämtningstid är lång. Utsläppen av ammoniak och kväveoxider har trots restriktioner ökat. Övergången till katalysatorbilar har minskat kväveoxidutsläppen men har inneburit att ammoniakutsläppen ökat . Det är lämpligt att mycket av åtgärderna hänvisas till kommande Landsbygdspolitiska utvecklingsprogrammet, men inriktningen bör anges . Det är dock inte acceptabelt att åtgärder rörande delmål 5 om utsläpp av kväveoxider får vänta på detta.