mot · GT02Ju534 · 2005-10-05 00:00:00 — 6Rekrytering av terrorister inom Europeiska unionen6 7Extrem islamism är en form av totalitarism6 9Svenska erfarenheter av terrorism8 10Hur hindrar vi utvecklingen av internationell terrorism?9 11Utrotning av terrorism kräver långsiktiga åtgärder9 12Skydd mot terrorism kräver utökat samarbete10 14Svensk strategi mot internationell terrorism14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tydlig nationell strategi mot gränsöverskridande brottslighet och internationell terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell metod för genomförande av större insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa svensk lagstiftning för att militärens resurser skall kunna användas vid svåra terrorhot mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om interministeriell samordning i kampen mot internationell terrorism.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Krisberedskapsmyndigheten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt krishanteringscentrum med befogenhet att snabbt fatta och verkställa beslut vid allvarliga angrepp mot inre säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka insatserna för en förbättrad integration.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning kring terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare biståndsinsatser i syfte att förebygga terroristhot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning mot planering och finansiering av terrorverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta straff för grov brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett effektivare och mer målinriktat polis- och underrättelseväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens operativa metoder och teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en flexibel behovsanpassad specialiststyrka mot organiserad brottslighet och internationell terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgång till register för polis, tull och kustbevakning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om informationsutbyte mellan svenska och utländska brottsbekämpande myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt polis- och underrättelsesamarbete inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med en europeisk strategi mot internationell terrorism och genomförandet av mot internationell terrorism. 1Yrkande 4 hänvisat till KU. 2Yrkande 5 hänvisat till FöU. 3Yrkande 7 hänvisat till SfU. Vi berörs alla av den internationella terrorismen i vår nära omvärld. Många av oss har en relation till de platser eller människor som drabbats av terrordåden. Terrordåden hotar den öppenhet vi ofta tar för given: att vi skall kunna röra och uttrycka oss fritt, eller slippa känna oro för egen eller näras säkerhet. För att försvara våra grundläggande värderingar och vår samhällsmodell måste den internationella terrorismen bekämpas. som eller Hamas bärs både upp underifrån av en förtryckt befolkning, och med resursstarka och målmedvetna finansiärer som får dessa nätverk att fungera. Måhända kan organisationerna ibland profitera på människors utsatthet, men de rekryterar likafullt människor uppvuxna både i och . Vi får inte underskatta kraften i det ideologiskt grundade hatet mot frihet, demokrati, sexuell frigörelse, mäns och kvinnors lika rättigheter och möjligheter samt respekten för alla människors lika värde. Vårt samhälle måste hålla högsta möjliga beredskap för att kunna avvärja eller minska effekterna av ett terrorangrepp. Det handlar bl.a. om effektiva räddningsinsatser, men också om att anpassa vår lagstiftning och öppna för att militärens resurser skall kunna användas vid svåra terrorhot mot vårt land. Det är en felaktig uppfattning att tro att den internationella terrorismen enbart kan bekämpas med militära medel. För att se långsiktiga resultat måste vi angripa roten till internationell terrorism. För terroristerna är och förblir demokratin den största fienden och de skyr inga medel för att nå sina mål. Vårt svar på detta hot måste vara att värna gemensamma värderingar kring demokrati, frihet och respekt för mänskliga rättigheter över hela världen. Det gör vi bäst genom utökat och stärkt internationellt samarbete. Det systematiska utnyttjandet av illegitimt våld, av icke-statlig, substatlig aktör, eller statlig aktör som använder klienter (t.ex. statsstödd terrorism) för att uppnå vissa specifika mål. Dessa mål kan vara politiska, sociala eller religiösa beroende på gruppen i fråga. Terrorismen blir internationell när dådet utförs utanför de gränser som definierar en specifik grupps/individs ursprungsland, eller när medborgare från samma ursprungsland utgör mål för terrorn och dådet utförs i ett tredje land. Definition översatt från The Role of the Military and Intelligence in Combating Terrorism, FOI MEMO, LOPETAN, . Terrorism är inget nytt fenomen i historia. kunde vi se en anarkistisk våldsvåg. Skillnaden är att terrorismen är mer utbredd och verkar globalt. Dessutom fokuserar omvärlden nu på en fanatisk terrorism av mer religiös natur. Till skillnad från den terrorism som har utövats av t.ex. irländska eller fortfarande utövas av t.ex. spanska ETA eller palestinska Hamas, är de inte inordnade i en begriplig maktkamp om territorium. I denna motion har vi dock valt att fokusera på islamistisk terrorism, men vi vill understryka att terrorism även existerar i flera andra former. I dagens debatt ifrågasätter vi hur? när svaret på frågan om varför? Vilka slutsatser kan man dra av tillvägagångssättet, finns det historiska paralleller, vilka åtgärder är förnuftiga att vidta? Det vi inte får glömma bort bland alla förslag på åtgärder mot dagens internationella terrorism är att vi skulle behöva fokusera mer på hur vi utrotar morgondagens terrorism. Bombdåden i har visat en sak mycket tydligt. Av vilken orsak terrorister än utför sina dåd så kommer de inte från fattiga underutvecklade samhällen i muslimska länder där de indoktrinerats att hata väst. Tvärtom, de terrorister som bombade har återigen bekräftat en bild som redan började växa fram efter terrordådet i där många terrorister både arbetat och studerat i väst, en del av dem hela livet. Trots detta kan fortfarande ideologiska motiv och resurser komma från annat håll utanför . Själva idén om jihad och drömmen om det exklusiva islamistiska samhället är slutmålet för terroristernas syn på världsbilden. I kontrast till detta är det viktigt att komma ihåg att den här formen av civilisationskritisk terror historiskt sett är mer förankrad i än i den muslimska världen. Det finns likheter mellan dagens jihadister och förra sekelskiftets anarkister, för båda grupperna är det en totalideologi som inte måste leda till terrorism men verkar som inspirationskälla och rättfärdigande för deras respektive handlingar. Anarkisternas idealstat var raka motsatsen till jihadisternas. Men anarkisternas resonemang känns bekanta från de islamistiska proklamationer som dykt upp efter terrordåden. Den västerländska borgerliga kulturen är så fördärvad och omoralisk att ingen bedöms oskyldig. Anarkismen har avtagit, dels för att de själva insett att den inte var produktiv i längden men också för att andra konflikter uppstod. Anklagelserna mot det globaliserade väst är bara en del i islamisternas taktik. Det är fortfarande så att islamismens flesta terroroffer är icke-rättrogna muslimer, ca 120 000 avfällingar i , i och i . Vad vi ser är ett asymmetriskt krig där re-islamisering av den muslimska världen skall resultera i ett världskalifat. Efter fascismen och kommunismen är den tredje totalitarismen, islamismen, lanserad. Det som skiljer islamismen från många andra religiösa extremer är att dess ambitioner inte enbart är begränsade till den muslimska världen, det är globala ambitioner. Även om islamistisk fundamentalism skulle avta så uppstår säkert en annan sorts total ideologi. Dessa ideologier kommer alltid att finnas i en eller annan form, mer eller mindre starka. Oavsett vad de olika islamistiska föreningarna, grupperna och moskéerna kallar sig så är de förenade i sin strävan att föra det civilisationernas krig, som det Muslimska utropade och som pågått till seger. 6Rekrytering av terrorister inom Europeiska unionen finns 31,8 miljoner muslimer i , fler muslimer än nordiska protestanter inom EU, och den bild vi ofta skapat i medierna och inom politiken är diskriminerande för muslimer. Det är oerhört viktigt att göra skillnad på extrem islamism som utövas av ett fåtal muslimer och annan islam som praktiseras generellt i samhället. Enligt Muslimska och andra islamistiska nätverk är bara de muslimer rättrogna vilka bekänner sig till den islamska fundamentalismen, som alltså skiljer sig från normal islam. Det är inte som är grundproblemet. Det är snarare sociala, kulturella, politiska och ekonomiska faktorer tillsammans med vissa tolkningar av islam. De åtgärder vi vidtar mot medborgare utanför EU kommer troligen inte att ge speciellt stor effekt för vår egen trygghet. Däremot kan vi konstatera att det som sker i omvärlden framför allt i extremistiska muslimska miljöer gör att vi måste vara mer aktiva än för att motverka nyrekrytering av terrorister. Vi behöver vara mycket mer observanta på hur utanförskapet och missnöjet med normaliserad religion som av terrorister anses var en vek form av islam skapar konflikter i vårt samhälle. Västvärlden kan vara övertygad om att terroristnätverken kommer att hitta fler rekryter så länge detta utanförskap existerar. Det intressanta är dessutom att terroristerna vill förgöra sin egen värdorganism, globaliseringen i sig, som de är beroende av densamma för att överleva och sprida sina budskap. 7Extrem islamism är en form av totalitarism De makthavare som inte behandlar extrem islamism som en totalitär rörelse blir indirekt medskyldiga till terrorism. Överallt i från norr till söder, från väst till öst, kan vi hitta grenar av extrem islamism. I medierna fokuserar vi oftast på och vid varje terrordåd. Men är bara ett, om än viktigt nätverk bland många andra. Från början var det Muslimska , med dess högkvarter i och med så stort politiskt inflytande att organisationen brukar betecknas som en stat i den egyptiska staten, som utgjorde islamismens ideologiska och politisk-religiösa kärna. I Muslimska trohetsed lovade man att fullständigt underordna sig sharia, det islamistiska lagverket, och att driva igenom sharialagar i hela världen med alla medel. Den stränga hierarkiska struktur som utmärkte brödernas organisation bildade sedan mönster för olika terrorgrupper. Utifrån denna organisation som av många anses ha mildrat sin ideologi har många terroristgrenar skapats. Likt fascismens början rör sig islamismens företrädare med två begreppsvärldar en inre för de invigda och en yttre västligt rumsren. Men under ytan är de fanatiska islamister vilka inte längre vill finna sig i den islamistiska världens tillbakagång eller status quo. Vad som utmärker religiös terrorism är främst att våldet rättfärdigas med argument som åberopar högre moral och gudomlig rättvisa. Våldets utövare ser sig själva som utförare av vilja. Kortsiktigt handlar kampen exempelvis om den amerikanska politiken, ockupationen av arabisk mark eller västerländsk synd men långsiktigt är målet ett utlovat paradis och en unik islamistisk dominans. Religiös terrorism är därför inte bara medlet i en politisk kamp, utan snarare ett kosmiskt krig där offren, både självmordsbombaren och de som drabbas helt enkelt är vilja. Enligt deras att sätt att verka går det att använda våld utan att de känner att de gjort fel inför . De tolkar bara sin religiösa lära och agerar utifrån den snedvridna världsbild de lever i. Krig tillåts under vissa omständigheter inom islam, som man förkunnar icke-våld och fred som det eftersträvansvärda målet. : Tag inte andras liv har förklarat livet heligt annat än i rättfärdigt syfte (6:152). De extrema islamisterna ser våldet som en metod att försvara sig mot fiender av religiös natur. Dessa fiender finns överallt där islams läror om samhällsuppbyggnad, relationer mellan könen och förbindelsen till de otrogna ifrågasätts. Men det är viktigt att understryka att dagens extremistiska fundamentalister som spränger ihjäl sig själva drivs av mycket radikala tolkningar av islam för att kunna försvara sina dåd. Det som förenar religiösa extremister som använder sig av terror är hatet mot det sekulariserade samhället. Största fienden är västerländska demokratier med ett liberalt synsätt. Detta är naturligt eftersom sekulära stater ju begränsar religionens roll. Religion är något som är vars och ens privata tankar. Även om vi fortfarande lever våra dagliga liv efter religiösa värderingar finns friheten att själv välja religionstillhörighet. Allt som har samband med väst är fel i deras ögon, och leder bara till social och ekonomisk undergång. Demokrati, jämställdhet, kapitalism, individualism och mångfacetterad kultur är några exempel. Terroristernas och islamisternas liv i elände och fattigdom är en felaktig föreställning. De allra flesta av dem är söner och döttrar ur bättre familjer väl hemma i rollen som goda medborgare. Många av dem är duktiga universitetsstudenter i och . Det är viktigt att fastslå att det inte kan skyllas på fattigdom. Vore detta orsaken skulle vi se betydligt fler terrorister. I stället finansieras den islamistiska terrorismen i sin slutliga länk oftast från och . Inget av dessa länder är extremt fattigt, däremot karaktäriseras de av stor kontroll, auktoritära regimer där medborgarna lever under hårt förtryck. I världens 22 med 300 miljoner invånare ligger demokrati och ekonomisk frihet fortfarande långt efter. är detta auktoritära regimer som kontrollerar sin befolkning via både ekonomin, medier och rättsväsende. Centralisering och total statlig kontroll gör att oliktänkande självständiga människor röster kvävs och hindras att genomföra nya idéer och reformer. är världens minst demokratiska och minst globaliserade region med flera s.k. failing states. har påpekat tre stora underskott; för lite frihet, för lite jämställdhet (avsaknad av) och för lite kunskap. Människorna lever under politiskt förtryck och ekonomisk misär, i många fall rent bakåtsträvande. Många parlament har begränsat inflytande och det massiva kvinnoförtrycket gör att endast hälften av befolkningens humankapital används. Detta tillsammans med ett i många fall svagt rättsväsende och avsaknad av mänskliga rättigheter gör att det är en lång väg till demokrati. har övriga världen dock kunnat se att även denna region börjat en ny tid. Valen i , , och är exempel på detta. nya familjelagstiftning med långtgående rättigheter för både kvinnor och män är ett annat fall, trots att det är brist på mänskliga rättigheter inom andra områden i . Även den oranga revolutionen i har gjort starkt intryck på befolkningen i . I och med att fler fria medier nu förekommer i en del av länderna börjar folket få mer kunskap om omvärlden och inspireras till eget ifrågasättande för egen ökad frihet. Alla dessa delar är en viktig början till något nytt, men det kvarstår fortfarande ett stort behov av reformströmningar i . Det viktigaste instrumentet för att motverka kraften i extrema rörelsers ideologi som kan resultera i internationell terrorism är att skapa frihet och demokrati. Finns dessa komponenter ökar förutsättningarna för en positiv utveckling och därmed kan grogrunden för internationell terrorism undermineras. 9 Svenska erfarenheter av terrorism har varit förskonat från terrorattacker . dödade kroatiska aktivister den jugoslaviske ambassadören och året därpå kapades ett flygplan, vilket resulterade i ett frisläppande av ambassadörsmördarna. Japanska aktivister förberedde attacker mot den libyska ambassaden och medlemmar av tyska röda armén ockuperade och sprängde delar av den västtyska ambassaden i med resultatet att flera personer blev dödade. Under ett fåtal tillfällen har svenska medborgare blivit arresterade för terroristbrott. har sedan följt när det gäller terroriststämpling av olika organisationer. Många terroristnätverk finns också representerade i även om de olika grupperna håller en låg profil. Personer tillhörande Hizbollah, Hamas, och algeriska finns alla representerade i men har inte setts som något direkt hot utan har till stor del lämnats i fred. Polisen bedömer att det finns ungefär 20 personer här i som har vistats vid islamistiska träningsläger i (kanske också ), och några av dessa bedöms också ha kopplingar med inre delar. Ingen av dessa organisationer har några huvudkontor eller aktiviteter här, men antalet unga extrema islamister ökar även här i . 10Hur hindrar vi utvecklingen av internationell terrorism? krig mot terrorismen efter med stora militära insatser mot al-Qaida-baser i är en strategi som utgår ifrån att terror utrotas med massiva militära insatser. På ett sätt kan detta vara kontraproduktivt genom att det bekräftar kriget mellan den onda och goda makten. I motsatsförhållande till detta står att vi skulle vika oss för terroristernas krav som då skulle få ännu mer fotfäste för sina terrorhandlingar. Nästa alternativ vore att försöka ställa politiska krav och därmed försvaga religiositeten. Detta är inte troligt eftersom fundamentalister aldrig skulle lyssna till det sekulära samhället. I kontrast till detta bör man också ställa sig frågan om vi i väst är för moderna och sekulariserade. Behöver religionens betydelse bli starkare i väst? Sanningen är troligen en kombination där alla olika inslag såsom demokrati, mänskliga rättigheter, sekularisering i politiken och en tillåtande attityd till religiösa värderingsgrunder finns med i vårt dagliga liv. som vi måste skydda vår befolkning mot internationell terrorism måste vi se till att detta sker inom ramen för frihet, bibehållen integritet, tolerans och respekt för lagarna. 11Utrotning av terrorism kräver långsiktiga åtgärder Långsiktigt krävs en mer tolerant miljö där människor tillhörande olika religioner tillåts leva sida vid sida på jämbördiga villkor. För att uppnå detta krävs ett öppet demokratiskt samhälle där vi vågar ifrågasätta varandras olika ståndpunkter med respekt för att vi är och har rätt att vara olika. måste detta kunna ske inom ramen för klara och tydliga gränser för hur vi uppträder mot varandra. Den flyktingpolitik som resulterat i långa perioder av ovisshet och väntan på tydliga beslut, utestängning från arbetsmarknaden och segregation har inte förbättrat situationen. Förutom alla andra integrationsåtgärder som så tydligt behövs, kräver utanförskapet att vi också måste fokusera på förbättrad integration mellan olika religiösa grupper i samhället. Mer öppen debatt behöver skapas för att bryta denna onda cirkel, en debatt som måste föras både från väst och från , alla parter skall delta. Det är viktigare än någonsin att både politiker, opinionsbildare och integreringsvilliga muslimer öppet tar ställning mot extrem islamism. Ansvaret ligger på oss alla, men imamerna har en tydlig koppling mellan sina egna samfund och övriga samhället som måste användas. Muslimer måste ifrågasätta den intoleranta formen av islam och ställa den mot mer moderat islam. Större ödmjukhet behövs mellan olika kulturer, vi behöver båda lära från varandra. Vi behöver en mer vidsynt inställning till andra religioner och bekämpa våra fördomar. Vi måste försvara upplysningens uppdelning mellan tro och vetenskap, världsligt och religiöst, som vi skall kunna leva i ett samhälle som består av alla dessa delar. Därför krävs ett ökat ifrågasättande avseende tolkningen av olika religioner som har funnits , hur skall vi anpassa religionen till individen och mänskliga rättigheter och det liv vi lever ? Större respekt krävs för yttrandefriheten och för vars och ens övertygelse att leva som man vill utan att man för den skull skadar andra. Religion skall aldrig kunna skapa legitimitet för våld och förtryck. Denna sida av terrorbekämpningen utgörs inte minst av att vi i högre utsträckning inriktar det svenska biståndet till insatser som syftar till att förebygga terroristhot. Det handlar framför allt om att tydligare prioritera stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i och . I partnerskap med den muslimska världen kan vi bättre förebygga och förhindra att kriser eller konflikter skapar grogrund för extremiströrelser. Tyvärr ser vi fortfarande en del politiskt styrd forskning inom detta område i enlighet med äldre säkerhetspolitiskt tänkande, det strategi. I stället behöver vi se mer forskning inom säkerhetsområdet utan politisk inblandning. Dessa åtgärder kan komma att ge tydliga kortsiktiga resultat, men av än större vikt är att en sådan förändring också kan ge mer långsiktiga resultat. Detta är av stor betydelse för att motverka framtida terrordåd. 12Skydd mot terrorism kräver utökat samarbete Hotet mot svenskt territorium från andra stater har avlösts av hoten från en internationell terrorism utan andra avsikter än att sprida skräck och förödelse i västliga demokratiska länder. Målet är helt enkelt att ha ihjäl så många civila i väst som möjligt. klarar inte av ett större terroristangrepp. Det slås fast i en nyligen publicerad rapport från FOI. Sedan terrorattackerna har flera utredningar utmynnat i rekommendationer om hur olika myndigheter och organisationer skulle kunna samarbeta för att ett effektivt försvar mot internationell terrorism skall bli verklighet. Inga konkreta förslag har presenterats. Efter terrordåden i meddelade statsministern: Det kommer att synas fler poliser på gatorna och i tunnelbanan, inte för att det finns något direkt hot utan bara för att skapa en känsla av att vi tar detta på allvar. Detta är märkligt ur två hänseenden: För det första finns det ett hot mot , i egenskap av västerländsk civilisation med mål att bekämpa den fundamentalism som ligger till grund för den internationella terrorismen. Vi kan aldrig utgå från att vi är förskonade. För det andra är det svenska rättsväsendet så urholkat av brist på resurser och styvmoderlig behandling från regeringspartierna att det knappt klarar av att hantera vardagsbrottsligheten. Verkligheten är sådan att regeringen har förhalat de politiska besluten i säkerhetsfrågorna så länge att den inte ens klarar av att förmedla en känsla av trygghet för medborgarna. Någon fungerande sammanhållen organisation för att hantera långt mer allvarliga angrepp mot inre säkerhet existerar inte. Flera utredningar har tydligt pekat på avsaknaden av strategisk förmåga i . Detta ligger till grund för regeringens ständiga behov av att inrätta nya myndigheter. I äger en myndighet respektive fråga och det saknas tydliga kommunikationsvägar mellan myndigheterna. Detta illustrerades tydligt i fördröjningen av insatserna efter flodvågskatastrofen i , vilken inte berodde på bristande resurser utan på oklarheter i ansvarsfördelningen mellan försvaret, och . Dessa brister försvårar utvecklingen av ett nytt försvar anpassat efter nya hot från omvärlden. Vi vet att det i finns personer som aktivt stödjer eller sympatiserar med olika terrororganisationer. Vi måste därför bli bättre på att avslöja personer på väg eller i färd med att begå terrordåd. Vi måste också förhindra finansiering och motverka rekrytering av nya medlemmar till nätverken. Men med ett rättssamhälle på reträtt förmår vi inte ens bekämpa vår inhemska brottslighet. Resultatet av regeringens misslyckande att skapa ett starkt rättsväsende är att brottsligheten ökar . Främst gäller detta brott mot person.