ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ437 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ta större hänsyn till faktiska förhållanden när tidpunkt fastställs för kvickrotsbekämpning på arealer som är besådda med fånggröda. Viktigt att ta hänsyn till faktiska förhållanden Det är viktigt att tar större hänsyn till växtodlingsåret. får man i vårt område inte stubbearbeta, plöja eller kemiskt bekämpa kvickrot på marker där man har fånggröda förrän efter . Vi kan förstå att stubbearbetning och plöjning vid tidigare datum kan sätta igång urlakningsprocessen av växtnäring och detta är angeläget att man förbjuder. Att stubbearbeta efter för att få bukt med kvickrotsbeståndet är ganska meningslöst och därför är man hänvisad till att använda ogräsbekämpningsmedel. För att få bra effekt på kvickroten måste den vara i bra tillväxt så att den kan ta till sig bekämpningsmedlet, annars kan detta tränga ner i grundvattnet. Det är vanligt förekommande att kvickroten redan har börjat vissna ner och assimilationen hos växten har nästan avstannat. Dels är det av naturliga orsaker och ofta har vi haft några vinternätter som påskyndat detta. Har detta skett kan kvickroten inte absorbera ogräsmedlet och man får ett dåligt resultat till alltför höga kostnader. När växterna är i detta tillstånd rinner stor del av ogräsmedlet av de vissna bladen och direkt ner på jorden och också ner i grundvattnet. Det kan alltså bli ren miljöförstöring helt i onödan. Denna bestämmelse verkar inte särskilt genomtänkt och många lantbrukare kan inte förstå att hänsyn inte tas till faktiska förhållanden utan det är som gäller oavsett hur skördeåret ser ut. Det är viktigt att sprutningen får genomföras då växten fortfarande har grönmassa kvar, för att få största möjliga effekt på det som det är ämnat till, nämligen bekämpa kvickroten som är ett besvärligt ogräs. Som exempel kan nämnas att just har man tydligt kunna se hur fel det blir om man just sprutar , detta gjordes alltså 2004, och man inte uppnår den effekt som är avsedd. Det är mycket angeläget att hänsyn tas till hur tidigt man skördat, hur riklig nederbörden varit, vilka jordförhållanden man har och sedan sammantaget gör en bedömning av vilken tidpunkt som är den mest optimala för att få bra effekt på bekämpningen, detta framför allt för att skona vår miljö. Det är mycket viktigt att det finns möjlighet till en flexibilitet att göra bekämpningen . Alla som brukar jorden gör det just för att bruka inte missbruka eller förstöra den.
mot · GT02MJ447 · 2005-10-04 00:00:00 — som funnits har landsbygden avfolkats i allt större omfattning. har med andra ord haft för små möjligheter att värna landsbygdens intressen. Därför bör det nya ges utökade befogenheter och möjligheter till inflytande över den nationella politiken. Landsbygdsforskningen är tunn och splittrad och det finns egentligen inga starka miljöer för landsbygdsforskning. Enligt SOU 2003:29 är härvidlag jämförelsevis dåligt rustat. /bör utvecklas till ett centrum för att bedriva utredningsarbete och utveckla kunskap om landsbygdens utvecklingsprocesser. Därigenom skulle verket komma att utgöra en sådan stark forskningsmiljö för landsbygdsforskning. anser att roll bör utökas i förhållande till dagens . bör förutom nuvarande uppgifter också ges i uppdrag att följa upp de landsbygdspolitiska målen och hur hänsyn tagits till landsbygdens behov. bör också ges en större operativ roll genom att få i uppdrag att genomföra pilotprojekt exempelvis hur olika typer av verksamhet som passar landsbygdens behov kan utvecklas. Vidare föreslår att generaldirektör också ges uppdraget att vara landsbygdsombudsman. Denne bör ha till uppgift att försvara landsbygdens intressen gentemot andra intressen och verksamheter i landet. Ledamöterna i verkets styrelse skall utses efter sakkunskaper och kompetens snarare än på partipolitiska meriter. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som ovan anförts om och . von der Esch (kd) Skånberg (kd)
mot · GT02MJ452 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för stöd till industri- och energigrödor. Lokalt småskalig producerad bioenergi är en viktig del för att ersätta dagens uppvärmning med olja och el. Därför finns stöd för odling av grödor för industri- och energiändamål på . Ett stöd som ska stimulera odling av energigrödor på . Stödet är dock omgärdat av mycket administration och bland annat kvalitetskrav som inte har någon relevans för energigrödor för förbränning. Det stora problemet för mindre och nystartade energiföretag är att de vid kontrakt med odlare om köp av energigröda måste ställa säkerheter i form av kontantbelopp eller bankgarantier till . Säkerheten för kontraktsbunden gröda är på uttagspliktig areal per hektar eller odling på övrig jordbruksmark per hektar. Ett exempel: Ett litet närvärmeföretag har en årsproduktion på 3000 MW (motsvarande eldningsolja) och de har för avsikt att använda spannmål för värmeproduktion. Förbrukningen motsvarar då spannmål (havre). Detta omräknat i odlingsareal är vilket gör att om det skall odlas på uttagen areal måste företaget deponera . Storleken på depositionen är i princip lika mycket som värdet på hela skörden, alltså årets bränslebehov. Företaget måste således få fram kapital eller bankgaranti motsvarande bränsleförbrukning och det i en verksamhet som oftast kräver stora initialkostnader. Visserligen får företaget tillbaka pengarna efter hand som de förbrukar spannmålen men dessa krav på ställda säkerheter innebär en extra pålaga för företaget. Dagens stödsystem för energigrödor är inte den stimulans till omställning av energisystem som det kunde vara eftersom detta försvårar framför allt för små och medelstora energiföretag. För att underlätta övergången till energigrödor för industri- och energiändamål är det rimligt att garantbeloppet för energigrödor tas bort eller starkt reduceras. Vidare måste administrationen och formalia anpassas även för mindre och medelstora energiföretag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ453 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att skall ingå i det internationella samarbetet kring att minska utsläppen i . historia är intimt förknippad med våra omgivande hav. Fram till det att järnridån sänkte sig från vid till vid fanns ett livligt utbyte mellan de nordeuropeiska länderna genom resenärer, sjöfarare och handelsmän. Efter järnridåns fall kunde de avbrutna relationerna mellan folken runt återupptas. Integrationen av länderna runt har fördjupats i och med att samtliga länder utom ingår i EU. Vårt gemensamma hav är inte längre en barriär för politiskt, kulturellt och ekonomiskt utbyte. Återigen är som forum för handel, kontakt och utbyte på samma sätt som tidigare generationer. bevattnas av ett avrinningsområde från 14 länder. 85 miljoner invånare bor i detta område. Utsläppen från jordbruk, skogsbruk och industrier är omfattande. Skall vara ett livskraftigt hav måste länderna runtom ta ansvar för miljöpåverkan. Utsläppen i måste begränsas. försvåras internationellt samarbete kring utsläppsbegränsningar till följd av att ej deltar fullt ut och ännu inte gått med på att förklara som ett särskilt känsligt hav (PSSA). Därför är det angeläget att regeringen vidtar åtgärder i syfte att inlemma i samarbetet kring utsläppsbegränsningar i . En naturlig väg till samarbete borde vara via EU.
mot · GT02MJ455 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall arbeta för att EU:s stöd till tobaksodling skall avvecklas. Att rökning är skadligt för hälsan är väl känt. Flera nationer i försöker på olika sätt arbeta för att motverka att personer börjar röka eller erbjuder rökare hjälp för att kunna sluta röka. är ett av de länder som är mycket aktivt i kampen mot rökning. På många olika sätt är en aktiv nation i folkhälsoarbetet i övrigt. Bland annat har intensivt arbetat för att inom EU ge folkhälsoarbetet en större tyngd i det nya förslaget till fördrag för EU. Alltfler länder har anslutit sig till linje vad gäller folkhälsofrågorna. kan konstateras att EU inom ramen för den inre marknaden stödjer tobaksodling med stora belopp. Det är inte logiskt att arbeta folkhälsoförebyggande och stödja de hälsofarliga produkterna. Folkets hälsa bör väga tyngre än de inre marknadsreglerna. bör därför aktivt arbeta för att EU:s stöd till tobaksodling avvecklas.
mot · GT02MJ457 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbud för motorbåtstrafik på sjöar mindre än 100 ha. har ett mycket stort antal småsjöar och tjärnar. Med småsjöar avses sjöar och andra vattensamlingar som är mindre än 100 ha (1000x1000 m). De är mycket känsliga biotoper, just genom sin storlek, och kännetecknas av att de har en varierad flora och fauna. Många av våra sjöfåglar finner här lämpliga häckningsplatser. De har också en synnerligen varierande genomströmningstid. Några har ett långsamt utbyte av vatten och är extra känsliga för miljöstörningar. Utombordsmotorer som släpper ut sina avgaser och kylvatten i sjön innebär en stor påfrestning för den ekosystem. Ett eventuellt haveri eller slarv vid påfyllning av bränsle kan innebära skador som det tar för systemet att assimilera. För att skydda dessa miljöer är det motiverat med ett förbud att framföra motordrivna farkoster, typ utombordsmotordrivna båtar och vattenskotrar och motsvarande. Vanliga roddbåtar eller el-utombordsmotorer har inte samma föroreningsrisk även om de kan innebära störning av häckning och fågelliv i övrigt men för detta finns det redan bestämmelser om fredning. Utombordsmotorer av traditionellt slag innebär dessutom ett betydande akustiskt störningsmoment för såväl djur som människor speciellt inom ett så pass begränsat område.
mot · GT02MJ458 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastställa principen om att den som åsamkar annan skada skall ersätta den drabbade för skadan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten utger ekonomisk kompensation till de markägare som lidit ekonomisk skada på grund av en ökad rovdjursstam. I samhället är det en självklar princip att den som vidtar en åtgärd, eller tar beslut som påverkar någon annan negativt, också skall stå för den kostnad eller den skada som annan part tillfogats. Den principen bör också gälla staten som part. Detta bör ges regeringen till känna. Efter förslag till i propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik, 2000/01:57, fattade beslut om övergripande mål för en sammanhållen rovdjurspolitik. Beslutet innebar, bl.a. att miniminivåer fastställdes för olika rovdjursarter. Som exempel kan nämnas att i områden med en tätare älgstam bedömdes rovdjursarternas uttag motsvara . Under rovdjursstammens förökning betonas det att till dess att rovdjursstammen förökat sig får vissa delar av landet bära en högre andel rovdjur. Synsättet förutsätter en jämn fördelning av rovdjur över hela landet. Så har utvecklingen inte varit utan olika delar av landet har drabbats av hög andel av rovdjur som markant påverkat den biologiska mångfalden i området i negativ riktning. Följden har blivit att många marker utarmats på såväl älg som rådjur, de arter som av markägare genererar grunden för det ekonomiska uttaget av jaktarrende. Grunden för enskilda markägare att få den beräknade utkomsten av sin mark har av beslut inskränkts så att de lider ekonomisk skada. I och har kravet från arrendatorer varit sådant att markägare fått ge stora eftergifter i gällande arrenden. Nivån på jaktarrenden baseras på såväl den yta jakten bedrivs på som tillgången på vilt. Införandet av rovdjur, vilka av hävd minimerats då de utgjort ett hot mot målet om biologisk mångfald, har radikalt gjort ett ingrepp i såväl fauna som ekonomi för markägare som ett fritidsintresse sargats. beslut utgör dock en viljeinriktning som bör accepteras av dem som inte lidit skada. Markägare har tveklöst drabbats av annans beslut i negativ riktning. Då staten bär ansvaret för beslutet åvilar det allmänna att ta ansvar för konsekvenserna av beslutet. Staten bör därför kompensera de markägare som drabbats i sin näringsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ459 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen art ohämmat skall få växa på andra arters bekostnad så att den biologiska mångfalden utarmas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta en friare jakt på rovdjur när artkoncentrationen är för hög. Den svenska rovdjurspolitiken har prioriterat utvecklingen av numerären rovdjur utan hänsyn till omgivande effekter. Följden har blivit att många län har en överrepresentation av någon rovdjursart som ohämmat skövlat andra arter. Företeelsen kan knappast kallas ansvarsfull rovdjurspolitik utan följden blir i stället motsättningar mellan olika befolkningsgrupper som knappast gagnar vare sig inställningen till rovdjur eller efterlevnaden av lagar. Staten framkallar medvetet en destruktiv samhällssyn vilket är förödande för de mål man säger sig sträva efter. Som exempel på en ohämmad rovdjurstillväxt kan lodjuret nämnas. Detta rovdjur är främst ett skogslevande djur men har också börjat uppträda i mer slättbygd bl.a. beroende på brist på föda i skogstrakterna. Det nationella målet om 300 föryngringar motsvarar ett totalt antal om 1 500 individer. Dessa har ingen jämn spridning över landet . I vissa län har koncentrationen av lo blivit så påtaglig att stora delar av övrig fauna fått gett vika. Det är i det sammanhanget stötande att notera att staten, via länsstyrelserna, framhåller att det egna länet får tåla en högre täthet av lodjur. Synsättet visar att sammanvägningen mellan naturvårdsintressen och myndigheter saknas. När en situation uppstår där en art förökar sig på andra arters bekostnad måste samhället vidta åtgärder för att garantera den biologiska mångfalden. Nuvarande förfaringssätt saknar acceptans hos alla naturvårdande intressen och skapar, på ett onödigt sätt, en motsättning mellan myndigheter och naturvårdsintresserade människor. När koncentration av rovdjur sker inom ett län bör en friare jakt kunna bedrivas. Detta bör ges regeringen till känna. Givetvis ska jakten bedrivas under kontrollerade former. Att jakt tillåts i dessa sammanhang är direkt nödvändigt för att återskapa såväl vilt i våra marker som för att återge myndighetsbeslut den legalitet de erfordrar. Grundläggande för synsättet är alla arters berättigande och därmed principen om att ingen art ohämmat skall få utvecklas på andra arters bekostnad och därmed utarma den biologiska mångfalden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ463 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanröja de konkurrensnackdelar som svenskt lantbruk lider av jämfört med övriga EU-länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som nationellt centrum för lantbruks- och livsmedelsfrågor. Jordbruk är en viktig näringsgren för och för . Den skall, som alla andra näringsgrenar, tillförsäkras rimliga förutsättningar. Liksom andra företag drabbas lantbrukaren av regelkrångel och byråkrati i sin kontakt med myndigheter. Alltmer tid får ägnas åt att fylla i blanketter, där en fel ifylld ansökan betyder ett stöd mindre att leva av. Jordbruk och livsmedelsproduktion inom EU måste ske på lika villkor, såväl i som i andra länder inom unionen. Jordbrukspolitiken är alltför protektionistisk, med stora stöd och utan en sund konkurrens. och producerar kvalitetsmässigt bra mat, det gör den efterfrågad och det är detta som den livsmedelsproducerande branschen skall leva på. En avreglering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik skulle kunna bidra till förbättringar för stora delar av världens fattiga befolkning, men även för konsumenterna och miljön i EU. EU:s jordbrukspolitik måste i stället fokusera på konsumenternas behov av säkrare och bättre livsmedel. Exportsubventioner och produktionsstöd måste därför tas bort. anser att alla former av stöd som inte är förenligt med frihandel bör avskaffas till 2015. Den driver på en avreglering, vilket är bra, men det måste ske i samma takt för alla länder inom unionen för att inte skapa konkurrensnackdelar för svenska lantbrukare. Detta bör ge regeringen till känna. som regeringen driver på en avreglering, ökar man pålagorna för lantbrukare med extra avgifter på drivmedel, gödsel m.m. Detta måste stoppas. Regeringen har misslyckats att ta hem miljöstöd från EU i storleksordningen . Det är inte acceptabelt och innebär att svensk landsbygd förlorar dessa pengar. Jord- och skogsbruk samt livsmedelsindustri sysselsätter en stor andel av arbetsföra befolkning. , där ett antal institutioner finns, knutna till lantbruk och livsmedelsproduktion, skulle kunna stärkas än mer som ett nationellt centrum för flera av dessa frågor i , där utbildning samt forskning och utveckling blir får en alltmer framträdande roll. Detta bör ge regeringen till känna. Kvalitet, som är ett kännemärke för svenska livsmedel, måste där få en framskjuten roll. Det är så som lantbrukare och livsmedelsarbetare i skall stärka produktionen av svensk mat. Det är just med hög kvalitet och sunda produktionsmetoder som konkurrensfördel inte genom subventioner som svenskt lantbruk även på lång sikt kommer att kunna hävda sig både i , resten av EU och på världsmarknaden.
mot · GT02MJ464 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanslagning av Rådet för miljöstudier, miljöekonomiska enhet samt samt att denna myndighet bör förläggas till . Som punkt nummer 13 i överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslaget att omvandla till en ny organisation som sysslar med miljöstudier. Detta har skett genom att Rådet för miljöstudier inrättats vid . Många är de institutioner som har en nisch som vetter mot miljöpolitisk forskning. Vid statliga finns t.ex. en relativt betydande miljöekonomisk enhet, trots att dess koppling till KI:s mer centrala uppgift är synnerligen oklar. Jag föreslår i denna motion att de två nämnda enheterna sammanförs med ännu en myndighet, , för att tillsammans bilda en mer slagkraftig enhet för miljöstudier. Detta skulle innebära ekonomiska vinster som en mer livskraftig forskningsmiljö skulle bildas. Dessutom föreslås i motionen att denna myndighet förläggs till . finns hög kompetens inom miljöområdet på många ställen i landet, däribland . I kommunen finns två universitet, och . Dessutom finns, i form av ett samarbete mellan dessa båda universitet, som startats. Och till detta kommer som alltså är förlagd i kommunen. Samtliga enheter har en omfattande kompetens inom miljöområdet. Vid i bedrivs miljörelaterad forskning vid flera institutioner, t.ex. riksskogstaxeringen som inventerar landets skogstillgångar och i samband därmed även har en omfattande kartläggning av den biologiska miljön. Även vid universitetens andra institutioner, t.ex. , och intar forskning om den biologiska miljön en framträdande plats. Vid institutionen för skogsekonomi, som f.ö. har en professur i naturresursekonomi sker en omfattande forskning om miljöpolitiska frågor, och en stor del av de miljöpolitiska och miljöekonomiska analyser som utförts i landet det har ombesörjts av denna institution. har som ett av sina prioriterade områden det ekologiskt hållbara och resursanpassade samhället. Här finns även och och fiskforskning. Professorn i statsvetenskap, , är en av landets främsta vad avser forskning som innefattar miljöpolitiska styrmedel och implementeringsprocesser. Sammantaget gäller att det finns en mycket bred forskarkompetens inom det aktuella området i . Detta för att en förläggning av den tänkta enheten till kan rekrytera kompetent personal och att man har nära till flera avancerade forskningsmiljöer. Det är mot denna bakgrund jag anser att är en mycket lämplig lokalisering för den tänkta myndigheten. Mot bakgrund av detta föreslår jag att uttalar som sin mening vad som i motionen ovan yrkas.
mot · GT02MJ465 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder inom EU när det gäller dumpning av lax. I den danska tidskriften beskrivs Östersjöfisket som Laksemassakern nu en realitet detta på grund av EU:s beslut om gränsvärden för dioxin i konsumtionsfisk. Resultatet av detta är att fiskare från länder som inte har ett undantag från gränsvärdet för dioxin bedriver ett riktat fiske på smålax, under , i . Detta för att den mindre laxen ligger under gränsvärdet för dioxin och kan säljas som föda medan den stora laxen, över , mals ner till minkföda eller t.o.m. dumpas i havet för att inte redovisas i den uppfiskade kvoten. Denna typ av resursslöseri kan inte accepteras. Dessa fullvuxna laxar utgör ju basen i nästa laxgeneration. Får laxen inte möjlighet att vandra upp till sina reproduktionsområden så kommer ju laxen i att minska i antal . måste agera inom ramen för EU så att dumpning av vuxen lax eller användande av vuxen lax till minkföda inte kan fortsätta. Om fångad lax dumpas innebär det ju att den som agerar på detta sätt utnyttjar sin kvot utöver vad som är tillåtet. De laxar som dumpas ges ju aldrig möjlighet att vandra upp i älvarna för reproduktion. Följden blir att den kvot som tilldelas överutnyttjas och återhämtningen av laxbeståndet hämmas. Att lax mals ner till minkföda måste betecknas som ett enormt slöseri med en eftertraktad resurs. Det ekonomiska värdet av lax fångad som sportfisketuristisk produkt i någon av våra naturlaxälvar är ju större än en lax som används som minkföda. Regeringen bör verka inom EU för åtgärder som innebär att man kommer till rätta med ovan redovisade problem.
mot · GT02MJ467 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all nöjesjakt samt uppfödning och utsättning av gräsänder, rapphöns och fasaner för detta ändamål förbjuds. Jakt finns i många olika former och människan har jagat . Men har jakten blivit en fråga som också diskuterats ur en djuretisk aspekt. Liberaler i riksdag ifrågasatte vissa jaktformer redan för dryga hundratalet år sedan. Denna etiska debatt bör debatteras i resten av samhället. Jakten är inte bara ett nöje eller en politisk fråga för dem som jagar utan också en samhällelig fråga där djurens lidande borde tas mer på allvar. En hel del djur föds, göds och närs dessutom i dagens enkom för att sättas ut som objekt för nöjesjakt, också kallad godsjakt. Framför allt gräsänder, rapphöns och fasaner används till denna form av jakt. I finns 20- gods, där dessa fjäderfän föds upp, ofta maskinellt. När fåglarna växt till sig utplaceras de vanligen flera hundra åt gången och drivs därefter upp framjagade av hundar. Jägarna står sedan fria att skjuta och en hel del fåglar drabbas av skadeskjutningar. Delar av jägarkår har kritiserat den här formen av jakt. Denna grymma jakt borde förbjudas på samma sätt som vi rensat bort andra avarter inom den svenska jakten som exempelvis rävjakt enligt engelskt manér.
mot · GT02MJ469 · 2005-10-04 00:00:00 — beslutar att inte nu slå samman skogsvårdsstyrelserna och till en myndighet. Den sittande skogsutredningen har med förtur behandlat frågan om skogsvårdsorganisationens framtida organisation. Utredningen föreslog att och de regionala skogsvårdsstyrelserna skall slås samman till en myndighet. Förutom minskade kostnader uppnås också en mer likartad myndighetsbedömning över hela landet. Vi ställer oss positiva till att den föreslagna sammanslagningen görs. Emellertid medför beslutet i sin vidare implementering att den regionala organisationen förändras gentemot . Mot bakgrund av att den regionala organisationen för hur skall styras ses över av anser vi att det vore olyckligt att nu genomföra omfattande regionala förändringar i skogsvårdsorganisationen. bör därför besluta att tillsvidare inte genomföra den föreslagna förändringen.