ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr244 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att SVT bör återinföra två självständiga nyhetsredaktioner och omlokalisera en av redaktionerna till annan del av landet än . har public service-företagen och en dominerande ställning när det gäller nyhetsförmedlingen i vårt land. Det finns självfallet skäl att ställa särskilda krav på public service, på radio och tv i allmänhetens tjänst. är de centrala nyhetsredaktionerna (Rapport/Aktuellt, Ekoredaktionen, SVT 24:s nyhetsredaktion) inom de båda public service-företagen koncentrerade till i . Det är därifrån den nationella nyhetsförmedlingen i hög grad styrs. Utvecklingen har dessutom gått mot ytterligare centralisering inom SR och SVT. Även om ambitionerna att spegla hela landet på ett någorlunda likvärdigt sätt förmodligen finns leder denna koncentration till en ensidig Stockholmscentrering av hela den svenska nyhetsförmedlingen. Huvudstadsdominansen ligger inte i någon landsdels intresse, särskilt som detta snarare befäster än ifrågasätter de vanligaste fördomarna och schablonerna om de regionala skillnaderna i landet. SR och SVT riskerar genom sin centralistiska nyhetsförmedling att medverka till att stärka i stället för att överbrygga skillnaderna mellan olika delar av vårt land. För att spegla verkligheten i hela landet på ett mer likvärdigt och allsidigt sätt måste en central nyhetsredaktion placeras i en annan del av landet än i huvudstadsregionen. Förslagsvis bör tv:s nyhetsredaktion (Rapport/Aktuellt) delas upp i en Stockholmsredaktion och en landsortsredaktion för att skapa en bättre geografisk balans i nyhetsförmedlingen. En lämplig lokalisering av landsortsredaktionen är , mitt i . Skulle den svenska verkligheten speglas såväl ur huvudstadsperspektiv som ur periferins synvinkel förbättras förutsättningarna för en allsidig bild av vad som händer runt om i hela landet. Detta skulle även medverka till en bredare och mer balanserad samhällsdebatt, där synpunkter från olika landsdelar lättare kan komma till tals och få genomslag även på nationell nivå. En radio och tv i allmänhetens tjänst får inte undandra sig ansvar för att spegla landet inte bara från en utsiktspunkt på i utan även ur andra geografiska perspektiv.
mot · GT02Kr246 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ge de regionala och kommunala museerna samma rättighet som de statliga museerna att teckna tilläggsförsäkring hos . har också de regionala och kommunala museerna fått möjlighet att söka och bli beviljade statlig garanti, t.ex. i samband med lån av konst från utlandet. Detta har betytt mycket för de icke statliga museernas utställningsverksamhet. Högkvalitativ konst till stora värden har därigenom kunnat visas utanför till glädje för alla de människor som varken har tid eller råd att åka till huvudstaden. Den premie som erläggs för statsgarantin är mycket låg i förhållande till vad ett privat försäkringsbolag skulle kräva, även om den höjts en del . Det finns dock ett problem som blivit allt tydligare , särskilt efter terroristdådet i . I försäkringsvillkoren står nämligen att garantin inte gäller i händelse av förlust eller skada förorsakad av krig. För de svenska museerna blir det därför allt svårare att få låna tavlor. Särskilt gäller det för konst från och , men allt fler länder följer efter. De statliga museerna kan undanröja denna inskränkning genom att teckna en jämförelsevis billig tilläggsförsäkring hos . Denna möjlighet finns dock inte för de regionala och kommunala museerna, vilka är hänvisade till den privata försäkringsmarknaden. För , som näst efter har den största samlingen i av såväl äldre måleri som modern och samtida konst, har detta blivit ett växande problem. Följande exempel kan ge en god bild av hur detta slår. För sedan arrangerade såväl som en utställning med verk av . En tavla med ett försäkringsvärde på lånades in från , som krävde en 100-procentig försäkring, dvs. också för förlust eller skada i samband med krig. löste problemet genom en tilläggsförsäkring hos , medan fick anlita ett kommersiellt försäkringsbolag. Premien för bara den tilläggsförsäkringen motsvarade en tredjedel av vad statsgarantin kostade för hela . Det är helt rimligt att statsgarantin inte gäller om ett museum lånar in konst från eller till krigförande länder, men en förändring av villkoren i den statliga försäkringsgarantin på det sätt som i motionen föreslagits skulle betyda oerhört mycket för de icke statliga museerna. För såväl som i är en förändring helt nödvändig om det också i fortsättningen skall bli möjligt att visa internationell konst och konsthantverk av hög klass.
mot · GT02Kr247 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidareutveckla örlogshistoriska och anknytning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta huvuddelen av museets verksamhet till . Regeringens stränga krav på () att ta ut mera marknadsmässiga hyror hotar möjligheterna att utveckla musei-, kulturvårds- och kulturminnesverksamhet såväl i s.k. ändamålsfastigheter som i andra av staten ägda och/eller förvaltade byggnader och lokaler. Ett illustrativt exempel härpå erbjuder där flera byggnader, som inrymmer olika mestadels ideellt drivna kulturverksamheter, riskerar att kontoriseras. riksdagsbeslut om att i fortsättningen huvudsakligen skulle upplåtas åt kulturaktiviteter är , enligt min mening, moget för att omprövas med sikte på att inbegripa även marinhistorisk verksamhet som en kulturell aktivitet. Det kan för övrigt inte uteslutas att SFV självt i och för sig skulle välkomna en tydligare marin prägel av ön. omfattas, liksom t.ex. även norra och södra , av lagen om nationalstadspark för . Lagen föreskriver bl.a. återhållsamhet med nybyggnation och nya verksamheter medan redan etablerade kan utvecklas, och att varsamt vårda befintlig bebyggelse liksom park- och grönytor. Arbetet med en översiktsplan för områden håller på att slutföras och i den processen är det nu viktigt att konkretisera ändamålen för hur de tillgängliga ytorna skall disponeras. har marinhistoriska anor ; här låg den svenska flottans bas och än finns lämningar som minner om detta kulturarv. vill lämna sina nuvarande, mindre ändamålsenliga, lokaler vid . Att förlägga detta museum till skulle på bästa sätt naturligen ansluta till öns örlogshistoria och kunna medge en vidare utveckling till ett gemensamt örlogshistoriskt centrum för landet som även innefattar forskningsbibliotek, arkiv och utrymmen för navalakademiska föreningar och marinhistoriska sällskap. Det centrala läget i en huvudstad vore i så fall också smått unikt. Den prägeln på kan också framhävas tydligare, bl.a. genom att förevisa intressanta fartyg vid upprustade kajer, förvara och förevisa intressanta men ömtåligare, mindre fartyg i urbergets gamla, ännu existerande, försvarstunnlar, ge plats för viss mindre skeppsbyggnation med skolanknytning o.s.v. Uppgiften att spegla historia som sjöfartsnation skulle kunna struktureras kring tre nav: örlogshistoria i , skeppsbyggnadshistoria i och handelsjöfartshistoria i .
mot · GT02Kr249 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av världsklassiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda hur man kan sprida kunskaper om och tillgången till världsklassiker. Världen är inte längre något som är abstrakt och vi reser allt mer och ser oss om i alla världsdelar. Vi ser och lär oss hur andra människor har det och kanske förstår vi en del sammanhang bättre. ser vi på tv reportage från andra länder. Det skrivs spaltmeter om händelser som har anknytning till andra länder, olika religioner, om motsättningar mellan folk. Ofta är dessa reportage fyllda med problembeskrivningar och sällan nämns allt positivt som finns. I har vi problem med segregering, utanförskap, förståelse för andra kulturer, förståelse för vad som verkligen är kulturella yttringar och vad som är religiös fanatism (alla religioner inräknade). Vi pratar om integration i vida svep. Många barn och ungdomar som har kompisar med ursprung från andra länder tycker det är konstigt med vi och dom-tänkande. Det är deras kompisar helt enkelt och man konstaterar, liksom hos vilka andra kompisar som helst, att det råder olika regler hemma, man möblerar hemmen olika, man har olika mat på matsedeln eller man lyssnar på olika slags musik. Man konstaterar att hemma hos den familjen är det så. Genom personlig kontakt med människor från alla världens hörn, genom resor, via Internet eller genom skolan möter man andra kulturer. Världskultur är ett svävande men samlande begrepp bra eller dåligt. Ofta möts vi av ordet i samband med musik-konserter och festivaler. Västvärlden har en inställning att klassiker är det som västerländska författare har producerat och utgår från dessa. Runt om i världen finns klassiker som barn och unga läser om i sina skolor och som följer dem genom livet. Det är författare som har betytt mycket för dem och deras utveckling. Dessa klassiker betyder fortsatt mycket när man flyttar runt i världen. För att få en större förståelse mellan människor och för att ta del av dessa författare och verk skulle det vara av stort värde att vi alla i får tillgång till kulturskatterna. Kulturskatter talar vi bara om när vi nämner museer och andra institutioner. I undervisning i skolor får barn läsa och lära sig om klassiker inom den svenska eller nordiska litteraturen. Man läser exempelvis om och stycken skrivna av , , m.fl. Eftersom vi i vårt land har många som kommit hit med stora kulturskatter i bagaget klassiker från alla världens hörn borde dagens elever i skolan, och alla andra som på olika sätt vill berika sig, få tillgång och möjlighet till andra länders klassiska författare. Ett sätt att få detta till stånd är att regeringen ger någon i uppdrag att titta över hur man kan utveckla dessa möjligheter. ska, som nämns i höstens budget, trycka upp och ge ut nya klassiker. Ett sätt kunde vara att även ta upp klassiker från olika världsdelar i detta sammanhang. Vi behöver också världsklassiker översatta till svenska.
mot · GT02Kr258 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till . tillvaratar och synliggör nordisk akvarellkonst. Akvarelltekniken är den mest spridda och mest lättillgängliga av alla målartekniker. Den har utvecklats genom nya materialkombinationer och papperskvaliteter och ett intressant och gränsöverskridande arbete som innebär nya uttrycksmöjligheter pågår i hela . är det första i sitt slag i . Här samlas nordisk akvarellkonst, konsten dokumenteras, ställs ut och levandegörs. Verk från andra nordiska museer lånas in så att en samlad bild av nordisk akvarellkonst kan visas. Museet är också ett kunskaps- och aktivitetsmuseum för vattenfärgstekniker. bidrar också till att stärka kulturintresset, lockar till sig kulturturism med besökare från hela och övriga . Förra årets utställning av akvareller och årets utställning av akvareller av har inneburit att mer än 125000 besökare har kommit till det lilla samhället , till , båda åren. Detta är fantastiskt och visar på betydelsen av både för bygden och för kultur och turism. Till dessa stora utställningar skall läggas de andra utställningarna , som också har många besökare. Detta är ett bra exempel på hur kulturen sprids över hela landet och ökar konst- och kulturintresset. kompletterar också den nordiska konstnärliga utbildningen. Museet arbetar med ett projekt för att utvecklas till en nordisk mötesplats i syfte att stärka den nordiska akvarellkonsten och forskningen kring denna. Projektet skall också bidra till nätverksbyggande och marknadsföring av den nordiska akvarellkonsten. Då en sådan verksamhet skulle vara värdefull för utvecklingen av det nordiska kulturella samarbetet och för samarbetet på konstens område bör regeringen vid behandlingen av budgeten för det nordiska samarbetet beakta behovet av stöd till .
mot · GT02Kr259 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning för att klargöra möjligheten att göra Stiftelsen i till ett nationellt ansvarsmuseum. Skogslandet är det enda land i (utom ) som inte har ett nationellt skogsmuseum med det övergripande ansvaret för skogshistoria och dokumentation av utvecklingen i skogsnäringen. Med tanke på den enorma betydelsen som skogsbruket har och har haft för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. finns det endast ett institutionellt skogsmuseum i , i , med specialutbildad personal och öppettider året om. Det andra, Silvanum i , lade ned sin verksamhet 2003. i har utmärkta förutsättningar att bli ett nationellt skogsmuseum: samlingar, utställningar, forskning och dokumentation. Museet har ett brett kontaktnät dels till skogsnäringen, skogsforskningen, och SLU, dels till de kulturhistoriska museerna inom regionen i och i och inte minst till de nordiska skogsmuseerna. ligger i hjärtat av , i , som är centrum för inlandets skogsbruk med regionkontor för flera stora skogsbolag, bl.a. , SCA, Holmen och . Regionen är också rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt gamla traditioner inom skogsforskningen. Trots att ligger mitt i skogslandet, tar det bara halvannan timme med bil till eller med flyg till . Närheten till är väsentligt eftersom där finns högsta skogliga utbildning (SLU), Skogsbibliotek och samt forskningsmiljöerna inom biologi, arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. i har två permanenta utställningar Huggarepoken (invigd 1984) och Maskinepoken (invigd 1994). Huggarepoken beskriver den historiska utvecklingen i skogsbruket från yxa och såg till mekaniseringens början, från gammalt till modernt skogsbruk. Maskinepoken är enda museum för skogsmaskiner och mekaniseringens historia. Den utvecklas kontinuerligt med hjälp av landets främsta experter inom skogsteknisk forskning, skogsbolag, maskintillverkare och entreprenörer. i var föregångare med att utbilda skogstjänstemän och maskinförare i kulturmiljövård, d v s att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. har utökat sin verksamhet med årsringsbaserad forskning och dateringverksamhet (dendrokronologi och dendroklimatologi) och är därmed det enda museet i landet med expertis till detta. Det finns ett stort behov av ett nationellt skogsmuseum i . Jämförelsevis kan nämnas att Norsk skogsmuseum har ca 45 anställda, det finska ca 20 och det danska ca 10 anställda. På finns 5 anställda. Endast det danska ligger i huvudstadsregionen.
mot · GT02Kr261 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . Under har det i bedrivits odling och lantbruk. Det har i stor utsträckning format vårt landskap och påverkat vår ekonomi men även präglat de människor som verkat i samhället, inte minst historiskt. Det är viktigt och kulturhistoriskt intressant att sprida och föra vidare kunskaper om den svenska odlings- och lantbrukshistorien, att visa på kopplingar till dagens moderna lantbruk samt att sätta in detta och historien i ett globalt perspektiv. kulturhistoriskt unika är ett av mest besökta turistmål. Godset har en mer än tusenårig historia och är en unik och intakt egendom sedan självhushållets dagar. Detta historiska storgods som vittnar om forna tiders verksamhet ligger i en levande bygd med skogar, lantbruk, jakt och fiske. Kulturlandskapet i Julitabygden besitter höga natur- och kulturvärden. har genom sitt strategiska läge och sin verksamhet stor potential att utvecklas ytterligare. Få museer kan visa upp en sådan mängd av värden när det handlar om att berätta vår sextusenåriga agrarhistoria. saknar förutsättningar att låta utveckla en agrarhistorisk utställning som skulle belysa odlingshistoria under . Det är oerhört angeläget att museet får dessa möjligheter för att vara ett mer komplett lantbruksmuseum med kraft att föra ut viktig kunskap. Detta skall vägas mot behovet av att berätta och värna andra kulturellt och historiskt intressanta miljöer, perspektiv och föremål. I detta sammanhang bör odlingshistorien och lantbruket emellertid ha en del.
mot · GT02Kr262 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör se över hur man på ett bättre och mer rättvisande sätt kan visa upp kulturskatt samt att eller något annat riksmuseum bör ges ett tydligare riksansvar för modern afrikansk konst. Våra museer runtom i har en tendens att visa den afrikanska kulturen på ett gammalt och förlegat sätt. Utställningarna är ofta hierarkiska och ibland direkt fördomsfulla. Införandet av fri entré är bra och mycket välkommet. Det leder till att antalet besökare ökar, och på så sätt ställs nya krav på museerna när det gäller att förmedla kunskap. Samlingarna speglar inte på ett rättvisande sätt. Den pedagogiska framställningen bör kunna förbättras avsevärt. Museerna skulle kunna skildra ur ett modernt och samtida perspektiv utifrån skilda aspekter, till exempel kön, klass, vardagsriter, kulturell bakgrund och generation. Samlingarna måste kunna visas på ett passionerat och lustfyllt sätt som inbjuder till nyfikenhet och kunskap. Kvinnors och mäns livshistorier, konst, föremål och musik berättar alla om sätt att leva och överleva. Kärlek, glädje, sorg, förtryck, våld, motstånd, gudar, , djävlar, hopp, förtvivlan, hiv/aids, malaria och tuberkulos är andra delar av själ. Dagens museer måste hitta nya sätt att visa på. Det innebär inte att det historiska ska förminskas, tvärtom kan det sättas in i ett modernt sammanhang. är det mångkulturår. Detta ger ett utmärkt tillfälle att ta ett initiativ till ett nytt sätt att visa samlingarna från på. Ett museum med särskilt ansvar för med lokalisering i vore passande.
mot · GT02Kr263 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i lotterilagen. Det är vanligt förekommande att svenska dagstidningar på redaktionell plats publicerar information om vilka odds som erbjuds i olika spel hos utländska spelbolag. Dessa uppgifter renderar ett visst intresse hos svenska tidningsläsare och möjliggör jämförelser och värdering av de odds som erbjuds av . Regeringsrätten fastställde i en uppmärksammad och diskuterad dom att det inte är tillåtet att främja deltagande i utländska lotterier genom att införa annonser i svenska tidningar. Med domen har också följt en diskussion om det av Regeringsrättens utfall även följer att publicering av odds från utländska spelbolag på redaktionell plats i grundlagsskyddade medier skulle kunna förbjudas enligt lotterilagen. Statliga Lotteriinspektionen menar att utländska odds som publiceras på grundlagsskyddad redaktionell plats i grundlagsskyddade medier ska kunna förbjudas enligt lotterilagen. För alla oss som tycker det är mer än angeläget med ett starkt skydd för pressfrihet och tryckfrihet finns det därför skäl till oro. Det här handlar om något betydligt större än enskilda spelodds det handlar om hela pressens frihet, respekten för vår tryckfrihetsförordning och gränser för statsmaktens inblandning i journalistik. Lotteriinspektionens agerande mot bakgrund av nuvarande lagstiftning borde stämma till eftertanke. Tidningar polisanmäls, chefredaktörer kallas till förhör och åtal förbereds. Så blir journalistiska bedömningar underordnade statliga myndigheter. Det är ingen liten utmaning mot den journalistiska friheten när staten finns med som en allt mer närvarande övervakare före publicistiska beslut. Det är inte bara så att pressfriheten uppenbart begränsas det ger också ökade maktmedel till myndigheter och riskerar att göra dem som ska vara maktens granskare medgörliga och fogliga. Den offentliga makten ska utövas under lagarna och när myndigheter i sina avvägningar inte visar större respekt för våra grundlagar borde det bekymra oss alla. Tryckfrihetsförordningen är en hörnsten i den svenska demokratin och ska garantera rätten till fri åsiktsbildning och fritt utbyte av kunskap och information. Som grundlag har tryckfrihetsförordningen företräde framför andra lagar rimligen också lotterilagen. Därför är det djupt problematiskt att statens myndigheter nyttjar utrymme i lotterilagen till att urholka tryckfrihetsförordningens ställning. Lotterilagens syfte kan knappast motivera en sådan urholkning. Ännu sorgligare är att den politiska majoriteten visar ett så klent intresse av att sätta verkligt värde till våra grundlagar. Mot den bakgrunden föreslår jag att ger regeringen i uppdrag att förändra lotterilagen att dess tillämpning inte sker i strid mot vår tryckfrihetsförordning.
mot · GT02Kr264 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att placera produktion av ljud och bild i digitaliserad form till . Den s.k. migreringsutredningen har föreslagit kraftfulla åtgärder för att bevara historiska arv av ljud och bilder (utredningen om Statens ljud- och bildarkiv, SOU 2004:53). Utredningen föreslår bl.a. att ett tioårigt digitaliseringsprojekt, s.k. migrering, till en bedömd totalkostnad om 900miljoner kronor skall genomföras för att göra detta kulturarv tillgängligt för framtiden och för forskarvärlden. Det är ett välkommet förslag eftersom det är viktigt att vårt kulturarv i digitaliserad form görs tillgängligt särskilt för de nya regionala högskolorna och universiteten. När utredningens förslag genomförs startar ett omfattande produktionsarbete med digitalisering av vårt kulturarv i form av ljud och bild. Denna produktion lämpar sig utmärkt för att placeras i inland. Med sådana attraktiva arbetstillfällen kan också nuvarande brist på sysselsättning och hotande befolkningsminskning i inlandet motverkas. Om regeringen väljer att placera produktionen i inland ger det också värdefulla signaler till den befolkning som bor där. Ett lämpligt ställe att placera denna produktion är kommun. har mångårig erfarenhet av arkivverksamhet och även framhåller att det finns hög kunskap i länet om arkivfrågor. Länet är det område, vid sidan av , som har flest arkivanställda i landet. har också uttalat sig positivt till en etablering i kommun.
mot · GT02Kr266 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett nytt system för vilken namnlängd som skall gälla i . fick ensamrätt att ge ut almanackor. Detta privilegium upphörde . Efter denna tidpunkt står det envar fritt att ge ut en almanacka och att själv bestämma namnlängd. Namnlängden har således inte längre någon officiell, auktoritativ status. Almanacksförlag tog initiativ till en namnlängdsreform, och utkom en särskild kalender, Nya namnsdagskalendern. Den nya namnlängden med tre namn fördelade på infördes successivt av i flertalet av förlagets kalendrar. Även andra almanacksförlag använde trenamnslängden. Efter att vissa kritiska synpunkter framkommit namnlängd lät Almanacksförlag utarbeta en tvånamnslängd med inslag av ett mindre antal ettnamnsdagar som finns i de flesta kalendrar . Det är alltså lätt att konstatera att systemet med utdelning av namnsdagar är svårt att överblicka, trassligt och ofta ganska orättvist. En av de större orättvisorna handlar om att vilka namnsdagar som finns i kalendern avgörs av tradition och inte av vilka namn som är vanliga i landet. Vanliga namn som och saknas medan ovanliga namn fortfarande har sina bemärkelsedagar. Detta skapar en ökad känsla av utanförskap och bygger på segregationen i . Det finns alltså behov av ett nytt system för vilka officiella namnsdagar som ska gälla i . Mitt förslag är att namnsdagarna ska uppdateras med visst tidsintervall, kanske en eller två gånger per decennier, och urvalskriteriet allena ska vara vilka namn som är vanligast i folkbokföringsregistret. Särskilda undantag och garantier att finnas kvar i namnsdagskalendern ska givetvis kunna ges för namn med särskild historisk betydelse, men grundprincipen bör vara att de namn som är vanliga i också har namnsdagar.