mot · GT02L375 · 2005-10-05 00:00:00 — 3.1Heteronormativitet, lesbisk feminism och HBT-politik7 4.1FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet8 4.3Europarådet och Nordiska rådet9 5.2En särskild HBT-förordning för myndigheterna11 5.4.2Objektifieringen i media hotar jämställdheten13 5.4.3Förälder i stället för mor och far14 5.5.3Diskriminering och hets mot folkgrupp15 5.6Ökad HBT-kompetens inom rättsväsendet15 7.1.1Diskrepans mellan partnerskapslagen och äktenskapsbalken19 7.1.2Rätt för trossamfund att förrätta partnerskap19 9.1Likabehandling inom universitet och högskolor20 9.2Likabehandling inom grundskola, gymnasieskola och Komvux21 9.3.1HBT-undervisning vid grundskola, gymnasium och komvux21 9.3.2HBT-undervisning vid universitet och högskolor23 10Diskriminering i arbetslivet m.m.23 13.2.1Lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall26 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN-sammanhang bör verka för en om avskaffande av all slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Sidas regleringsbrev.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i och skall verka för att avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet skall verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap skall gälla för registrerade partner. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att könsidentitet skall omfattas av flyktingbegreppet.2 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att könsidentitet skall omfattas av 1 kap. 2§ regeringsformen.3 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att 2 kap. 15 § regeringsformen ges följande lydelse: Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon missgynnas därför att han eller hon med hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung, sexuell läggning eller könsidentitet tillhör en annan minoritet.3 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att transpersoner skall omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse i 7 kap. 4 § 11 om hets mot folkgrupp.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en särskild HBT-förordning innehållande konkreta och utvärderingsbara mål för att avskaffa diskrimineringen av HBT-personer i statsförvaltningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i myndigheters regleringsbrev skall ställa krav på HBT-kompetens i verksamheten och för dess personal.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsynsmyndigheterna skall få ett särskilt uppdrag att se över myndigheternas genomförande av de förändringar som HBT-relevant lagstiftning inneburit.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att vidta en översyn av lagstiftningen ur ett perspektiv som ifrågasätter lagstiftningens heteronormerande verkan.3 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att de författningar som innehåller benämningarna mor och far ersätts med det könsneutrala begreppet förälder. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att 5 kap. 5 § 4 skall omfatta sexuell läggning och könsidentitet.4 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att könsidentitet skall räknas som försvårande omständighet enligt 29 kap. 2 § sjunde stycket brottsbalken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge rättsväsendets myndigheter i uppgift att öka kunskaperna om straffskärpningsparagrafens innebörd och användningsområde.4 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 9§ om olaga diskriminering.4 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 8 § om hets mot folkgrupp.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett samarbete mellan HBT-organisationer och polisen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad HBT-kompetens inom rättsväsendet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av brottsofferjourernas HBT-kompetens.4 begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att görs könsneutral. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att partnerskapslagen avskaffas under förutsättning att görs könsneutral. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att anknytningsvillkoren i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap avskaffas. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att det införs en möjlighet att söka dispens från 18-årsregeln enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att uppdragen att förrätta vigslar och att förrätta partnerskap skall vara likvärdiga och likställda. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att lesbiska kvinnor får tillgång till assisterad befruktning på samma villkor som heterosexuella kvinnor. begär att regeringen återkommer med förslag om att lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan även skall omfatta diskriminering på grund av könsidentitet.5 begär att regeringen återkommer med förslag om att studenter vid skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan.6 begär att regeringen återkommer med förslag om att studenter vid skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i skolan även skall omfatta diskriminering på grund av könsidentitet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen vidtar åtgärder för att ta fram en plan för hur alla anställda inom utbildningsväsendet skall få HBT-kompetens.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återkomma med förslag på hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet skall beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram förslag till nödvändiga ändringar i högskoleförordningens examensordningar i syfte att integrera HBT-frågor.5 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning samt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering görs tillämpliga på diskriminering på grund av könsidentitet.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-kompetens hos anslagsgivande myndigheter och institutioner på kulturområdet.8 begär att regeringen lägger fram förslag om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet för värnpliktiga.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka HBT-kompetensen i hälso- och sjukvården.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och skall få ett tilläggsdirektiv där det framgår att HBT-personers situation samt verktygen för att förebygga självmord inom denna grupp skall redovisas särskilt inom ramen för det nationella programmet för självmordsprevention.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över de transsexuellas situation i hälso- och sjukvården och de lagar som aktualiseras vid ett könsbyte.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att, i fördelningen av de statliga medlen till särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna, frivilligorganisationernas verksamheter skall prioriteras och att anslagen inte skall fördelas till landstingens/regionernas och kommunernas ordinarie verksamhet.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återredovisning av hur de statliga medlen till särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna har använts.9 1 Yrkandena 13 hänvisade till UU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SfU. 3 Yrkandena 612 hänvisade till KU. 4 Yrkandena och 30 hänvisade till JuU. 5 Yrkandena 28 och 3134 hänvisade till UbU. 6 Yrkandena 29 och 37 hänvisade till FöU. 7 Yrkande 35 hänvisat till AU. 8 Yrkande 36 hänvisat till KrU. 9 Yrkandena 3842 hänvisade till SoU. För är det självklart att alla människors kärlek ska respekteras oavsett vem man väljer att älska. För oss är det en självklarhet att ingen ska diskrimineras pga. sin sexuella läggning eller könsidentitet. Vi vill se ett samhälle där homosexuella, bisexuella och transpersoner (HBT-personer) kan förhålla sig lika självklart till sin sexuella läggning som heterosexuella gör till sin. Dessvärre har vi en lång väg kvar att vandra innan vi nått fram till detta mål. Vi lever i ett samhälle där HBT-personer fortfarande osynliggörs, ifrågasätts och tvingas till utanförskap. Eftersom heterosexualiteten fortfarande ses som det normala utgår de flesta människor från att alla i deras omgivning är heterosexuella. Konsekvensen blir att den person som har en homosexuell eller bisexuell läggning eller en könsidentitet som inte stämmer överens med det biologiska könet uppfattas som avvikande. Med sexuell läggning avses homosexualitet, bisexualitet och heterosexualitet. För att sexuell läggning och könsidentitet ska vara ovidkommande krävs en lagstiftning som inte diskriminerar och särskiljer. Homosexuella och bisexuella är män och kvinnor i olika åldrar med olika etnisk bakgrund, religion och politisk uppfattning. De kommer från olika samhällsklasser, från städer och från landsbygd. Det enda som skiljer dem från heterosexuella är att de har förmågan att älska och känna sexuell attraktion till någon av samma kön. Med transpersoner brukar man avse transvestiter, transsexuella, intersexuella, dragkings/queens och andra personer som har en könsidentitet eller ett beteende som eller alltid skiljer sig från vad som utifrån stereotypa föreställningar anses om det biologiska könets koppling till identitet och personlighet. Det kan också vara individer som av omgivningen uppfattas ha eller ge uttryck för en avvikande könsidentitet, till exempel genom att deras könsidentitetsuttryck eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem vid födseln. Transpersonsbegreppet som politisk term förutsätter inte att individen själv identifierar sig som transperson. 3.1Heteronormativitet, lesbisk feminism och HBT-politik Heterosexuella personer reflekterar sällan över sin egen eller andras sexuella läggning och hur stor betydelse den har för en människas identitet, självkänsla och personliga utveckling. I stället utgår de flesta från att alla i deras omgivning är heterosexuella. Detta brukar kallas för heteronormativitet, det vill säga heterosexuell samlevnad ses som det enda och självklara sättet att leva på. Den heteronormativa maktordningen konstruerar HBT-personers beteenden som annorlunda, avvikande och olikt heterosexuella personers beteende. Heteronormativiteten genomsyrar samhället och människors vardag på alla områden. Detta leder till att homosexuella, bisexuella och transpersoner osynliggörs, ifrågasätts och tvingas till utanförskap. vill verka för ett samhälle där homosexuella, bisexuella och transpersoner kan förhålla sig lika självklart till sin sexualitet och könsidentitet som heterosexuella gör till sin. Lesbisk feminism synliggör bland annat att fördomar om homosexualitet är intimt sammankopplade med könsmaktsordningen i samhället där manlighet värderas högre och där män som grupp är överordnade kvinnor. Detta tar sig bland annat uttryck i att lesbiska och bisexuella kvinnor ofta osynliggörs och att lesbiska relationer förminskas. Det kan kopplas samman med den patriarkala föreställningen om att kvinnor saknar egen sexualitet och att den kvinnliga sexualiteten bara kan skapas av män och i relation till män. kan fördomarna mot homosexuella män vara tydligare och föraktet mot transpersoner är ofta mer öppet och tar sig grova uttryck. I den här motionen presenterar vi förslag till åtgärder för att vi ska kunna få ett rättvist och jämlikt samhälle för alla flator, bögar, bisexuella, transsexuella, transvestiter, transgenderister m.fl. Människor måste ges samma möjlighet att forma sina liv oavsett könet på den de älskar och oavsett den egna könsidentiteten. Vi vill verka för att skapa ett samhälle som inte diskriminerar någon människa p.g.a. hennes eller hans sexuella läggning och/eller könsidentitet. Våra förslag innebär inte att alla de frågor som är av intresse för skyddet av mänskliga rättigheter, oavsett sexuell läggning eller könsidentitet, kommer att avhandlas. Däremot anser vi att våra förslag kan utgöra en god grund för en HBT-politik med direkt inriktning på att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att homosexuella, bisexuella och transpersoner ska kunna leva ett liv utifrån sina egna individuella förutsättningar, fria från det heteronormativa förtrycket. De internationella förpliktelser som ligger till grund för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter spänner över flera områden. Här återfinns medborgerliga och politiska rättigheter men även ekonomiska, sociala och kulturella. Det ligger ett oerhört stort värde i att alla människors mest väsentliga behov tillgodoses i form av rättigheter. Åtnjutandet av samtliga fri- och rättigheter som garanteras ska ske på icke-diskriminerande sätt. Av principen om ickediskriminering framgår att alla är lika inför lagen. Enligt artikel 1 i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna stadgas att alla är födda fria och lika vad gäller värdighet och rättigheter. Av artikel 2 framgår att rättigheterna tillkommer envar. 4.1FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet Enligt finns det 70 länder som förbjuder homosexualitet och i vissa av dessa är homosexualitet dessutom belagt med dödsstraff. Ett viktigt steg för att förverkliga principen om alla människors lika värde är att det internationella samfundet inför en internationell konvention om avskaffande av all diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet. En sådan konvention skulle medverka till att placera frågan om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners mänskliga rättigheter på den internationella dagordningen och således vara ett stöd i de länder där det finns en politisk ambition att motverka förtrycket av homosexuella, bisexuella och transpersoner. Enligt vår mening bör det, på samma sätt som det finns internationella konventioner om flyktingars rättsliga ställning och om att avskaffa all diskriminering av kvinnor, finnas en internationell konvention för att undanröja all diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet. Därför anser vi att i FN-sammanhang bör verka för en konvention om avskaffande av all diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Som ovan konstaterats finns det många länder där homosexuella, bisexuella och transpersoner inte behandlas utifrån sina egna individuella egenskaper och förutsättningar. Det är glädjande att regeringen i sitt senaste regleringsbrev till Sida poängterar behovet av att personalen på ska ha HBT-kompetens. Under det kommande riksdagsåret kommer vi med intresse att följa detta arbete. ger bistånd till länder där HBT-personer har få eller inga rättigheter. Vi anser att i samband med biståndsgivning ska ta upp en diskussion med berört land kring mänskliga rättigheter, vilket innefattar HBT-personers grundläggande mänskliga rättigheter och deras möjligheter att organisera sig. Sidas regleringsbrev bör beakta detta så att vid biståndsgivning tar särskild hänsyn till HBT-personers mänskliga rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör enligt vår uppfattning verka för att ett ökat nordiskt och europeiskt samarbete även ska omfatta HBT-frågorna. Samarbetet bör omfatta samtliga frågor av intresse för HBT-personer. Det är i detta sammanhang viktigt att poängtera att samarbetet på såväl nordisk som europeisk nivå, liksom arbetet på nationell nivå, måste utformas tillsammans med representanter från HBT-organisationerna i de berörda länderna. Regeringen bör därför i såväl som i verka för att avskaffa all slags diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förordningen (1931:429) om vissa internationella förhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap gäller inte för registrerade partner. Förordningen bygger på en familjerättslig konvention mellan de nordiska länderna som förutsätter ömsesidighet. När partnerskapslagen infördes hade inte samtliga nordiska länder lagstiftning om registrerat partnerskap. Därför ansågs det inte lämpligt att förordningen skulle vara tillämplig på registrerade partner. har dock alla nordiska länder infört lagstiftning om registrerat partnerskap, varför det inte längre finns några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar ska tillämpas på motsvarande sätt på partnerskap och partner. En överenskommelse i frågan bör träffas med de andra konventionsstaterna. Därför anser vi att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet bör verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap ska gälla för registrerade partner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vår utgångspunkt är att det tillhör de grundläggande mänskliga rättigheterna att kunna lämna det egna landet och söka asyl i ett annat land. Flera internationella konventioner som skrivit under skyddar denna rätt. Därför är det oerhört viktigt att vi försvarar flyktingrätten genom att personer som förföljs p.g.a. sin sexuella läggning eller könstillhörighet ges rätt till en i . Många länder t.ex. , , , , , , , , och ger skydd enligt åt den som riskerar förföljelse p.g.a. sexuell läggning. Det är glädjande att utredningen om könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31) föreslår att utlänningslagens flyktingbegrepp ska utvidgas och omfatta även förföljelse p.g.a. kön eller sexuell läggning i enlighet med det synsätt som länge förespråkat. Vi vill dock att även begreppet könsidentitet ska omfattas av flyktingbegreppet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I samhället finns det flera grupper som mer än andra löper risk att utsättas för brott. Homosexuella, bisexuella och transpersoner hör till dem. Enligt en doktorsavhandling av kriminologen pekar har ungefär var fjärde homo- eller bisexuell person vid minst ett tillfälle utsatts för brott p.g.a. in sexuella läggning. Rapporten kopplad till rikets inre säkerhet 2003 av visar att homofobiska brott är den kategori av hatbrott som ökar mest. I takt med att fler människor lever öppet som homosexuella, bisexuella och transpersoner ökar också det fördomsfulla motstånd som finns mot HBT-personer. Vi anser att lagstiftningen inte ger dessa grupper tillräckligt skydd. Särskilt gäller detta för transpersoner. Det saknas ett förbud mot att kan anta lagar som diskriminerar och därmed förtrycker homosexuella, bisexuella och transpersoner. Vi anser att detta faktum kan ha betydelse för kränkningar av individers rätt till respekt och likabehandling i samhällslivet oavsett sexuell läggning och könsidentitet. Därför vill vi verka för att ett sådant förbud införs i grundlagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En grundläggande mänsklig rättighet är att inte behöva bli utsatt för diskriminerande lagstiftning p.g.a. sin sexuella läggning eller könsidentitet. Den genomförda reformen att det allmänna ska motverka diskriminering p.g.a. sexuell läggning är bra, men inte tillräcklig. För att vi ska säkerställa alla människors rätt till respekt och lika behandling vill vi att även könsidentitet ska omfattas av regeringsformen 1 kap. 2 §. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill även införa ett skydd mot antagande av lagar och föreskrifter som missgynnar någon av skäl som har samband med sexuell läggning eller könsidentitet. Därför vill vi att beslutar att 2 kap. 15 § regeringsformen ges följande lydelse: Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon missgynnas därför att hon eller han med hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung, sexuell läggning eller könsidentitet tillhör en minoritet. trädde lagändringar i och Tryckfrihetsförordningen i kraft vilka innebär att bestämmelsen om hets mot folkgrupp även omfattar sexuell läggning. Eftersom könsidentitet fortfarande saknas står transpersoner i praktiken ännu skyddslösa. Vi vet dock att transpersoner som grupp ofta råkar ut för hatpropaganda. Detta är oacceptabelt och motiverar ytterligare begränsning av yttrandefriheten. Vi vill att transpersoner ska omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse i 7 kap. 4 § p.11 om hets mot folkgrupp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2En särskild HBT-förordning för myndigheterna Det räcker inte bara att ändra den relevanta lagstiftningen för att motverka diskriminering och kränkningar av HBT-personer. Minst lika viktigt är arbetet med attityder och fördomar. Myndigheterna har ett särskilt ansvar att se till att ny lagstiftning efterlevs och tillämpas i praktiken. Det handlar om allt ifrån att utbilda personalen i HBT-frågor till att säkerställa att man vid myndighetsutövning, handläggning av ärenden och vid beslut av olika slag följer lagstiftarens intentioner. I betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) föreslås att det inom varje myndighet ska finnas ett system för intern styrning och kontroll för att verksamheten ska kunna följas upp och kontrolleras. Det framgår av utredningen att myndigheter efterfrågar en bättre samordning av årsredovisning och övrig rapportering och att samtliga återrapporteringskrav bör finnas samlade i ett dokument, regleringsbrevet. Vi menar att om statsförvaltningen ska kunna leva upp till principen om alla människors lika värde, oavsett sexuell tillhörighet eller könsidentitet, är det av väsentlig betydelse att HBT-perspektivet integreras i all statlig verksamhet. Därför bör alla myndigheter få i uppdrag att återrapportera resultat och uppnådda mål inom HBT-området till regeringen. För att myndigheter på ett ändamålsenligt sätt ska kunna redovisa mål och resultat inom HBT-området krävs dock en särskild HBT-förordning som innehåller konkreta och utvärderingsbara mål för att undanröja diskrimineringen av HBT-personer. Erfarenheterna visar att HBT-kompetensen är bristfällig och att statlig diskriminering förekommer. Ett tydligt exempel på en myndighet som diskriminerar homosexuella, bisexuella och transpersoner är vid handläggningen av ärenden som rör visum, anknytning och asyl. En särskild HBT-förordning skulle säkerställa att HBT-frågorna integreras fullt ut i alla myndigheternas arbete. Därför vill vi att det införs en särskild HBT-förordning innehållande konkreta och utvärderingsbara mål för att avskaffa diskrimineringen av HBT-personer i statsförvaltningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.