ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Bo264 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommuners möjlighet att upprätthålla lågstrålande zoner. Erfarenheter från bygglovshanteringen angående för 3 G-antenner visar att kommunens vilja inte tillmäts någon betydelse. I de fall då en kommun har avslagit ansökan om bygglov för en mast med hänvisning till att man önskar hålla vissa områden fria från mobiltäckning, har sökanden vid en överklagan alltid fått rätt med hänvisning till att strålningen enligt statliga myndigheter inte är någon olägenhet. Detta är en avvikelse jämfört med andra typer av plan- och byggfrågor, där kommunens vilja regelmässigt ges stor tyngd. En kommun kan ha olika skäl för att vilja bibehålla vissa lågstrålande zoner, t.ex. att attrahera vissa typer av turister och forskning. Det främsta skälet är dock att det i finns ett stort antal människor som efterfrågar boende utan täckning av mobiltelefon, tv och vissa andra typer av elektromagnetisk strålning. Kommunen behöver därvid inte alls ha uppfattningen att strålningen är skadlig, utan det handlar bara om att kunna tillgodose en efterfrågan som finns på marknaden. Detta skulle kunna ha särskilt stor betydelse för glesbygdskommuner, som i övrigt har svårt att attrahera inflyttande. Det finns enskilda och föreningar som skulle vara beredda att investera i ett avancerat boende med låga nivåer av elektromagnetisk strålning, men dessa investeringar blir inte av eftersom ingen kommun har några verktyg för att på ett juridiskt säkert sätt skydda områden från framtida etableringar som genererar oönskad strålning. Givetvis måste lagen ange vissa ramar för kommunens hantering av dessa frågor. Det rimligaste vore att i PBL ställa krav på att det ska finnas skäl av betydande vikt och att frågan ska vara utredd i översiktsplan eller i ett särskilt program som är antaget av kommunfullmäktige.
mot · GT02Bo265 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna till en översyn av . Kommuner har möjlighet att genom avgifter från berörda fastighetsägare finansiera nybyggnad och upprustning av kommunens gator. Regelverket är visserligen administrativt krångligt, men i lagstiftningen finns ändå en möjlighet till detta. Dock medger inte lagstiftningen att kommunerna finansierar drift och underhåll av det existerande gatunätet inom detaljplanlagt område. Orättvisor förekommer för olika fastighetsägare i en kommun, vissa betalar både vägavgift för enskild väghållning och kommunalskatt, andra enbart kommunalskatt. Företag som äger fastigheter betalar heller ingen del av kostnaden för den kommunala gatuhållningen. Regeringen bör se över möjligheterna att förändra bestämmelserna om gatukostnader i detta för att kommunerna ska äga rätt att ta ut avgifter av fastighetsägare för underhåll av gator belägna inom område med detaljplan.
mot · GT02Bo266 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemen kring förseningar av infrastrukturprojekt på grund av plan- och miljöprocesser. Det byggs mycket i just . Bostadsbyggandet ökar och flera stora infrastrukturprojekt i form av vägar och järnvägar genomförs . För ett samhälle som vill utvecklas och strävar efter tillväxt är det viktigt och nödvändigt att fortsätta bygga ut transportinfrastrukturen och bygga där folk vill bo. En översyn av PBL och pågår som tar sikte på att förenkla planprocessen och därigenom möjliggöra att det går snabbare att komma i gång och genomföra bostadsbyggen. De bestämmelser som finns omöjliggör nästen helt förtätning i , vilket är olyckligt. De flesta är ense om att järnvägsbyggen är positiva och viktiga ur miljösynpunkt. Ändå har utbyggnaden av kantats av fördyringar och förseningar av tidsplanen beroende på ett antal plan- och miljöprocesser. Bygget av i är ett annat exempel som har fördröjts beroende på samma lagstiftning. Vid framtida infrastrukturprojekt av nationell betydelse, t.ex. Ostlänken, borde prövningen ske mer samlat där en värdering av projektet ur ett helhetsperspektiv för miljön görs.
mot · GT02Bo267 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en fortsatt utbyggnad av små och billiga hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statens fortsatta roll i bostadsförsörjningsfrågor. Boendesituationen för unga i åldern har förvärrats, speciellt i storstadsområden. Enligt uträkningar kommer det att behövas 31000 lägenheter för att möta behovet. I hela landet skulle det behövas 119000 nya bostäder för att möta efterfrågan från unga vuxna. Fler och fler ungdomar har svårt att klara sina hyror, de bor längre hemma, blir mambo eller får ett bostadsutrymme som inbo. Fler och fler bor också trängre än . En arbetsgrupp inom har utrett situationen på bostadsmarknaden och kommit med förslag som skall ligga till grund för en bostadspolitisk proposition. Bland annat föreslås investeringsbidrag för att stimulera nyproduktion av större hyreslägenheter och kommunerna skall också kunna lämna borgen för lån. En nationell bostadssamordnare med uppgift att ta fram konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden är tillsatt. Många ungdomar har också svårt att komma in på arbetsmarknaden och få ett arbete som garanterar en inkomst och vågar då inte sätta sig i den skuld som det innebär när de tar ett lån för att köpa en bostad. Många vet heller inte hur länge de kommer att bo kvar på samma ort också på grund av hur deras möjligheter till arbete ser ut. Många unga bor otryggt, flyttar ofta och får pendla långa sträckor. Att avreglera bostadsmarknaden gagnar inte ungdomarna. De riskerar att bli än mer utsatta. Därför är en fortsatt satsning på små och billiga hyresrätter angelägen. Det är också angeläget att staten även fortsättningsvis har en roll i bostadsförsörjningsfrågor.
mot · GT02Bo268 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av konstnärsateljéer. I takt med stigande hyror säger flera storstadskommuner upp sina ateljékontrakt i privata fastigheter, då subventionerna blir för dyra för kommunerna. Till exempel i står 100 konstnärer utan arbetsplats . Konstnärer är beroende av att deras ateljéer är ljusa och ligger centralt eftersom de måste odla många kontakter för att få uppdrag. Det är också en fördel om många konstnärer sitter i samma lokaler så att man kan dela verkstäder och på sätt få ned kostnaderna. Om kommunerna säljer ut fastigheter där man har konstnärsateljéer, förstör kommunerna en miljö som man aldrig kan få tillbaka. Detta är ett problem som bör uppmärksammas vid samhällsplaneringen. Konstnärers kompetens kan användas inom många olika områden inom båda den offentliga och den privata sektorn. Verksamma konstnärer i stadsmiljön skapar också värdefulla mötesplatser för andra grupper.
mot · GT02Bo269 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska riskerna för spridning av legionellabakterien via vattensystem i bostadshus och andra hus genom skärpning i bygglagsstiftningen. Enligt insjuknar mellan 200 och 1000 personer i i legionärssjukan, varav en tiondel av dessa avlider. En stor orsakande faktor bakom spridningen av den så kallade legionellabakterien är vanliga men olämpligt utformade vattensystem. Legionellabakterien finns naturligt i våra vattendrag och i vårt grundvatten, men utgör där ingen fara för människor. Bakterierna trivs i stället bäst i stillastående vatten vid temperaturer . Allmänt sett kan man säga att ju större och mer komplexa vattensystemen är, desto större är risken för bakterietillväxt. Flera fall av smitta har uppstått på våra svenska sjukhus där vattensystem är både stora och komplicerade. Den kanske vanligaste smittplatsen är ändå våra bostäder. Vanligtvis sprids bakterien genom att vi andas in vattendimma i duschen. Andra smittkällor kan exempelvis vara luftkonditioneringssystem och bubbelbad. Man kan däremot inte få legionärssjukan av att dricka vatten. var det första gången som Smittskyddsinsitutet spårade ett fall av legionärssjuka till en privat bubbelpool. Legionellabakterier har även upptäckts och spridits genom befukningsanläggningar för frukt och grönsaker. Det finns svenska företag som tillhandahåller lösningar för vattenrening. Den kanske viktigaste åtgärden för att undvika spridningen av legionellabakterien är att hålla rätt vattentemperatur i tappkranar. Minst skall det vara. Ett problem i sammanhanget är att bygglagstiftningens regler för vattentemperaturer oftast inte är obligatoriska för hus byggda . har , och branchorganisationerna drivit ett riskvärderingsprojekt. Ett 60-tal platser där legionellabakterien lett till att folk blivit sjuka har undersökts. En slutrapport är planerad att vara klar , och det är därför viktigt att regeringen skyndsamt vidtar de åtgärder och lagändringar som behövs för att eliminera legionellabakteriens fortsatta spridning i vattensystem i våra bostäder och andra hus.
mot · GT02Bo270 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka tillgängligheten till bostäder för äldre. har en ständigt ökande befolkning som på grund av åldersskäl har speciella behov. används principen om kvarboende i den vanliga bostaden. Dock är de flesta bostäder inte anpassade för att äldre ska kunna bo kvar och klara sig med hemtjänst. Exempel på detta är trånga toaletter och hallar som gör det omöjligt att få in hjälpmedel som exempelvis en rullator eller för hemtjänstpersonalen att på ett riktigt och ergonomiskt sätt kunna hjälpa den äldre. Kvarboende är en i grunden bra princip eftersom många äldre känner en stor otrygghet i att behöva lämna det som varit deras hem , ibland under hela livet, men problemet med kvarboende är, som sagt, att bostaden ofta inte är anpassad för äldre människors behov. Alla äldre vill dock inte bo kvar hemma eftersom de då får en svårare vardag, men det är ganska svårt att få en plats på ett särskilt boende. Genom att öka tillgängligheten till bostäder som är speciellt utformade för äldres behov kan fler äldre få hjälp som hemtjänstpersonalens arbetssituation förbättras. Det är också viktigt i ett framtidsperspektiv att det redan nu planeras för var den stora gruppen fyrtio- och femtiotalister ska bo när de kommer att vara i behov av speciellt anpassade bostäder för äldre.
mot · GT02Bo272 · 2005-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att fler hyresrätter med rimlig hyra byggs för ungdomar. Nytillträdda på bostadsmarkanden är en av de grupper som hårdast får känna av bristen på lägenheter. Det drabbar ungdomar, utrikes födda och de som separerar. Den största gruppen är ungdomarna. Det är viktigt att ungdomar etablerar sig tidigare än på arbetsmarkanden, och en förutsättning är att de har ett boende. Bristen på hyresrätter för de yngre leder till svårigheter när man ska flytta hemifrån och till en minskad vilja att röra på sig . Framför allt försvårar det för ungdomar som inte har föräldrar som kan hjälpa till med ett kapital när man etablerar sig på bostadsmarknaden. En dramatisk utveckling är tydlig i där boendet i hyresrätt minskat med , jämfört med i landet som helhet. Man brukar säga att en åldersgrupp är etablerad på arbetsmarknaden då av årskullen arbetar. var etableringsåldern ca 20år och är den runt . Fler studerar men det stora som hänt är ungdomars inträde på arbetsmarknaden, att få ett jobb och kunna försörja sig. Bristen på billigt boende förskjuter också etableringen på arbetsmarknaden. Att ungdomarna etablerar sig tidigare på arbetsmarknaden är avgörande för hur vi ska klara framtida försörjning och välfärd. Tillgången till bostäder kan påskynda denna process.
mot · GT02Bo284 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om producentansvar för vindkraftverk. Det finns ett naturligt behov av ekonomiska garantier som säkerställer att vindkraftverk monteras ned och återvinns den dagen tekniken är gångbar. Om vindkraften ska byggas ut enligt de planer som finns är det nödvändigt att i förhand också säkerställa återställandet med ekonomiska garantier. Insikten om att det krävs ekonomiska garantier för återgällande av vindkraft finns , men det saknas tydlig praxis och lagstiftning. När nya ansökningar om tillstånd att etablera vindkraftverk prövas ställs inte med automatik samma krav på ekonomiska garantier för återställande. Inom nuvarande lagstiftning finns det flera exempel på krav på ekonomiska garantier vid avveckling av verksamheter. Ett exempel är avveckling av kärnkraften där redan från början beslutade att elproducenter måste fondera medel för avveckling, och ett annat exempel är försäkringslösningar inom fordonsindustrin och elektronikindustrin. Vindkraften som energikälla är en viktig del i den pågående utbyggnaden av förnybar energi och en viktig del i regeringens politik för en hållbar utveckling. Om frågan om återvinning och producentansvar inte omfattas i bedömningen av tillstånd minskar också trovärdigheten som miljömässig energikälla.
mot · GT02Bo287 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återköpsrätt av exproprierad egendom. Expropriering av mark sker i princip alltid med bestämda syften. Det är en rimlig inställning att exproprierad egendom endast ska få användas för det ändamål som föranlett expropriationen. Lagstiftningen ger inte något sådant skydd. Detta kan leda till uppenbart stötande resultat. På den exproprierade marken kan, efter försäljning, exempelvis utvecklas ny verksamhet som den tidigare ägaren själv skulle ha kunnat bedriva där. har avsevärda arealer förvärvats för de behov som funnits för landets försvar. Det har exempelvis gällt mark för övnings- och utbildningsändamål eller för olika militära anläggningar. Dessa förvärv har i stor utsträckning skett ifrån jordbruksföretagare genom expropriation eller köp under hot om ett sådant ingrepp. När Försvarsmaktens kostym krymps behövs stora delar av den ianspråktagna marken inte längre. Enligt nuvarande lagstiftning ankommer det då på staten att som huvudregel sälja mark En rimligare ordning vore att en återköpsrätt av mark som har exproprierats införs. Om staten säljer egendom som har exproprierats skall frågan om återköp utredas. Den ursprunglige ägaren eller dennes arvtagare bör få möjlighet att återköpa egendom till ett pris som fastställs utifrån en indexuppräkning av den ursprungliga expropriationsersättningen. En sådan ordning gäller redan när staten tagit mark i anspråk med vägrätt där marken i princip skall återgå till tidigare ägare om det allmänna vägändamålet upphör. Gällande lagstiftning om förvaltning och överlåtelse av fast egendom bör således ändras så att tidigare markägare från vilken staten exproprierat marken skall ha återköpsrätt när den försäljs.
mot · GT02Bo291 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bostadsmarknaden för ungdomar. 1997 uppgav av de tillfrågade runtom i landet att det är mycket svårt eller ganska svårt att få tag på en bostad på den ort där de bor. (2004) var siffran uppe i . I en undersökning från (2004) från framgick att var femte ung vuxen bor under otrygga villkor. Enligt undersökningen skulle det behövas 119000 nya bostäder i för att tillmötesgå efterfrågan från de unga vuxna. För att ge ungdomar och unga vuxna en god ingång på bostadsmarknaden ställs krav på såväl stat som kommun. Vi vill här peka på några viktiga saker: Obligatorisk eller regional bostadsförmedling för att skapa en mer rättvis bostadsmarknad. Att även privata hyresvärdar lämnar lediga lägenheter till bostadsförmedlingen om detta inte sker bör bostadsanvisningslagen återinföras. Att det görs insatser för ungdomars och unga vuxnas etablering på bostadsmarknaden i form av till exempel hyresgarantier och att man kan se över olika former för kreditgarantier. Bostadsbyggandet måste öka annars hotas tillväxten i regioner med bostadsbrist. Det beror helt enkelt på att om det finns en brist på bostäder kan heller inte arbetskraft flytta dit jobb och utbildning finns. Det kan inte vara rimligt att människor skall tacka nej till jobb eller utbildning för att det saknas lägenheter. Det behövs också bostäder till rimliga priser. är det alltför många nyproducerade lägenheter som är exklusiva boenden och alltför många hyresrätter görs om till bostadsrätter. Allmännyttan behöver byggas ut.
mot · GT02Bo296 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstagarrepresentanters inflytande vid bygg- och planprocessen. Den nuvarande (PBL) tillgodoser inte kraven på en tillräckligt effektiv beslutsprocess om man beaktar risker i arbetsmiljön. I PBL 9kap. 5 § finns följande föreskrift: Om byggnadsåtgärder som anges i 2 § första stycket 15 och som kräver bygganmälan avser arbetslokaler eller personalrum för verksamheter där arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivares räkning och det är känt för vilket slag av verksamhet utrymmena är avsedda, får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sig över åtgärderna. Denna regel ger inte tillräckliga möjligheter för arbetstagarna att vid planeringen bidra med sina erfarenheter för att skapa en god arbetsmiljö. PBL bör i ange berörda fackliga organisationer som berörda sakägare med väsentligt intresse när det gäller bygglov för lokaler avsedda för yrkesmässig verksamhet. bör även skrivas om så att de fackliga organisationerna ges motsvarande inflytande vid nybyggnad av lokaler avsedda för yrkesmässig verksamhet som finns i arbetsmiljölagen när det gäller om- och tillbyggnader av arbetsplatser.
mot · GT02Bo307 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa sprinklersystem i offentliga lokaler. dör ett antal människor i bränder. Flera av dessa bränder hade med största sannolikhet kunnat få en mycket begränsad spridning om det funnits sprinklersystem installerat i lokalen, vilket hade sparat många människors liv. Att skapa trygga miljöer där människor kan vistas, utan risk för eget liv, är ett av samhällets mål. Det handlar om att skapa trygghet i hemmet, på arbetsplatsen samt i offentliga och privata miljöer. Dagens lagstiftning täcker på många sätt in alla de situationer som en människa kan ställas inför, inte minst vad gäller de tillfällen då man vistas i offentliga miljöer. När det gäller brandsäkerhet finns dock ett stort undantag finns ingen lagstiftning som kräver att det skall finnas sprinklersystem på vårdinrättningar, skolor eller andra offentliga lokaler. Detta vill vi ändra på och föreslår därför att sprinklersystem skall bli obligatoriskt i offentliga lokaler.
mot · GT02Bo308 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om näringsidkare med andrahandskontrakt. Dagligvarumarknaden karaktäriseras av hög koncentrationsgrad i alla förädlingsled, alltifrån tillverkningsindustrin till konsumentförsäljningen. I handelsleden dominerar tre stora block ICA, CooP och som genom integration är verksamma såväl som fullsortimentsgrossister som detaljhandlare. Inom marknaden för fullsortimentsgrosshandel innehar de tre blocken tillsammans en marknadsandel som överstiger . Blocken hålls samman genom dels ägande av enheter inom både partihandeln och detaljhandeln, dels samarbetsavtal med enskilda näringsidkare. De senare avtalen innefattar oftast krav på köptrohet från handlarens sida gentemot blockets fullsortimentsgrossist, ibland t o m angivet i procent av de totala inköpen. Handlarna är dessutom i många fall knutna till handelsblocket genom att vara hyresgäst hos sin egen huvudleverantör. Av tradition har många fastighetsägare krävt att partihandelsföretaget stått som förstahandsinnehavare till hyreskontrakten med den enskilde köpmannen som andrahandsinnehavare. Den starka koncentrationen och integrationen inom dagligvaruhandeln ses allmänt som ett problem ur konkurrenssynpunkt då marknadens oligopolistiska struktur och funktionssätt leder till bristande rörlighet på marknaden, bristande valfrihet, prisstelhet och höga priser till nackdel för konsumenterna. Plan- och bygglagens bestämmelser och dess tillämpning på det kommunala planet har tidigare intensifierats som ett hinder för nyetableringar av dagligvarubutiker. Lagen är nu föremål för översyn och kan komma att modifieras så att den fortsättningsvis inte kommer att utgöra ett stopp för marknadsinträde av nya aktörer. En mer konkurrensvänlig plan- och bygglagstiftning är dock enligt min mening inte tillräckligt för att skapa förutsättningar för en mer aktiv priskonkurrens inom dagligvaruhandeln. Åtgärder måste också vidtas som gör det möjligt för enskilda näringsidkare att fritt kunna flytta sina varuinköp mellan de nuvarande handelsblocken utan att mötas av repressalier med risk för att mista sin egen utkomst. Förutsättningar måste helt enkelt finnas för en uppluckring av nuvarande blockbildning för att skapa mångfald i sortiment, tillgänglighet och pris till nytta för de enskilda konsumenterna. För att råda bot på rådande situation behövs ett besittningsskydd för näringsidkare i andrahandskontrakt så att dessa inte kan sägas upp på andra grunder än att de inte fullgör sina förpliktelser enligt hyresavtalen.
mot · GT02Bo310 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan. Det behövs en förstärkning för elevskyddsombuden i den nya skollagen. Arbetsmiljön på största arbetsplats, skolan, är kanske en av de sämsta. Allergier bland skolbarn har fördubblats . Var tredje elev har allergiska besvär. Det finns också många skolor där maskiner i bl.a. teknik- och slöjdsalar saknar skydd, trappor saknar halkskydd och nödutgångarna är låsta för att bara nämna några exempel. Även den psykosociala arbetsmiljön i skolorna är otillfredsställande. Många elever känner sig stressade och tycker att vissa lektioner är psykiskt pressande. Dessutom vet vi att det är en tuff miljö i många skolor där både mobbning och sexuella trakasserier är vanliga. Skolan är den plats där barn och ungdomar tillbringar den , därför är det viktigt att de känner att de har en möjlighet till en bra arbetsmiljö samt att de får vara med och påverka sin vardag. Tyvärr så ser det inte ut så i alla skolor, kan arbetsmiljön vara förskräcklig. Men då eleverna inte har samma möjligheter till att få reda på sina rättigheter så är det svårt för dem att påverka detta. Därför behövs barnskyddsombud på skolorna. Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte alla arbetsmiljöproblem, men det skulle ändå kunna vara ett första steg. Eleverna har rätt till sina egna skyddsombud från och med årskurs 7 i , men de har inte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombuden saknar stopprätt. Det betyder att elevskyddsombudet inte kan besluta att avbryta ett arbete som innebär en omedelbar och allvarlig fara för andra elevers liv och hälsa. Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- och rösträtt. Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vara rimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för att på ett bättre sätt kunna representera majoriteten på arbetsplatsen skolan, nämligen eleverna.