ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T555 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera tillstånd och en ny älvförbindelse i . har nått pensionsåldern. Det är hög tid att planera för ny förbindelse. Bron byggdes samt breddades från fyra till sex körfält 1958. De två mittersta fälten är avsedda enbart för spårvagn och buss. Mittspannet i denna klaffbro har en fri segelhöjd av 19,5meter. Den totala längden är , och från invigningen 1939 till 1968 gick den tunga genomfartstrafiken på (tidigare ) med 70 000 fordon på . är bron den viktigaste förbindelsen för kollektivtrafiken och den lokala trafiken mellan centrala och . Tre spårvagnslinjer och inte mindre än 80 busslinjer förutom övrig tung och lätt trafik passerar över bron. Vid stopp i Tingstadstunneln ökas trycket kraftigt. gläder sig åt att den nya tas i bruk. Centrala öppnas för älven och vävs samman med . Vinsterna för stadsmiljön blir mycket stora när trafiken leds under jorden. Men när trafiken släpps på i den nya ökar också tillgängligheten för . Belastningen beräknas öka från 26 000 fordon till 40 000 fordon. , som förbinder centrala strax öster om med öster om , är en stålbalksbro och visar nu tydliga skador i form av sprödbrottssprickor i de yttre huvudbalkarna. Under de snart sjuttio åren har de bärande konstruktionerna försämrats i en sådan takt att läget redan är allvarligt. Tyngre fordon får inte längre köra på de yttre körfälten. Dessa får endast trafikeras av personbilar och lätta transportfordon, vilket regleras med ett nytt blinkande varningssystem. Huvudproblemet är att bron är en svetsad stålbalkskonstruktion, och hade man inte kontroll över stålets kvalitet. Bron har således inte åldrats genom nötning utan genom inre sprödning. Stålet har blivit alltmer sprött och krackelerar. Själva huvudbärverket är det stora problemet. Det som ska bära upp bron och vara dess styrka är nu den stora faran. Varje del borde provas för sin hållfasthet, eftersom varje del är unik. Men sådana hållfasthetsprov är omöjliga att göra. De skulle dessutom kunna äventyra själva bron. Experter har uppskattat ett sista år för bron. Det är 2020. Men eftersom ingen riktig kontroll kan göras är det heller ingen som vet om det är för optimistiskt. Åtgärderna inriktas nu på att plåstra om och varna. Omplåstringen sker genom att man nu monterar utanpåliggande förband på balkkonstruktionen för att säkra upplåten bärförmåga fram . Varningen är att ett fiberoptiskt varningssystem, som känner av när något spricker, ska installeras. Kommer varningen tvingas vi till ytterligare inskränkningar och i värsta fall totalavstängning. Det är således hög tid att ringa i varningsklockan. är allvarligt försvagad. De tekniska varningsklockorna klämtar nu så högt att en ny älvförbindelse måste prioriteras. Något annat vore oansvarigt.
mot · GT02T563 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över infrastrukturplaneringen. Infrastruktursatsningen i landet är en process för olika verk. Respektive transportverk planerar sin verksamhet utifrån sina egna mål. Länsplanerna i sin tur planeras från de respektive länens egna behov. Risken för suboptimering av transportslag och en för samhället totalt minskad transportyta är stor. Samarbete finns mellan de olika transportverken men samplanering sker undantagsvis. Statliga medel till infrastrukturutbyggnad används inte rationellt mellan transportslagen, och medborgarnas transportyta blir därmed inte utnyttjad. För att förbättra den transportövergripande planeringen och för att minska suboptimering i transportplaneringen föreslås att planeringsfunktionerna inom respektive transportverk antingen kan underordnas en central myndighet med ansvar för övergripande infrastrukturplanering eller att en översyn görs för att se förutsättningarna för bildandet av ett infrastrukturplaneringsverk som efter fullgjord planering ger respektive verk i uppdrag att genomföra upprättade planer.
mot · GT02T564 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder så att järnvägstrafiken på sträckan OsloStockholm kan återupprättas och utvecklas till gagn för regionerna och samarbetet över . Efter nedläggningen av LINX finns ingen daglig tågtrafik mellan och . Därigenom upphörde också daglig tågtrafik över . Utvecklingen är helt motsatt den politiskt uttalade målsättningen om en stärkt tågtrafik i den nordiska triangeln där denna trafik ingår. och och Hedmark fylkeskommuner har med stor oro sett en utveckling av allt sämre tågtrafik över gränsen och samarbetar för att vända denna trend. De tre länen har en gemensam syn på hur trafiken bör kunna utvecklas och föreslår att en första etapp av en ny framåtsyftande tågtrafik etableras på sträckan ÖrebroKarlstadKongsvingerOslo. Ett gemensamt arbete pågår för att kunna presentera regionalt förankrade förslag. Samarbete har också skett med SJ och NSB som har ensam trafikeringsrätt över . Resultatet av detta är att det nu finns ett genomarbetat och i regionen och inom trafikföretagen väl förankrat förslag. Trafiken föreslås köras av NSB och SJ under baserat på ett avtal mellan NSB, SJ, de tre länen och norska och svenska staten. Detta är förberett genom en gemensam avsiktsförklaring träffad mellan de tre länen, NSB och SJ. Denna avsiktsförklaring visar på en positiv vilja till att finna långsiktiga lösningar. De tre länen ser en utveckling av en tågtrafik över gränsen som mycket väsentlig för regionens utveckling och är därför beredda att medfinansiera trafiken, trots att ansvaret för denna trafik enligt dagens trafikpolitik i huvudsak är statligt. Med tanke på att det är unionsupplösningen bör detta kunna manifesteras genom en konstruktiv samverkan mellan länderna för att säkerställa en utveckling av tågtrafiken över gränsen.
mot · GT02T565 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Rikstrafikens upphandling. Utbyggnaden av järnvägsnätet är mycket välkommen, men för att få ut nyttan av den stora infrastruktursatsningen är det nödvändigt att skapa ett sammanhållet tågtrafiksystem för all järnvägstrafik. Ett sätt att uppnå detta kan vara att låta trafikhuvudmännen tillsammans med Rikstrafiken upphandla all tågtrafik i enlighet med det förslag till försöksverksamhet som föreslagits. Det är allt vanligare att arbetstagare dagpendlar till och från sina arbetsplatser allt längre sträckor och ofta över länsgränserna. På vissa håll i landet har de olika länstrafikbolagen lyckats komma överens och organisera turtrafiken på ett lyckosamt sätt både tidsmässigt och kostnadsmässigt. Däremot gäller betydligt sämre villkor för pendlare mellan län där sådan uppgörelse inte kommit till stånd. Till detta kommer att Rikstrafiken antagit policyn att inte stödja arbetsresor och resor till skolorter. Om vi ska kunna uppnå målet att skapa större arbetsmarknadsregioner måste alla människor ges goda möjligheter till pendling oavsett var de råkar vara bosatta i landet och oavsett för vilket ändamål de reser. Rikstrafiken bör därför ges i uppdrag att vara samordnare mellan länstrafikbolagen för att skapa en fungerande trafik över länsgränserna. Det är av avgörande betydelse att pendlingen underlättas. Större arbetsmarknadsregioner är ett måste för att upprätthålla sysselsättning och livskraft i hela landet. Rikstrafiken har varit med och delfinansierat ett antal interregionala tågtrafiklinjer, bland annat den nya så kallade genvägen mellan /till /. Här har neddragningar av trafik skett enkom utifrån att avtalen var så utformade att neddragningen inte var i strid med dem. Neddragningen gjordes inte utifrån resenärs- eller transportpolitiska perspektiv. Vi anser detta vara ett felaktigt handlingssätt. Rikstrafikens uppdrag att upphandla olönsam men regionalpolitiskt motiverad kollektivtrafik kan inte avbrytas av taktiska avtalsskäl utan här måste värderingen av olönsam trafik som ska avvecklas byggas på regionalpolitiskt motiverade orsaker. tidigare trafikpolitiska uttalanden med de målformuleringar som där finns måste framgent vara vägvisande för den kollektivtrafik Rikstrafiken upphandlar.
mot · GT02T566 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna till bättre samverkan mellan aktörerna för kollektivtrafiken för att förbättra trafikförhållandena i syfte att öka turistnäringen. Turistnäringen är viktig i vissa regioner inte minst i glesbyggd. För att kunna utveckla turistnäringen i glesa delar av vårt land måste kollektivtrafiken fungera på ett bra sätt. är oftast kollektivtrafiken uppbyggd runt arbetspendling och skolresor. Dessutom drar man ofta ned på antalet turer över sommarhalvåret. Turisterna är som flest , och som turist måste man kunna åka kollektivt inom ett län eller en region. En bättre samverkan och ett större ansvar för att utveckla trafiken enligt ovan mellan SJ och länstrafikbolagen skulle kunna leda till att öka tillväxten inom turistnäringen.
mot · GT02T567 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall betraktas som nationellt stråk med särskild betydelse för inland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av upprustning av syd mellan och . har godsmängden stadigt ökat och är nu en betydande och intressant transportled. bedrivs persontrafik i ett samarbete kring den ökande turistnäringen. Men sydligaste punkt är egentligen . De fem kommunerna som omfattas av syd samarbetar i en arbetsgrupp kring visionen att återupprätta förbindelsen MoraKristinehamn. Därmed skulle en sammanhängande transportled skapas i inlandet med anslutning till och vidare ut i världen. bör därför öppnas i hela sin sträckning mellan och . En upprustad inlandsbana förbinder inte bara inland med utan också med . Den relativt korta nedlagda sträckan mellan och är en felande länk i det nationella järnvägsstråk som utgör. Det finns en stor potential för godstrafik på . Det ger i sin tur en resurs för utvecklingen av inlandets näringsliv. Godsvolymerna på skulle öka påtagligt, vilket är bra för hela regionen. Ursprungligen byggdes från till , 19101937, för att utveckla inland. I likhet med andra järnvägar minskade trafiken på . Genom ett beslut i överfördes ansvaret för mellan och till ett förvaltningsbolag. Bolaget ägs av de 15 inlandskommuner som banan passerar och fungerar som ett banverk. Förhållandet mellan staten och bolaget regleras i ett avtal där bolaget ska sköta drift, underhåll, investeringar och utveckling av banan. övertog () ansvaret för banan. Från övertagandet har godstrafiken på ökat kraftigt. utgör ett nationellt stråk. Banan sträcker sig mellan och . Den är och utgör av vårt nationella järnvägsnät. Ekonomiska medel för drift, underhåll och tågledning tillförs bolaget i särskild ordning. Den del av som inte används för trafik, mellan och Persberg, kan betraktas som en felande länk i det nationella stråk som utgör. Den totala sträckan som måste upprustas är endast . Den sydligaste delen, PersbergKristinehamn, används för trafik och finns med som länsjärnväg i LTP för . En komplett upprustad inlandsbana i hela sin ursprungliga längd, rakt igenom det svenska inlandet, från till Vänerhamnen i , kan utgöra en stor resurs vid utvecklingen av inlandets näringsliv. När kan användas i hela sin sträckning förbinder den hela i ett rakt stråk söderut till och och andra banor. av godsmängden på banan går på export. Stor utvecklingspotential finns på godssidan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T568 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppta överläggningar med företrädare för regeringarna i och och i för att i processen för fast förbindelse över Fehmarn bält framföra intressen. Godstransportdelegationen påpekade i sitt slutbetänkande att bör bli bättre på att i det internationella arbetet lyfta fram den nordliga dimensionen och de specifika förutsättningar som denna innebär. En angelägen investering för att knyta de nordiska länderna till kontinenten är en fast förbindelse mellan och över Fehmarn Bält. Fehmarn bält-förbindelsen skulle öka järnvägens konkurrenskraft och utgöra det viktiga tredje steget efter Öresundsförbindelsen och förbindelsen över Stora Bält i arbetet med att skapa fasta förbindelser mellan de nordiska länderna och den europeiska kontinenten. Den förkortade transporttiden som följer av Fehmarn bält-projektet är ett mycket starkt argument för projektet. Fast Fehmarn bält-förbindelse i kombination med Öresundsförbindelsen förbättrar förutsättningarna radikalt för att bedriva en gränsöverskridande internationell persontrafik och godstrafik. Godstrafiken från de nordiska länderna till de stora exportmarknaderna på den europeiska kontinenten underlättas. Projektet finns med på EU:s lista med de prioriterade Transeuropeiska transportnätverken (TEN-T). träffades i en principöverenskommelse mellan den danska och tyska regeringen om samarbetet för en vidare utveckling mot att förverkliga förbindelsen över Fehmarn bält. möttes i den tyske ministern för transport-, bygg- och bostadsfrågor, den danske ministern för transport- och energifrågor samt ministern för vetenskap, ekonomi och transportfrågor i delstaten för uppföljande beslut. Inriktningen är att förbindelsen ska vara klar . Det underströks i kommentarerna från ministrarna efter årets möte att Fehmarn bält-förbindelsen inte enbart stärker kommunikationerna mellan och utan mellan hela och övriga . Jag instämmer helt i denna analys och anser att den och berörda svenska myndigheter i olika EU-sammanhang bör vara pådrivande för att förverkliga fast förbindelse över Fehmarn bält. Att blir en del av ett europeiskt höghastighetsnät kommer att positivt påverka utbyte av varor och framför allt tjänster, vilket är avgörande för vår tillväxt och välfärd. måste gå in i Fehmarn bält-processen och delta med svenska önskemål, behov och visioner. Den ambitiösa tidsplanen för Fehmarn bält-projektet innebär att det brådskar! Ärendet är högaktuellt också mot bakgrund av det projekt som startats inom om persontrafik i hastigheter .
mot · GT02T569 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det ansvar staten har som ägare till när det gäller postlådors placering och tillgänglighet för rörelsehindrade. Det finns åtskilliga personer som inte kan röra sig lika fritt som flertalet. Det är en utmaning för beslutsfattare på olika nivåer och i olika sammanhang att planera byggnader och installationer för att passa också funktionshindrade. Medvetenheten om denna uppgift har ökat och sköts på många håll bra. Ett område som inte utvecklats under min livstid, och som i ytterligt ringa grad är anpassad till funktionshindrades behov, är placeringen av Postens postlådor. På de allra flesta ställen måste den som ska posta ett brev kliva ur bilen eftersom postlådan är placerad på fel sida av vägen och i en höjd som inte lämpar sig för bilister. Detta borde utan större svårigheter kunna åtgärdas på flertalet platser och än lättare vid utplacering av nya postlådor. Problemet kan ses som en detalj, men betyder ändå mycket för den det gäller. Samma intresse har också den som känner av otrygghet i gatumiljön. Det finns flera studier som visar att otryggheten på gator och torg breder ut sig och upplevs som ett reellt hinder för utevistelse på kvällstid. Att snabbt och lätt, utan att behöva lämna bilen, kunna posta ett brev kan vara av betydelse för många. bör därför ge regeringen i uppdrag att ge uttryck för ägarintresset i när det gäller placeringen av postlådor i syfte att göra dem mer anpassade till funktionshindrades behov.
mot · GT02T571 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheterna att prioritera utbyggnaden av . E 22 från till har en mycket stor betydelse för sydöstra . De fyra berörda länen , , och och dess kommuner och företag har länge arbetat för en utbyggnad av . Det råder en bred politisk enighet i de fyra länen om hur viktigt det är med en utbyggnad av . I nationella plan för utbyggnad 20042015 ingår inte E 22. Vi ser detta med oro eftersom E 22 är en strategisk livsnerv genom som kommunicerar med och stora delar av . Den är också viktig för näringslivet i , län och . De flesta är överens om sambandet mellan tillväxt och jobb och att det behövs bra infrastruktur och utbildning för att företagen ska få arbetskraft och de arbetssökande få jobb även på mindre orter. Bättre kommunikationer och bättre förutsättningar för företagen ökar förutsättningarna för fler jobb i alla delar av landet. I och med att och de baltiska länderna gick med i Europeiska unionen har E 22 blivit en förutsättning för att utveckla goda förbindelser till de växande marknaderna i . En stor del av de varor vi importerar och exporterar till transporteras också på . Vi vill att regeringen ser över möjligheterna att tidigarelägga byggstarten för de återstående delarna av så att byggstart sker . i (s)
mot · GT02T576 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inventering av förutsättningarna att försörja vissa befintliga företag och industriområden med stickspår för järnväg. Det finns ett gemensamt intresse hos samhälle och näringsliv att öka möjligheterna för företagen att överföra godstransporter från väg till järnväg. När ett företag vill stärka sin miljöprofil kan en ökad andel gods på järnväg bidra till detta. Det finns därför all anledning att ta vara på det ökade intresset för järnvägstransporter genom att bygga ut antalet stickspår också till befintliga företag och industriområden. Ett intressant exempel på hur kommun och företag samverkat för att tågförsörja ett företag med omfattande transportbehov finns i , där byggt stickspår till i samband med pågående ombyggnader av . ligger i nära anslutning till järnvägsspåret. Stickspåret till företaget ingick inte i en övergripande plan för att tågförsörja området utan tillkom som ett resultat av en idé från ett lokalt tågåkeri och genomfördes genom ett positivt och nära samarbete mellan en engagerad kommun, företaget och . visade ett stort engagemang i projektet och bidrog med en betydande andel av finansieringen, där också EU-medel bidrog till finansieringen. går en betydande andel av företagets produktion på järnväg. På samma sätt som kunnat bygga stickspår till finns det runtom i landet företag som ligger i nära anslutning till tågförbindelser och som med relativt enkla åtgärder skulle kunna få direkt anslutning till järnvägen. En förutsättning för detta är att överenskommelser kan träffas mellan företag, kommuner och och att planer för att tågförsörja företagen upprättas. Vi vill därför föreslå att regeringen ger i uppdrag att tillsammans med de kommuner som ligger i anslutning till lämpliga tågbanor inventera möjligheterna att försörja befintliga företag och industriområden med stickspår som möjliggör godstransport på tåg.
mot · GT02T580 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett statligt båtregister. Vi har skatt på fritidshus, eller husbil, men fritidsbåtar har alltid varit undantagna trots att de ofta representerar ett stort förmögenhetsvärde. En del båtar är betydligt dyrare och värdefullare än många fritidshus och många andra skatteobjekt. Byggnadsvärdet och tomtvärdet beskattas av taxeringsvärdet. Det finns ingen lättillgänglig statistik som visar hur många fritidsbåtar som finns. Rimligtvis bör det inte vara svårare att ta reda på detta än när det gäller snöskotrar och dylikt. Ägarna till lyxbåtarna av olika storleksklasser och med varierande utrustning förfogar i många fall över skattefria sommarnöjen och husrum. En förutsättning för båtskatt är att ett båtregister återinförs. Detta register skulle gå att nå dygnet runt och dessutom vara till stor hjälp för polis, tull, sjöräddning, hamnvakter och försäkringsbolag när ägaren behöver identifieras. Således har ett båtregister flera syften. Vid ett inrättande av ett statligt båtregister bör regionalpolitiska överväganden göras. En sådan verksamhet kan med fördel decentraliseras. Både tekniskt och personalmässigt fungerar det att lägga sådan verksamhet i glesbygd.
mot · GT02T581 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att bunkerolja av miljöklass 1 blir tillgängligt i alla hamnar. Utsläppen av dieselavgaser från sjöfarten är ett stort miljöproblem. De allra flesta fartyg saknar katalysator för avgasrening och använder svavelhaltig bunkerolja av mycket dålig kvalitet ur miljösynpunkt. Vissa svenska rederier har installerat katalysatorer och använder bunkerolja av miljöklass 1 i sina fartyg. Ett stort problem för dessa rederier är att det oftast är mycket svårt att få tag på bunkerolja av tillräckligt god kvalitet i andra europeiska hamnar. Bristen på bunkerolja av god kvalitet i förhindrar att katalysatorer installeras på fler fartyg. Därmed får vi onödigt höga luftföroreningar från sjöfarten. För att inte utvecklingen ska bli fler fartyg med katalysatorer stoppas är det nödvändigt att den agerar kraftfullt för att förmå övriga EU-länder att se till så att bunkerolja av miljöklass 1 blir tillgänglig i alla hamnar.
mot · GT02T582 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om system för att bättre samordna resor. har fler och fler av våra statliga bolag avreglerats. Dock ser vi vissa problem som försämrat förutsättningarna för konsumenterna. Avregleringarna på kommunikationsområdet, exempelvis järnväg och buss, är tydliga exempel där det för en konsument kan vara svårt att veta hur man tar sig mellan olika orter på grund av att olika bolag har upphandlat rätten till olika sträckor. Det sistnämnda kan försvåra för de personer som inte har tillgång till Internet eller, av olika skäl, inte klarar att söka efter den information som krävs för att man skall få klarhet i att man måste anlita två eller fler bolag för att ta sig från ort A till ort B. När det gäller trafikområdet är det viktigt att tidtabeller, biljettsystem och taxor samordnas och utformas så att det blir enkelt för resenären att resa även om resan måste ske med olika entreprenörer. Det är också angeläget att förbättra samordningen mellan olika länstrafikbolag så att resorna inte blir onödigt krångliga och dyra bara för att man korsar en länsgräns.
mot · GT02T586 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra skrivningen i trafikförordningen från rörelsehindrade personer till personer med funktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall meddela föreskrifter om att personer med osynliga funktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ skall vara berättigande till särskilt parkeringstillstånd enligt 13 kap. 8 § trafikförordningen. På grund av den formulering som återfinns i 13 kap. 8 § trafikförordningen drabbas människor med osynliga funktionshinder, exempelvis personer som har nedsatt funktion i matsmältningskanalen, menligt när det gäller att få parkeringstillstånd utfärdade. Termen rörelsehindrad är i den av antagna handikapplanen ersatt med termen funktionshindrad. I trafikförordningen hänger dock den gamla formuleringen kvar, vilket leder till att personer med nedsatt funktion i inre organ inte omfattas av 13 kap. 8 § trafikförordningen. Genom att ändra skrivningen i 13 kap. 8 § trafikförordningen om rörelsehindrade personer till personer med funktionshinder undanröjs de hinder som utestänger personer med nedsatt funktion i inre organ från att erhålla särskilt parkeringstillstånd. Detta bör ge regeringen till känna. är den myndighet som enligt 13 kap. 9 § trafikförordningen har rätt att meddela föreskrifter om utformningen av parkeringstillstånd för personer med rörelsehinder. får vidare meddela föreskrifter om hur parkeringstillstånd för rörelsehindrade skall användas. Det är av stor vikt att tillkännager för regeringen som sin mening att utformande av föreskrifter för parkeringstillstånd för rörelsehindrade förtydligas så att personer med nedsatt funktion i matsmältningskanalen omfattas av 13 kap. 8 § trafikförordningen. Detta bör ge regeringen till känna.