mot · GT02Ub587 · 2005-10-05 00:00:00 — föreslår även inom kulturområdet en satsning på på kultur för barn och unga. Syftet är att ge fler barn och ungdomar i skolan och förskolan tillgång till kulturella upplevelser. Vi utvecklar detta i motionen Skapande verksamhet, 2005/06:Kr417. Praktiskt kunnande kan även innebära ökade kontakter med arbetslivet. anser att det är viktigt att elever redan i får komma ut och göra besök i form av praktik på olika arbetsplatser och inom den ideella sektorn. Det bör också finnas möjlighet att t.ex. under elevens fria val hjälpa till inom en förening eller inom sjukvård och omsorg . Det skulle vara en nyttig erfarenhet för många elever som det är en samhällsnyttig insats. 8Uppföljning av kunskap ett stöd i lärandet För att nå målen och utvecklas till sin fulla potential krävs uppmuntran, stöd och hjälp. Elever måste få stöd såväl i skolan som i hemmet för att trivas och för att nå kunskapsmålen. Det är med detta perspektiv vi vill se på betyg, utvecklingssamtal och nationella prov. Forskning visar att föräldrars intresse för sina barns skolgång är avgörande för hur barnen trivs och efter sina förutsättningar lyckas i skolan. Föräldrar ska ha möjlighet att vara insatta i sina barns skolvardag och har rätt att få fortlöpande information om hur deras barn ligger till i skolan. Utvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utveckla samarbetet mellan föräldrar och skola. anser att eleven, föräldrarna och lärarna vid utvecklingssamtalet tillsammans ska lägga fast en individuell utvecklingsplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och personliga utveckling. Till skillnad från Socialdemokraterna anser vi att utvecklingsplanerna inte enbart ska vara framåtsyftande. En beskrivning av elevens resultat, dvs. en form av skriftligt omdöme, måste vara utgångspunkten för att komma överens om åtgärder och åtaganden för framtiden. För att tydliggöra elevens, lärarens och föräldrarnas gemensamma ansvar för barnets utveckling anser vi att den individuella utvecklingsplanen ska mynna ut i ett s.k. ansvarskontrakt. I kontraktet konkretiseras skriftligt och vilket ansvar som varje part har. Ett sådant kontrakt ska tydliggöra att ansvaret är delat mellan hem och skola. För att kunna ge elever stöd i lärandet krävs regelbundna avstämningar där läraren konstaterar hur långt en elev nått och vad som är nästa steg i elevens kunskapsutveckling. De nationella proven är en hjälp i detta arbete. Proven kan ge läraren information om vad eleven kan och vilka kunskapsbrister som finns. De nationella proven kan bli en signal på att någon hamnat efter och behöver extra hjälp och stöd och kan därigenom påskynda specialpedagogiska insatser. De nationella proven är också nödvändiga för att garantera en likvärdig betygssättning över hela landet, något som också konstaterats i en undersökning av (RiR 2004:11). anser att de nationella proven ska genomföras i flera ämnen än fr.o.m. årskurs fem. Dessutom bör de frivilliga nationella prov som prövar läs- och skrivfärdigheter hos barn i årskurs två bli obligatoriska. Betygen är ett komplement till utvecklingssamtalen. Betygets syfte är att tydligt visa om eleven uppnått de kunskapsmål som krävs samt att motivera och stimulera eleven att nå längre och förbättra sina resultat. Ska detta fungera krävs dock att stegen i betygsskalan inte är för glesa samt att betygskriterierna är tydliga och väl avvägda så att lärare och elever har samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå. Dagens betygssystem är starkt kritiserat framför allt av eleverna själva. Att betygsskalan enbart innehåller tre steg gör att betygen upplevs som orättvisa. Dessutom finns ingen möjlighet att få ett betyg som upplevs som felaktigt omprövat. vill behålla det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. I ett sådant system är betyget ett kvitto på en dokumenterad kunskap till skillnad från det relativa där jämförelsen med andra elever står i centrum och inte kunskapen. Betygen bör ges i en sexgradig skala fr.o.m. årskurs sex. Det skulle göra betygen mer rättvisande och eleverna hinner vänja sig vid att få betyg före slutbetyget i årskurs nio. Dessutom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling ges senast fr.o.m. årskurs fem. Detta kan ske som en del i de individuella utvecklingsplanerna vilka beskrivits ovan. Vi anser även att elever bör ha möjlighet att få betyg omprövade. Detta bör slås fast i skollagen. är betyg ett av mycket få myndighetsbeslut som inte kan omprövas. Det är inte rimligt. Systemet bör självfallet innehålla begränsningar så att inte möjligheten överutnyttjas. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Kunnig och kompetent personal på alla nivåer är avgörande för en väl fungerande skola. Klassfrågan en om lärartätheten i skolan visar att kunniga lärare är den viktigaste faktorn för att elever ska klara skolan bra. En uppvärdering av läraryrket måste ske. För att stärka läraryrket vill vi införa en auktorisation av lärare i form av en lärarlegitimation. Vi vill dessutom förändra lärarutbildningen, stärka rätten till kompetensutveckling, tydliggöra lärarnas arbetsuppgifter i förhållande till andra yrkesgrupper i skolan och se över tillgången till bra arbetsplatser med tillgång till telefon och dator. utvecklar politiken för att förbättra lärarnas situation i riksdagsmotion Ledande lärare. 9.2Rektor pedagogisk ledare och inspiratör Rektorns roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållning och ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. slits rektorerna ofta mellan rollen som administrativ chef och huvudansvarig för den pedagogiska utvecklingen. menar att det måste skapas förutsättningar för skolledaren att vara närvarande i vardagsarbetet. Svensk skola behöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ett skolområde bör inte vara större än att skolledaren hinner vara pedagogisk ledare och inspiratör men också administratör och ekonomisk förvaltare. Det är viktigt för hela skolans verksamhet, men framför allt för lärarna, att ha en närvarande chef att vända sig till. Rektorn kan bidra till att skapa en god skolanda där elever och lärare känner såväl tillhörighet som samhörighet. En gemensam skolklädsel kan ytterligare förstärka vi-känslan på en skola. Därför bör rektor tillsammans med elever och lärare ha möjlighet att införa någon form av gemensam skolklädsel. Det skulle dessutom ha betydelse för att dämpa den märkeshysteri som många elever lider av . Det är nödvändigt att varje skola leds av en person som har god kännedom om barns och ungdomars utveckling och ett stort pedagogiskt kunnande. Personalen bör kunna förvänta sig att rektorn har en pedagogisk utbildning som minst motsvarar utbildningen hos dem han eller hon ska leda. I skolledningen kan rektor kompletteras av personer med särskilt ansvar för ekonomiska och andra administrativa uppgifter. är det en stor andel av rektorerna som inte har gått den rektorsutbildning som genomförs av Myndigheten för skolutveckling. Det är inte acceptabelt eftersom den målstyrda skolan ställer mycket stora krav på rektorernas kompetens och ansvarstagande. Rektorsutbildning bör bli obligatorisk för en person som ska anställas som rektor. Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassistenter fyller viktiga behov i skolan. har många av dessa tjänster dragits in av besparingsskäl i många kommuner. Resultatet har blivit att lärarna fått ta ett större socialt ansvar för eleverna och möta barns och ungdomars uppdämda behov av vuxenkontakt. anser att elevvården är en mycket betydelsefull del av skolans verksamhet. Inte minst i när av alla barn och ungdomar lider av psykiska problem (). Elevvården har kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd som de behöver. En satsning på elevvården är därför nödvändigt både för elevernas bästa och för att avlasta överarbetade lärare. För att bristen på elevvårdspersonal ska kunna åtgärdas föreslår i sitt budgetalternativ mer resurser till kommunerna än regeringen. Förutom lärare och elevvårdspersonal kan också andra vuxna bidra till att skapa en trygg och lugn arbetsmiljö i skolan. har många skolor anställt äldre personer som en resurs i skolan. Föreningen för barnen rekryterar mogna män som klassmorfäder till . anser att systemet med klassmorfar bör utvecklas ytterligare. Det är dock viktigt att påpeka att dessa personer inte ska ersätta lärare med formell utbildning, eller ses som en billig vikariepool. I då arbets- och studiemöjligheter blir alltmer omfattande och komplexa har studie- och yrkesvägledaren en betydelsefull uppgift att lotsa eleverna rätt. En studie- och yrkesvägledare måste ha aktuell kunskap och hålla sig à jour med förändringar inom utbildningsväsendet och därför är det nödvändigt att vägledaren har en god utbildning och får ständig kompetensutveckling. anser därför att skollagen även fortsättningsvis ska kräva att skolorna anställer högskoleutbildade studie- och yrkesvägledare. I övergången mellan grund- och gymnasieskolan spelar studie- och yrkesvägledaren en viktig roll för att hjälpa eleverna så att övergången blir smidig. Övergången mellan grund- och gymnasieskolan har många brister. Bland annat måste informationen bli bättre så att gymnasieskolans lärare inte behöver börja om från början med att identifiera en elevs styrkor och svagheter. När kommunerna övertog huvudmannaskapet för skolan var syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning inom skolväsendet. Intentionerna med reformen har inte förverkligats fullt ut. Både roll- och ansvarsfördelning måste bli tydligare liksom målstyrningen. anser att varje skola bör ha en styrelse. I styrelsen, om ska ledas av rektor, ska finnas representanter för personal, elever och föräldrar ven andra intressenter är tänkbara, som t.ex. representanter för näringslivet från orten, elever som tidigare gått på skolan eller släktingar som mor- eller farföräldrar bör kunna förekomma. Styrelsens uppgift ska vara att arbeta för skolans bästa. Föräldramajoritet kan vara en möjlig konstruktion. Rektor och styrelsen ska utifrån den ekonomiska ram och de mål som är uppsatta vara fria att själva besluta om och utforma skolans verksamhet. Kommunen i sin tur ska ansvara för de ekonomiska ramarna samt för uppföljning och utvärdering. Staten ska slutligen ansvara för lagar och styrdokument som skollag, läroplaner, kursplaner och skolförordningar. Staten ska även ha tillsyns-, uppföljnings- och utvärderingsansvar på ett nationellt plan för att garantera en likvärdig utbildning över hela landet. För att målstyrningen av skolan ska fungera krävs att de statliga målen är tydliga och lätta att tolka. Så är det inte . Framför allt finns ingen prioritering mellan olika mål för skolan. Lärarna ges ingen information om vilka mål som ska prioriteras om inte alla mål kan uppnås. Det är inte rimligt. Grundläggande mål inom läsning, skrivning och räkning måste ha högsta prioritet. bör få i uppdrag att göra en översyn av de nuvarande målen för . För att ytterligare öka möjligheten till profilering för de enskilda skolorna anser att den nationella timplanen bör tas bort. Det är en självmotsägelse att en målstyrd skola även har en timplan med regler för hur många undervisningstimmar som ska ges i varje ämne. Just nu pågår en omfattande försöksverksamhet i 79 kommuner där skolorna arbetar utan timplan och där kursplanerna i stället fungerar som styrdokument. Erfarenheterna har hitintills varit övervägande positiva och bör leda till att den nationella timplanen tas bort i hela landet. Det skulle möjliggöra såväl större hänsynstagande till enskilda elevers behov som till en mer sammanhängande undervisning. Borttagandet av den nationella timplanen bör kombineras med en ökad nationell kvalitetskontroll för att garantera att målen nås i alla ämnen. 10.3Skolverket och Myndigheten för skolutveckling För att garantera en likvärdig utbildning i hela landet krävs en effektiv statlig tillsyn och kvalitetskontroll. Granskningen ska vara lika för alla skolor, såväl fristående som kommunala. En granskning som är noggrant utförd och av hög kvalitet är ett effektivt verktyg för att skapa en likvärdig utbildning. Ansvaret för tillsyn och kvalitetsgranskning ligger på . I och med skapandet av Myndigheten för skolutveckling har roll renodlats och de har fått möjlighet att utöka sitt tillsynsarbete i hela landet. Det är positivt men inte tillräckligt. Flera utredningar, bl.a. från revisorer och , har kritiserat den bristande tillsynen och det är kritik som ska tas på allvar. Den nationella tillsynen av skolan måste stärkas. vill ge ökade resurser samt förtydliga direktiven för att ytterligare lägga tyngdpunkten i verksamheten på tillsyn och kvalitetsgranskning. Det är också viktigt att får en friare roll gentemot regeringen. När det fungerar som regeringens stabsorgan försämras verkets trovärdighet, vilket underminerar verksamheten. Staten ska ansvara för tillsyn och kvalitetsgranskning men inte stå för skolutveckling. Utvecklingsarbetet bör ske på skolorna i varje kommun och på lärarhögskolorna, inte på en statlig myndighet. Myndigheten för skolutveckling bör därför läggas ned. De uppgifter som myndigheten ansvarar för och som även fortsättningsvis bör bedrivas på statlig nivå, t.ex. rektorsutbildningen, ska tas över av . 10.3.1Viktiga områden för kvalitetsgranskning Det finns många områden som måste granskas för att garantera en likvärdig skola av hög kvalitet i hela landet. Ett område som kräver granskning och åtgärder är betygen. I en utredning från konstateras: Flera undersökningar har pekat på betydande brister i betygens likvärdighet. [ ] Brister i betygens likvärdighet har konsekvenser för betygen som styr- och uppföljningsinstrument, och för den enskilde elevens rättssäkerhet. Regeringen och måste ta sitt ansvar och stärka tillsynsinsatser på detta område för att garantera ett likvärdigt betygssystem. Ett annat viktigt område för kvalitetsgranskning är situationen för de ämnen som är förlagda i block. Det är väl känt att vissa ämnen, som t.ex. geografi och religionskunskap lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av t.ex. fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. är det dessutom möjligt att ge ett sammanfattande betyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inom blocket blir osynliga. anser att varje ämne ska betygsättas för sig. Ämnet idrott och hälsa har utökats i skolan, men fått fler teoretiska inslag. För att förhindra att alltfler barn drabbas av fetma och diabetes i tidig ålder måste skolan tydliggöra sin roll som främjare av en god livsstil. Även hem- och konsumentkunskapens roll som förmedlare av kunskaper om näringsläran är viktig i detta sammanhang. Skolans roll ur ett folkhälsoperspektiv bör granskas, och regeringen bör återkomma med förslag till hur detta ska beaktas. Föräldrarnas och elevens rätt att välja skola är en självklarhet för . Mångfalden av skolor berikar och ger den enskilda eleven möjlighet att få en utbildning som passar just honom eller henne. Även internationella konventioner garanterar rätten att fritt välja skola. Det är vårt ansvar att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande och bidrag ska utformas så att de inte hindrar möjligheten att starta och driva en fristående skola. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor i motionen Fristående skolor. 10.5Elevers inflytande och ansvar Elever har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. Inflytandets omfattning och utformning ska anpassas efter elevernas ålder och mognad och utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder, trots att det borde vara tvärtom. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande. Elevrådsarbete och liknande ska kunna ske på skoltid och uppmuntras av de vuxna i skolan. Frånvaro på grund av elevrådsarbete ska ses som en merit, inte som en belastning. Eleverna måste känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Inflytandet bör gälla såväl organisation som undervisning. vill t.ex. uppmuntra skolor att låta äldre elever medverka vid tjänstetillsättningar. En lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Skollagen stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret. Goda förslag finns i det nya förslaget till skollag som presenterades av . Många unga är också engagerade i föreningar utanför skolan och får där lära sig demokrati och att ta ansvar. anser att denna kunskap bättre ska tas till vara och t.ex. bör kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Vid ansökan till högre utbildning bör engagemang i föreningsliv räknas som merit. 10.6Föräldrars inflytande och ansvar Föräldrarna är de viktigaste personerna i ett barns liv. Skolan ska vara ett stöd och ett komplement till föräldrarnas fostran av barnen, inte en ersättning. Föräldrars rätt till information och medinflytande i skolan behöver stärkas. Ett gott samarbete med hemmen är avgörande för en framgångsrik skola. Föräldrarnas intressen, kunskap och kapacitet ska alltid tas till vara i beslut som rör skolans och därmed barnens vardag. I de skolstyrelser som förespråkar bör det därför alltid finnas föräldrarepresentanter. är det viktigt att föräldrarna har respekt för det som är professionens ansvar. Rätt till ökat inflytande innebär även ett ansvar. Föräldrar kan aldrig frånsäga sig sitt ansvar för barnets uppfostran och lägga över det på förskola och skola. Det är viktigt att båda föräldrarna tar ett ansvar för barnets skolgång. Föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet ska få tillgång till likvärdig information även om de bor separat. Många invandrade föräldrar är osäkra på sin roll i skolan. De upplever att skolan skapar distans mellan dem och barnen när barnen snabbare integreras i det svenska samhället. De vet inte vilka rättigheter de har att ta del av skolans verksamhet och känner sig allmänt osäkra i sin föräldraroll. En sådan situation kan skapa konflikter inom familjen och måste motarbetas. Skolan har ett särskilt ansvar för att skapa förtroendefulla relationer till föräldrar med annan språklig och/eller kulturell bakgrund. Föräldrar är också en kanal i arbetet med att öppna skolan mot det omgivande samhället. Skolan bör tillsammans med näringslivet utforma program för elevers kontakt med arbetslivet. Eleverna behöver kunskap såväl om hur det omkringliggande näringslivet ser ut som om arbetslivets krav och villkor. Föreningar och organisationer ska ses som en resurs i skolarbetet och vara välkomna till skolan. Föräldrarnas kunskaper och kontakter bör här bättre tas till vara. 11Elever med behov av särskilt stöd Alla elever i skolan ska uppmuntras att utvecklas till sin fulla potential. För vissa barn kan det innebära att de ska stimuleras att nå mycket längre än vad skolans kursplaner kräver och för andra kan det innebära att extra stöd behövs för att de ska nå fram till de lägst ställda målen. Elever med behov av särskilt stöd är inte en tydligt avgränsad grupp utan de flesta elever har under sin skoltid behov av extra stöd. Behoven är därför lika många och varierande som det finns elever. Det kan vara barn med olika former av funktions- och rörelsehinder, utvecklingsstörning eller som av andra anledningar har särskilt svårt att nå upp till skolans kunskapsmål. Alla lärare bör ha grundläggande specialpedagogiska kunskaper för att förstå och kunna hjälpa barn med behov av särskilt stöd. Nödvändigt är också kunskaper om kulturskillnader och kunskap om hur man arbetar med barn med utländsk bakgrund. ser positivt på de specialpedagogiska resursteam som finns i många kommuner. De innehåller skilda professioner som specialpedagoger, kuratorer, psykologer, logopeder, och personal från som samverkar med att göra helhetsbedömning av eleven för att erbjuda bästa hjälp. Elever med funktionshinder och mindre synliga handikapp måste också få den hjälp och den uppmärksamhet som deras speciella handikapp kräver. Barn och ungdomar med funktionshinder ska så långt det är möjligt erbjudas utbildning i sin hemkommun. Det kan handla om att garantera tillgång till anpassade läromedel eller stöd av specialpedagoger alternativt teckenspråkslärare. Men det måste också finnas statliga specialskolor för de barn som har större behov än kommunerna klarar att tillgodose eller för dem som av andra anledningar vill gå i en skola tillsammans med andra elever i liknande situation. Valfriheten ska vara reell och grunda sig på elevens och föräldrarnas önskemål. De s.k. bokstavsbarnen blir alltfler. Damp, adhd och Asberger är några av de störningar som ökat . Vad ökningen beror på råder det delade meningar om, men klart är att barnen finns och har rätt till meningsfull skolgång. I har vi utvecklat goda metoder för att möta barn som har en lägre intellektuell förmåga. Särskolan är för många barn ett mycket gott alternativ. Det saknas dock alternativ för de barn som har brister i sin förmåga till kommunikation och samspel med andra, som t.ex. vissa av bokstavsbarnen. Det måste därför utvecklas metoder och former för att möta dessa barns individuella behov. Vi utvecklar vår politik för elever med behov av särskilt stöd i riksdagsmotion Elever med behov av särskilt stöd. 11.2Elever med utländsk bakgrund Att komma till ett nytt land innebär att ställas inför många stora utmaningar. En av de största är att lära sig behärska ett nytt språk. Den språkfattige riskerar utanförskap och därför är språket grundläggande i allt arbete med integration. Svenskundervisningen för barn med invandrarbakgrund, Svenska 2, måste förbättras i både förskola och skola. Barnens läsförståelse och begreppsbildning måste kontrolleras med jämna mellanrum eftersom talspråket ofta vida överstiger läsförståelsen hos dessa elever. Många skolor har med framgångsrikt resultat använt sig av skönlitteratur för språkinlärning, man talar ibland om att bada i böcker. Detta har gynnat elevernas kunskaper i stavning och meningsbyggnad och gett alla, inte minst invandrarelever, ett större ordförråd. Modersmålet är det första språk vi lär. Genom modersmålet får vi tillgång till det egna kulturarvet och därigenom utvecklar vi vår identitet och självkänsla. Forskningen visar också entydigt på att god kunskap i modersmålet är nödvändig vid inlärningen av ett nytt språk. Bäst resultat uppnås om barnet redan från mycket unga år aktivt får utveckla och träna både sitt modersmål och det nya språket. (språk Fler möjligheter (2002)). Trots en tydligt reglerad skyldighet att erbjuda eleverna modersmålsundervisning är det en verksamhet som är satt på undantag i de flesta kommuner. Detta har resulterat i att enbart hälften av de elever som är berättigade till det får modersmålsundervisning . För att stärka kvaliteten i modersmålsundervisningen krävs att den i högre grad integreras med övrig skolverksamhet. Modersmålsläraren måste t.ex. ha en given plats i skolans arbetslag för att kunna dela med sig av sin kompetens om flerspråkiga elevers behov. Elever med bristande kunskap i svenska behöver ofta stöd i andra skolämnen på sitt modersmål för att följa med i undervisningen. Det har lett till att modersmålsundervisningen på vissa håll förvandlats till en stödundervisning i andra ämnen. Det är inte rimligt. Undervisning på och i sitt modersmål är två olika saker som fyller helt olika syften. anser att elever med invandrarbakgrund ska ha möjlighet att få ämnesundervisning på sitt modersmål. 11.3Skolor i socialt utsatta områden Regeringen gör en satsning på skolor i segregerade områden genom att satsa 2006 och 2007. Hur och var resurserna ska användas sägs inte, men arbetet ska skötas av Myndigheten för skolutveckling.