mot · GS02Fi16 · 2005-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:100 ekonomiska vårproposition vill att ska vara ett land där det lönar sig att arbeta och där alla människor har ett jobb att gå till . Vi vill se ett företagsamt samhälle där människors kreativitet och skaparkraft tas tillvara. Vi vill ha ett där unga uppmuntras att förverkliga sina drömmar och där kvinnor och män ges lika möjligheter att utveckla sina idéer och sina kunskaper. Mycket positivt har skett på jämställdhetsområdet och i jämförelse med många andra länder har möjligheterna för svenska kvinnor blivit bättre. Men mycket återstår att göra innan på allvar kan sägas vara ett jämställt land. Därför måste målet vara att uppnå jämställdhet genom riktade insatser som gynnar kvinnor. Det gäller sänkta skatter för låg- och normalinkomsttagare, en breddad arbetsmarknad, öppna offentliga monopol för privata alternativ, särskilda program för att öka andelen kvinnliga företagare, ökad trygghet genom fler synliga poliser samt mer pengar till kvinnojourerna. vill att fler går från bidrag till arbete, vi vill att förutsättningarna för att anställa ska vara så goda som möjligt och att det överskott som skapas går till en välfärd värd namnet. För att åstadkomma detta gör vi besparingar och satsningar som vi anser nödvändiga i ett läge då nästan hälften av alla människor i arbetsför ålder en vanlig dag inte är i arbete. För att fler ska få riktiga jobb måste vi göra det möjligt för fler att komma in på arbetsmarknaden; det måste vara möjligt att leva på sin lön som det måste finns många företag i hela som vill anställa fler. Ge fler möjlighet att komma in på arbetsmarknaden Nystartsjobb utan arbetsgivaravgift för alla arbetstagare som varit bidragsberoende . Individanpassad och konkurrensutsatt arbetsförmedling. Kvalificerad yrkesutbildning som möter den efterfrågan som näringslivet har. Bättre möjlighet för funktionshindrade och människor med kroniska sjukdomar att delta på arbetsmarknaden, bland annat genom ökad satsning på lönebidrag. Ge fler möjlighet att leva på sin lön så att fler vill arbeta Sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare gör det möjligt att gå från bidragsberoende till arbete. Sänkt reformerat taxeringsunderlag och sänkt fastighetsskatt för både småhus och hyreshus sänker hushållens bostadskostnader. Ge företagen bättre villkor så att de vill växa och anställa fler Sänk kostnaden för arbetskraft genom halverad arbetsgivaravgift för den första/enda anställda, halverad arbetsgivaravgift för alla nyanställda och halverad arbetsgivaravgift i utsatta regioner. Säkra tillgången på riskkapital genom att avskaffa förmögenhetsskatten, införa skattefritt sparande till startkapital och öka möjligheterna för småföretag att avsätta till periodiseringsfonder. Gör det tryggt att nyanställa, vilket innebär att företagens utökade sjukersättningsansvar måste avskaffas. Förändra snedvridande skatter genom att reformera bolagsbeskattningen för fåmansbolag, sänk dieselskatten och slopa skatten på handelsgödsel. Ge fler regioner och näringar möjlighet att växa i ett grönare Stimulera tillväxtnäringar genom satsningar på kvinnligt företagande, jobb i den hushållsnära sektorn, alternativa bränslen och miljödriven tillväxt. Förbättra kommunikationer och infrastruktur genom mer pengar till liggande planer så att de kan genomföras i snabbare takt. Stärk skattebaserna för kommuner och landsting. Ge mer pengar till forskning och utbildning i alla landsdelar. Sätt ned arbetsgivaravgiften i stödområdet. Med fler människor i arbete kan vi satsa på det vi vill - en välfärd värd namnet. har lagt fram väl finansierade förslag och idéer. Vårens kompletteringar är: Ökad trygghet i välfärdssektorn genom att kommunens inkomst blir mer stabil. Ökad trygghet vid ålderdom genom ökad garantipension. Ökad trygghet i närmiljön genom att öka polisstyrkan till 20 000 poliser och mer pengar till kvinnojourerna. Ökad trygghet vid kris. Genom att staten sätter av pengar i ett katastrofkonto som bör vara en procent av BNP finns resurser att ta av när en ny katastrof drabbar . För att åstadkomma vårt reformpaket som vi beskrivit ovan behövs ordentliga resurser. Besparingar måste dock ses i sitt sammanhang med de intäktsförstärkningar för hushållen som vi beskrivit. För att komma till rätta med kostnader kopplade till sjukfrånvaron vill vi införa ytterligare en karensdag. Ersättningsnivåerna på behålls för familjeförsörjare, medan nivån för övriga sänks till . Trafikförsäkringen privatiseras för att ge bilister incitament att köra säkrare och låta försäkringsbolagen ta hand om hela bilförsäkringssystemet. Ett sparbeting sätts på administrativa kostnader inom staten på av overheadkostnaderna. 4.1Den Socialdemokratiska regeringsmakten är vid vägs ände7 4.2Sverige är ett land med goda förutsättningar7 5Från utanförskap till arbete8 5.2Arbetsförmedling med människan i centrum9 5.3Utbildning efter individuella behov9 5.4Alliansens förslag till nystartsjobb9 5.5Fler lönebidragsplatser och höjd ersättning11 5.6Förbättrad rehabilitering och uppföljning11 6Ge människor möjlighet att leva på sin lön11 7Ge företagen bättre villkor16 7.1Gör det möjligt för alla att starta företag - förbättra tillgången på kapital16 7.1.3Öka möjligheterna till avsättning i periodiseringsfonder17 7.2Gör det lättare att anställa17 7.2.1Inför halverad arbetsgivaravgift för den först anställda/soloföretagaren17 7.2.2Halvera arbetsgivaravgiften för nyanställda17 7.2.3Fortsatt halvering av arbetsgivaravgiften i stödområden18 7.2.4Det måste vara tryggt att anställa nya medarbetare18 7.3.2Uppvärdera den hushållsnära sektorn19 7.4Ta bort snedvridande skatteregler21 7.4.2Gör skatter inom jordbruket konkurrensneutrala21 7.6Kommunikationer - en förutsättning för arbete och tillväxt22 8.1Trygga jobb i välfärdssektorn24 8.3Centerpartiet satsar på polisen25 9Finansieringen och dess bakgrund27 9.2Administrativa kostnader i statens verksamhet28 9.3Sparande i offentlig sektor29 10.1Förslag till förändrade skatter, periodiserade siffror för statlig del34 10.2Specifikation av c-budget per utgiftsområde35 beslutar att godkänna förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (kap. 4-9). beslutar avslå regeringens förslag om anställningsstöd (avsnitt 3.2.10 i proposition 2004/05:10). har hög arbetslöshet och har haft det . Analytiker och regeringen har turats om att markera att vändningen kommer snart, men den förefaller fortfarande vara långt bort. () inleder sin beskrivning i arbetskraftsundersökningen för med att konstatera: Allt fler är utanför arbetskraften. Ljusningen på arbetsmarknaden låter vänta på sig. Antalet personer utanför arbetskraften ökar och varken antalet sysselsatta eller antalet arbetslösa visade någon statistiskt säkerställd skillnad jämfört med . En genomsnittlig dag går av den svenska befolkningen till ett jobb. Således är av olika skäl utanför arbetsmarknaden och därmed utanför produktionen. Detta förhållande är grundorsaken till att våra skatter, som är högst i världen, ändå inte räcker till. Tre kända och vedertagna politiska och ekonomiska instrument finns för att hantera ett lands ekonomi: Penningpolitik, finanspolitik och strukturpolitik. De två förstnämnda kategorierna påverkar den ekonomiska utvecklingen och såväl tillväxt som arbetstillfällen är främst på kort sikt beroende av dessa. För att garantera en god ekonomisk utveckling på lite är det nödvändigt att utveckla strukturpolitiken. Ett stabilt ramverk för den ekonomiska politiken ger bättre förutsättningar för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Därför måste finanspolitiken bli mer långsiktig eftersom det är den som lägger grunden för en bra och långsiktig strukturpolitik. Att befinner sig i ett bekymmersamt läge beror inte främst på problem i penningpolitiken utan att finanspolitiken varit för kortsiktig och inte förändrat samhällets struktur. Ansvaret för dagens situation vilar alltså på den sittande regeringen och dess oförmåga att anpassa ekonomi och konkurrenssituation till en allt mer flexibel och internationell spelplan. Ändras inte strukturerna kommer framtidens välfärd att kräva ännu högre skatter, vilket både stats- och finansministern flaggat för. Detta är ett föråldrat tänkande, ett tecken på bristande kreativitet och ger allt starkare signaler till att behöver ett nytt styre och en ny regering efter valet . 4.1Den Socialdemokratiska regeringsmakten är vid vägs ände Trots att den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken oavsett konjunkturläge kostar runt står över en miljon människor i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden. Enligt är av arbetskraften öppet arbetslös och är sysselsatt i åtgärder, vilket innebär att den stigande siffran över den totala arbetslösheten är (). Till och med LO, Socialdemokraternas främsta bundsförvant, har uttalat att den verkliga arbetslösheten ligger på . I denna siffra inkluderar LO förutom de som är öppet arbetslösa eller i åtgärder, även exempelvis människor som är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Oförmågan att ändra på strukturer har resulterat i att Socialdemokraterna har byggt ett samhälle för eliten, ett samhälle som endast välkomnar den som är högpresterande och aldrig sjuk. Stora grupper i samhället stängs ute; äldre, sjuka, kvinnor, nya svenskar och ungdomar upplever höga trösklar in på arbetsmarknaden. och dess invånare förtjänar bättre. Det är därför vill ha en ny regering och en ny politik, där var och en som vill bidra också får chansen att göra det. Trots triumfatoriska proklamationer från regeringen och om att sjukskrivningarna nu minskar ligger den samlade ohälsan kvar på i stort sett samma nivå som . Sjukskrivningarna har minskat något, men ökar förtidspensioneringarna snabbt. Möjligheten att efter tolv månaders sjukskrivning bevilja sjukersättning och aktivitetsersättning (förtidspension) har blivit regeringens viktigaste verktyg för att nå målet om halverade sjukskrivningstal . Det går inte att avfärda de höga sjuktalen som fusk eller bidragsmissbruk, men det är uppenbart att varken den fysiska hälsan eller arbetsvillkoren väsentligt har försämrats. Troligen handlar det om en kombination av flera faktorer, exempelvis en dåligt fungerande arbetsmarknad där människor blir kvar på jobb även om de inte trivs och bidragssystem som erbjuder både arbetsgivare och arbetstagare en någorlunda bekväm tillvaro som någon annan får betala. 4.2Sverige är ett land med goda förutsättningar vill att ska vara ett land där det lönar sig att arbeta och där alla har ett jobb att gå till , oavsett kön, ålder, etnisk bakgrund eller bostadsort. Vi vill se ett företagsamt samhälle där människors kreativitet och skaparkraft tas tillvara. Vi vill ha ett där unga uppmuntras att förverkliga sina drömmar och där kvinnor och män ges lika möjligheter att utveckla sina idéer och sina kunskaper. Vårt land har fantastiska möjligheter. Vi är högutbildade. Vi har företag som är framgångsrika på en världsmarknad. Vi tillhör de länder som satsar mest på forskning i hela världen. Vi har stora och inkomstbringande naturtillgångar och vi har väldiga naturvärden som gör vårt land attraktivt för många att besöka. Vi har över en miljon människor som väntar på att få delta i arbete och skapa sin egen försörjning. Vi är ett av de mest jämställda länderna i världen, även om det givetvis fortfarande finns mycket kvar att göra innan på allvar kan sägas vara ett jämställt land. Ändå lyckas inte . För att ska klara av att möta den internationella konkurrensen måste vi inse att är en del av globaliseringen. För att skapa fler jobb behövs en nystart, en ny politik som utnyttjar alla våra möjligheter, som ger var och en chansen att bidra, som tar tillvara all kreativitet, fantasi och allt hårt arbete människor är beredda att lägga ner. Vad ska då den nya politiken bestå av? Både arbetsgivare och fack, företagare och anställda, riktar uppmärksamheten mot ungefär samma lösningar: företagsklimatet, skatterna, utbildning, riskkapitalet, forskning och utveckling samt infrastrukturen. Det behövs alltså en rad åtgärder för att minska arbetslösheten och skapa nya jobb. 5Från utanförskap till arbete Trots den höga arbetslösheten och misslyckad arbetsmarknadspolitik fortsätter regeringen att satsa pååtgärder som inte ger några riktiga jobb - fler Ams-åtgärder, satsningar på friår och laborerande med statistik för att dölja hur många det är som inte arbetar. vill inte dölja arbetslösheten, vi vill göra något åt den. Den absolut viktigaste ingrediensen för att få människor i riktiga arbeten är att det skapas nya jobb. vill satsa på att uppnå sysselsättningsmålet där av alla människor i arbetsför ålder ska ha ett arbete. För att det målet ska kunna uppnås är det särskilt viktigt att underlätta företagandet eftersom det är det som leder till nya jobb. Dagens arbetsmarknadspolitik präglas av ett grupptänkande som vill komma bort ifrån. Människor har olika behov, bakgrund, utbildning, intressen och förutsättningar. Det behövs en större flexibilitet för att hänsyn ska kunna tas till vilka individuella lösningar som är bäst för olika personer. För att få fler människor i arbete måste arbetsmarknadspolitiken förändras, i kombination med en politik för ökad tillväxt. vill lämna den centraliserade arbetsmarknadspolitiken till förmån för mer lokal makt. Besluten och resurserna ska ligga nära individen där kunskapen om de lokala förhållandena finns. 5.2Arbetsförmedling med människan i centrum Arbetsförmedlingarna måste förbättras och bli mer individinriktade. Istället för att som lägga stora resurser på att administrera friåret måste fokus för arbetsförmedlingarna vara att matcha arbetssökande med lediga jobb. Många arbetssökande upplever en frustration över att de inte får något stöd av arbetsförmedlingen i processen med att söka jobb. vill ha en aktiv arbetsförmedling som lyckas matcha arbetssökande med arbetsgivare. För att åstadkomma detta vill vi se lösningar som stimulerar privat förmedlingsverksamhet där privata aktörer tillåts erbjuda arbetsförmedlingstjänster. Konkurrensen i förmedlingsverksamheten kommer att gynna de arbetssökande. De får ett större utbud och kan välja förmedling som inriktar sig på rätt kompetens eller yrkesgrupp och kan snabbare få matchningshjälp. Antalet arbetsförmedlare skulle ocksåöka och varje arbetssökande få bättre hjälp och stöd. Det är orimligt att tro att arbetsförmedlingarna i dagens situation ska kunna ge bra hjälp till alla arbetssökande när de har 100-700 arbetssökande per arbetsförmedlare. För att förmedlarna ska kunna arbeta effektivt måste antalet arbetssökande per förmedlare minskas betydligt. kommer att arbeta för en lösning där privata arbetsförmedlare ges möjlighet att arbeta parallellt med de offentligt finansierade arbetsförmedlingarna. Detta har med stor framgång provats bl.a. i . Genom omprioritering inom utgiftsområdet kan resurser skapas för en sådan satsning. 5.3Utbildning efter individuella behov För att öka tillväxten måste de flaskhalsar som uppstår i företagen på grund av brist på kompetens åtgärdas. Utbildningar som är anpassade efter näringslivets behov, och som leder till riktiga jobb, ska prioriteras. vill ge fler platser till kvalificerade yrkesutbildningar, s.k. KY-utbildningar. Vi vill också underlätta för dem som vill studera och vidareutbilda sig under hela sitt yrkesverksamma liv genom att införa ett individuellt kompetenssparande. 5.4Alliansens förslag till nystartsjobb Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att underlätta för människor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Tillsammans med de övriga borgerliga partierna i lägger vi därför ett gemensamt förslag om nystartsjobb som riktar sig till människor som varit borta länge från arbetsmarknaden. Erfarenheter från andra länder och forskning tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat bl.a. i , och . I och har riktade skattelättnader introducerats i form av sänkta sociala avgifter eller andra skatter för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster. Ett problem med riktade skattelättnader är s.k. undanträngningseffekter, som både innebär att anställningen skulle ha kommit till stånd ändå och att någon annan skulle ha fått jobbet om inte subventionen fanns. Studier som utvärderat olika skatterabatter visar att utformningen av stödet kan begränsa undanträngningseffekterna. Enligt bör skattelättnaderna: inriktas på väl avgränsade grupper som befinner sig långt utanför arbetsmarknaden, inte vara inkomstrelaterade eller ge upphov till marginaleffekter, inriktas mot den privata sektorn, gälla löner enligt gängse avtal (inte understiga gällande minimilön) och kontrolleras och följas upp noggrant. Vi föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende - dock i högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar som varit arbetslösa också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnaden med upp till ett tak, begränsas inte nystartsjobben av ett tak som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstöd från LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Alliansen anser det viktigt att nystartsjobben omfattas av LAS. 5.5Fler lönebidragsplatser och höjd ersättning Människor med funktionshinder ska ha en naturlig plats på arbetsmarknaden istället för att erbjudas förtidspensionering och utanförskap. vill öka antalet lönebidragsplatser och även höja bidragsnivån som är mycket låg. Vi föreslår att den bidragsgrundade lönekostnaden i lönebidraget höjs från dagens 13 700 till Ams rekommenderade nivå på 17 700 kronor.Likaså bör människor kunna få lönebidrag och inte som med gräns vid . Anslaget Särskilda insatser för arbetshandikappade höjs med totalt , vilket skulle ge ytterligare ca 5 300 lönebidragsplatser. 5.6Förbättrad rehabilitering och uppföljning För att råda bot på de höga ohälsotalen krävs åtgärder för att dels radikalt förbättra arbete med rehabilitering och uppföljning av sjukskrivningsfall, dels förändra de ekonomiska drivkrafterna så att sjukskrivning blir en mindre attraktiv lösning. har tidigare föreslagit en rehabiliteringsgaranti som innebär att åtgärder och uppföljning ska inledas redan efter en månads sjukskrivning. Om inte klarar detta ska den sjukskrivne kunna göra anspråk på en rehabpeng och köpa rehabåtgärder på den privata marknaden. Vi har också föreslagit att istället för arbetsgivaren ska ta huvudansvaret för upprättandet av rehabiliteringsutredning. En tydligare rollfördelning är en till en snabbare process. 6Ge människor möjlighet att leva på sin lön Självbestämmande är utgångspunkten för skattepolitik. Både kvinnor och män ska känna att den egna inkomsten räcker att leva på utan godtyckliga bidrag. Kommuner ska så långt som möjligt vara självförsörjande och självbestämmande utan att statliga pålagor dränerar såväl initiativrikedom som skattebaser. Den enskilda företagaren ska känna frihet att kunna utveckla sin idé utan att en myriad av regler lägger hinder i vägen. Genom en omläggning av skattesystemet bygger ett nytt samhälle underifrån där vanmakten ersätts av delaktighet där människor känner att det offentliga och civilasamhället behöver individen - inte tvärtom. Ett skattesystem byggt på federalismens principer gör att kommunerna får behålla sina skattebaser och de kan själva utveckla sina verksamheter utan att bli förvandlade till statsmaktens lakejer. Merparten av skatterna är ingrepp i friheten för vanliga människor och företag. är de nödvändiga för att finansiera våra offentliga åtaganden. Politiker har därför en skyldighet att se till att skattemedel används på ett förnuftigt sätt. måste även skattesystemet utformas så att det är tydligt, enkelt och förutsägbart. har krävt en radikal skattereform avsedd att gynna dem med normala och låga inkomster. Det finns få andra länder som likt beskattar sina låginkomsttagare lika hårt som . kan många låginkomsttagare inte leva på sin lön. För många andra innebär totala marginaleffekter att eventuella löneökningar effektivt äts upp av exempelvis höjda skatter och sänkta bostadsbidrag. Detta orsakar de välkända fattigdomsfällorna som innebär att hur mycket man än anstränger sig genom vidareutbildning eller att gå upp i arbetstid kvarstår i stort sett samma låga disponibla inkomst efter höjda skatter och sänkta bidrag. Detta innebär en maktlöshet som är mycket skadlig för framför allt de individer som drabbas, men även för samhället i stort. vill göra det möjligt för låg- och medelinkomsttagare att leva på sin lön och att göra det lönsamt att arbeta. Det nuvarande grundavdraget minskar skatten för alla skattepliktiga bidrag såväl som för vanliga förvärvsinkomster i de mycket låga inkomstskikten. Redan vid inkomster på ca trappas grundavdraget av vilket innebär att för dem med låga inkomster orsakar grundavdraget ständigt stigande marginalskatter. Med det nuvarande grundavdraget är incitamenten för att gå från bidrag till ett riktigt jobb låga. föreslår istället ett jobbavdrag som utgår mot inkomster från förvärvsarbete och som påvisas i Tabell 1 nedan. Jobbavdragets storlek vid olika lönenivåer. Jobbavdrag (kr) 23 000 + av inkomsten över 50 000 Som ovan + av inkomsten över 100 000 I figur 1 visas skillnaden mellan det nuvarande grundavdraget och jobbavdrag. Infasningen av avdraget görs på inkomster upp till för att därefter ligga . Vid denna nivå sänker jobbavdraget den beskattningsbara inkomsten med . Eftersom ingen avtrappning av avdraget sker minskar också marginalskatterna betydligt, vilket visas i nedan. Marginalskatterna sänks i praktiken1 för alla inkomstkategorier . Detta ger några mycket positiva ekonomiska effekter. För den enskilde kommer det att löna sig att gå upp från deltid till heltidsarbete, eller att vidareutbilda sig. Det får också effekter på arbetsutbudet, något som bland annat har påvisat. En marginalskattesänkning leder till att fler kommer ut i arbete, antalet arbetade timmar ökar och detta får i sin tur effekter på efterfrågan och ekonomisk tillväxt o.s.v. höjer reseavdraget till per mil och tillsammans med avdrag för resekostnader, pensionssparande, kostnader i samband med tjänsteresor görs dessa avdrag om till skatterabatter lika för alla, som utgår från kommunalskattesatsen. Marginalskatt i procent vid olika månadslöner. Storleken på inkomstskattesänkningar framgår av Tabell 2 nedan och är för netto .