mot · GT02Kr381 · 2005-10-05 00:00:00 — har varit tio förlorade år för . Våra gemensamma resurser har inte växt så mycket som skulle ha varit möjligt. Vår välfärd har blivit sämre. Kulturen har drabbats av nedskärningar, sänkt eller utebliven uppräkning av anslag, indragna anslagssparanden och en tilltagande otrygghet för kulturarbetare. var bland de rikaste länderna i världen. är fattigast i . Effekterna av detta har gett utslag också på kulturens område. Museernas samlingar förstörs. På grund av resursbrist kan museerna inte vårda sina samlingar på bästa sätt. Kulturarvet vittrar sönder alltmer . Regeringen har inte tagit sitt ansvar för scenkonstens utövare och deras pensioner. Kostnader har lagts över på institutionerna som inte fått kompensation fullt ut. Regeringens tillskott i årets förslag till budget är fortfarande för litet. Prestigeprojekt tränger ut annat. Stora prestigebetonade projekt har trängt undan andra viktigare uppgifter inom kulturpolitiken, tvångsinförandet av digital-tv samt fri entré på 19 statliga museer. Förändring är nödvändig. behöver en liberal kulturpolitik. I denna motion presenterar vi våra förslag till en bättre kulturpolitik. behöver en starkare kulturpolitik. Vi föreslår väsentliga förstärkningar av bidragen till den regionala kulturverksamheten. Vi föreslår höjda anslag till museerna så att förstörelsen av vårt kulturarv kan upphöra. Vi tillskjuter medel för att lösa institutionernas ekonomiska problem så att pensionsfrågan för dansare och sångare en gång för alla kan lösas. Frihet, mångfald och kvalitet8 Jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturlivet9 Kulturen är en tillväxtfaktor10 Kulturens villkor i samhället11 Fri entré en gökunge för kulturen11 Kulturen behöver finansiering från flera håll13 Sponsring av kultur ska underlättas15 Stärkt stöd till de nationella institutionerna16 Öka stödet till de fria grupperna18 Nationellt viscentrum i Västervik19 Upphovsrättslig ersättning till kulturtidskrifter för kopierat material20 Mycket läsning av skönlitteratur21 Biblioteken behövs också i IT-åldern22 Ansvar för den svenska fotoskatten25 Prioritering av vissa mindre museer26 Utställning av museiföremål och fornfynd26 Stimulera barns och ungdomars kulturintresse28 Fri entré på museer för barn och ungdomar28 System för upphovsrättslig ersättning, stipendier och bidrag31 Kultur- och språkstöd till invandrare och minoriteter34 Samisk kultur och Sametinget35 Ökade resurser till trossamfunden35 Omvandling av myndigheten historia37 Avskaffa filmcensur för vuxna37 begär att regeringen lägger fram förslag till nya mål och mätbara delmål för kulturpolitiken i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens anförs om uppföljning av jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturen som tillväxtfaktor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att lösa institutionernas hyresproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av långsiktig ekonomisk planering för teatrarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning för att ta fram förslag om hur fristående kulturstiftelser kan inrättas och finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sponsring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning och omfördelning av medel till regional kulturverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Statens kulturråds verksamhet och anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till nationalscenerna Operan, och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till inklusive Moomsteatern. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkt permanent stöd till och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pensionskostnaderna för scenkonstnärerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till de fria teatergrupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till att bygga upp ett nationellt viscentrum i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till kulturtidskrifterna och skapandet av en paraplyorganisation för att tillvarata kulturtidskrifters upphovsrättsliga intressen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkta bidrag till bibliotekens litteraturinköp. beslutar att upphäva bibliotekslagen (1996:1596). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kyrkoantikvarisk ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på museernas kvalitet och samlingsvård i stället för fri entré. begär att regeringen lägger fram förslag till en plan för hur staten kan stödja att museernas samlingar kan vårdas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överföring av delar av Riksutställningars uppgifter till regionala museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omlokalisering av Riksutställningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den svenska fotoskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om visning av kulturskatter nära fyndplatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lån av museiföremål och översyn av beslutsordningen i frågor som rör dispositionen av det nationella kulturarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om exploatering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra utgivningen av dialektordboken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera barns och ungdomars kulturintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att erbjuda museer möjligheten till fri entré för barn och ungdomar upp till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kommunalt stöd till musik- och kulturskolornas verksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det regionala och lokala ansvaret för konstnärlig utsmyckning av det offentliga rummet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om former för stöd till verksamma konstnärer och upphandling m.m. av offentlig konst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av systemen för stipendier, bidrag, upphovsrättsliga ersättningar och droit de suite. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbundens bidrag och verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppvärdering av folkhögskolornas roll och behovet av en utredning om finansiering av samarbetet mellan svenska folkhögskolor och motsvarande utbildningar i de baltiska länderna och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spetskonsulenten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och språkstöd till invandrare och minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till den samiska kulturen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till trossamfunden. begär att regeringen återkommer med förslag på en långsiktig finansiering av utgivningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om att göra Måltidens hus i till ett nationellt centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdragsverksamhet och omlokalisering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om omvandling av myndigheten historia till en stiftelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett permanent nordisk-baltiskt fredsmuseum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny åldersgräns i samband med att vuxencensuren avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra visning av barnförbjudna filmer och filmer med åldersgräns på babybio. avslår regeringens förslag till ändring av lagen (1989:41) om tv-avgift. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet 28:5 Bidrag till Operan, m.m. Rikskonserter , Operan och +5 mnkr vardera +1 mnkr och +2 mnkr 28:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 28:7 Vissa teater-, dans- och musikändamål , till och till föreställningsverksamheten inköp av litteratur, 3,5 mnkr En bok för alla, Kulturtidskrifter 28:15 Konst i den gemensamma miljön Större ansvar tas lokalt och regionalt Fullföljande av överenskommelse med Frivillig fri entré, +11 mnkr bl.a. vård av samlingar Frivillig fri entré , bl.a. vård av samlingar +5 mnkr , +0,+2 mnkr, vård av samlingar +14 mnkr Bl.a. vård av samlingar 28:34 Forum för levande historia 28:39 Stöd till trossamfunden Minskade medel till ungdomssatsning Bevarandeplan, vård av arkivalier m.m. Museer erbjuds att införa fri entré för barn och ungdom 1Yrkande 7 hänvisat till SkU. 2Yrkande 32 hänvisat till UbU. I denna motion beskriver hur kulturens villkor kan förbättras. Vi tar vår utgångspunkt i en liberal grundsyn på människan och det sammanhang där hon är satt att verka. Kulturen erbjuder visioner, reflektion, fördjupning och livsglädje och utgör en grogrund för tolerans och skapande möten mellan människor. I motionen framställs även budgetyrkanden som motiveras i andra motioner. Frihet, mångfald och kvalitet Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna i den liberala kulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle. Den enskilda människan är utgångspunkten för liberal tanke och politik. Hennes frihet, livskvalitet och utveckling är det centrala syftet. Kulturen erbjuder individen möjlighet till bildning, reflektion och personlig utveckling. Kulturen bidrar till nya sätt att förstå och påverka det samhälle vi lever i. Frihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen. Det handlar om frihet att uttrycka sig; frihet att utvecklas; frihet att röra sig över stora avstånd i tankarnas och drömmarnas värld; möjlighet att slippa instängdhet, begränsningar och trångsynta mönster för tanke och handlingar. För att fortsätta forma demokratin krävs ett levande offentligt samtal. Kultur i form av konst, litteratur och teater är ofta det som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal. Att kulturlivet är fritt från ingripanden och begränsningar är en förutsättning för att uppnå det livaktiga offentliga samtalet. Få områden lämpar sig så illa för lagstiftning och anvisningar som kulturen. Alla försök att med lagar snäva in kulturen, vars inneboende kraft finns just i att vara fri, dynamisk och ifrågasättande, måste avvärjas. Därför kan det vara speciellt viktigt att det som inte får allmänt gillande uttrycks. Så slipar vi våra argument eller finner att de inte bär. Frihet är en nödvändighet för ett levande kulturliv. Frihet innebär i grunden respekt för den konstnärliga kompetensen. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarna och till etablerade föreställningar om livet. Kulturinstitutioner får inte heller ge efter för påtryckningar från andra nationer, befolkningsgrupper eller enskilda personer för att avstå från att visa verk av olika slag. På många håll i världen är kulturlivet fortfarande inte fritt utan utsätts för politiska påtryckningar. Även om lyckligtvis är förskonat från detta, så finns det fortfarande mycket att göra för att främja vår kulturs frihet. Högt på dagordningen står att kämpa mot kulturens beroende av alldeles för få finansiärer och givare för att öka de ekonomiska resurserna. De tre målen för vår liberala kulturpolitik frihet, mångfald och kvalitet är beroende av varandra. Frihet betyder bl.a. en konkret frihet att vända sig till flera och olika finansieringskällor. Mångfalden av finansieringsmodeller kan ge rum för en mångfald av olikartade produktioner och distributionsmodeller. Kvalitet föds just i det kraftfält på vilket mångfaldens skeenden fritt samspelar. Kvalitet, när det gäller kulturverksamhet, kan bedömas dels utifrån skickligheten hos konstnären att gestalta det han eller hon vill, dels hur nyskapande det är, eller hur väl det anknyter till sådant som tidigare gjorts. Kvalitet måste bedömas efter objektiva kriterier, men eftersom konst ofta handlar om upplevelser går det inte att förbise den subjektiva värderingen av ett konstverk. Därför kan man inte sätta upp generella regler för vad som är kvalitet. Kulturpolitiken är politikens mest ödmjuka gren, som den är ett politiskt område som kräver energi och beslutsamhet. Den får och kan inte sträva efter att styra kulturlivets utveckling. Den ska däremot ge starka impulser, bestämt försvara de demokratiska principerna om tanke- och yttrandefrihet samt garantera förutsättningarna ekonomiska och organisatoriska för en sund vardag när det gäller produktion, distribution och mottagning av kultur. Därför måste kulturpolitiken struktureras av tydliga mål. Fler av de kulturpolitiska mål som beslutade om 1996 har snarare karaktären av medel för kulturpolitiken än mål. liberalerna föreslår därför, i likhet , att de nuvarande målen förändras för att uppnå större klarhet. Målen för kulturpolitiken medger i liten utsträckning någon kvalificerad uppföljning av politikens resultat. Det måste kunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte. liberalerna föreslår därför att de nationella målen för kulturpolitiken, under den förnyelseprocess som vi föreslagit, bör inledas, kompletteras med uttryckliga, mätbara mål för de enskilda kulturpolitiska insatserna. Vad som här är sagt om kulturpolitikens mål och komplettering med mätbara delmål bör ges regeringen till känna. Jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturlivet Den vars livsvillkor aldrig speglas i det kulturella utbudet kan inte känna någon samhörighet med kulturen i det land hon lever. Om kulturen brister i bredd blir den likriktad och bidrar till utanförskap. Däremot kan kulturen, genom att uppvisa en mångfald och bredd i perspektiv, bidra till att överbrygga klyftor och betona det allmänmänskliga och enande snarare än det åtskiljande och särande. Det finns en mängd faktorer som påverkar de generella livsvillkoren för en människa, såsom kön, etnicitet, yrke, social och ekonomisk bakgrund, sexuell läggning och ålder. Det är givetvis vare sig möjligt eller önskvärt att anslå några kvantitativa mål för hur stor del av produktionen inom ett visst område som riktas till en viss grupp. Däremot är det både möjligt och rimligt att diskutera hur de kulturpolitiska medlen används i förhållande till sådana faktorer. Här ställs frågor både om vem som producerar och för vems räkning; vem som är subjekt och vem som är objekt i förhållandet mellan kulturskapare och publik. Förhållandet får inte fastna i det alltför vanliga kategoritänkandet där en viss del av resurser, tid och utrymme anslås åt minoriteter medan resten av utbudet är dominerat av en tydlig normativitet i fråga om egenskaper som kön, etnicitet och demografi. Detta är ett område av de allmänna kulturpolitiska målen som bör vara föremål för fördjupade studier och återkommande uppföljning. Vad som här sagts om uppföljning av jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturpolitiken bör ge regeringen till känna. Kulturen är en tillväxtfaktor Kulturen är en verksamhet med ett egenvärde, men det hindrar inte att man kan se klara kopplingar mellan ett vitalt och nyskapande kulturliv och den ekonomiska tillväxten. Det finns en föreställning om kultur och kommunikation som ett slags onödigt smycke, en marginell företeelse som kräver subventioner men aldrig ger vinst. Vi behöver ta till oss en helt annan syn. Att inte satsa på kulturen betyder att stänga sig ute från dagens och morgondagens världsomfattande arbetsmarknad. De nya informations- och kommunikationsmedierna blandar stillbild och text, rörlig bild och musik, grafik av hög konstnärlig kvalitet och dans eller annan form av kroppslig kommunikation. Helt nya medier med revolutionerande uttrycksmedel för kulturella upplevelser föds. Sedan vann 1974 har en strålande framgångsrik musikindustri vuxit fram. Både musikindustrin och upplevelseindustrin är stora exportframgångar, där svensk musikexport endast överträffas av och . Svensk design uppmärksammas internationellt och ger svensk industri möjligheter att nå nya marknader. Även inom har olika former av kulturyttringar inneburit en god tillväxt utanför de stora städerna, t.ex. i . Festivaler och arrangemang som samlar folk kring film, musik och teater utgör en stark motor i berömda turistorters utveckling eller placerar tidigare okända små samhällen på de internationella resornas kartor. För att nå detta krävs en god samhällelig kulturinsats, vilket kan jämföras med det offentligas ansvar för grundförutsättningarna i andra verksamheter, att genom utbildning, en fungerande infrastruktur och effektiva institutioner skapa bästa möjliga tillväxtbetingelser. Det finns många delar inom kulturen som stimulerar till kreativitet. Kommunala musikskolor likväl som och har betytt mycket för att grundlägga den svenska musikindustrins exportframgångar. Därtill kommer också att kunskap om vårt kulturarv är viktig, inte minst för ungdomar. I lever dock kulturskaparna alltjämt under svåra omständigheter. De flesta människor som försörjer sig på att skriva, spela musik, måla, dansa eller spela teater är inte och kan inte bli fast anställda. Till och med de stora institutionerna har en i grunden svag ekonomi. Beträffande de enskilda konstnärernas villkor hänvisas till en gemensam borgerlig motion. Kulturens villkor i samhället Kulturens allt överskuggande problem är ekonomin. De ekonomiska förutsättningarna är inte bara avgörande för mångfald och kvalitet i utbudet av kulturella aktiviteter utan de är också, som tidigare berörts, på ett djupare plan avgörande för om målsättningarna om en fri och obunden kultursektor ska vara verklighet eller tomma ord. Därför är inte bara storleken på de offentliga kulturanslagen viktiga, utan det är de samlade ekonomiska villkoren som är avgörande. Kulturpolitiken bör i princip vara generell. Selektiva urvalsprinciper måste tillämpas restriktivt. Långsiktighet, effektivitet och kvalitetsmedvetande måste prägla politiken på kulturområdet i ännu högre grad än andra områden. Kulturverksamhet kräver längre planeringshorisont än många andra verksamheter. Det gäller förstås kulturskaparnas villkor, deras möjlighet till försörjning och deras utbildning. Det gäller också hela det rika kulturarv som skapar referensramar och utgångspunkter för dagens produktioner. Lika lite som man kan få fram en skolad operasångare genom en månads repetitioner kan man skapa en tradition som den som ger operan dess särskilda inramning och ställning, genom fläckvisa insatser med osäker framtid. Det tar ofta tid att bygga kultur. vill därför se till helheten när det gäller de ekonomiska villkoren för kulturen. Att det är nödvändigt att prioritera mellan olika insatser inte bara på grund av deras angelägenhetsgrad utan också med ekonomiska realiteter i åtanke, är en bister verklighet. På samma sätt kommer människors vilja att betala för kulturella upplevelser liksom företags vilja att bistå med sponsring att påverkas av den allmänna ekonomiska konjunkturen. Av dessa skäl är det särskilt viktigt att staten har förmåga att prioritera det ingen annan kan väntas ta ansvar för. Fri entré en gökunge för kulturen Satsningen på fri entré på de statliga museerna har mycket riktigt blivit den gökunge i kulturbudgeten som varnade för när förslaget först fördes på tal. Den tränger ut vad vi anser betydligt mer angelägna kulturpolitiska uppgifter. Vi menar att det offentliga kulturstödet mot denna bakgrund bör förstärkas något samt ges en tydligare prioritering efter ovanstående principer. Inom ramen för hela utgiftsområdet anslår för vart och ett av budgetåren, 2006, 2007 och 2008 nära mer än regeringen. Vi föreslår också en rad omprioriteringar inom och mellan enskilda anslag. Anslagsutvecklingen respektive 2008 ser ut så här: 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet 28:5 Bidrag till Operan, m.m. 28:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 28:7 Vissa teater-, dans- och musikändamål 28:9 Litteraturstöd och kulturtidskrifter 28:15 Konst i den gemensamma miljön 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:34 Forum för levande historia 28:39 Stöd till trossamfunden Nytt: Bevarandeplan, vård av arkivalier m.m. Nytt: Museer erbjuds att införa fri entré för barn och ungdom Nytt: Upphovsrättsfond för kulturtidskrifter I samband med förra årets budgetmotion påpekade vi att det på flera ställen finns negativa siffror för pris- och löneomräkning (PLO). För ett antal institutioner har det att göra med fallande hyrespriser på hyresmarknaden. Att institutionernas hyreskostnader är så pass stora att sjunkande hyrespriser får ett så starkt genomslag i PLO, är i sig kanske ofrånkomligt i många verksamheter som är inhysta i ändamålsfastigheter i storstäder. Det samma gäller så klart också när hyrorna stiger. Men vi vill invända mot förfarandet att regeringen räknar ned budgetanslagen innan hyran verkligen sänkts. De flesta berörda institutionerna har staten som hyresvärd genom . Om staten, i sin roll som hyresvärd, inte är lika snabb att sänka hyran som staten i rollen som anslagsgivare är med om att sänka anslaget så är det i första hand institutionerna som hamnar i kläm. liberalerna menar att det snarare ger institutionerna större incitament att hålla hyreskostnaderna låga om de får behålla effekten av en hyressänkning budgetåret ut. Att sänka anslagen innan parterna ens enats om att inleda förhandlingar om hyressänkningar kan i många fall innebära att man i realiteten tvingas omprioritera medel från verksamheten till hyreskostnader. Budgetpropositionens mål för institutionen kan alltså vara ohållbara och underfinansierade redan innan de är beslutade. Vi anser att regeringen bör lägga fram förslag som förebygger situationer enligt ovan. Regeringen beslutade att kostnadshyressättning ska gälla för till exempel Operan, , och , vilket inte kommit att gälla på grund av en konflikt med om underhåll. Det är ett exempel på hur segslitna tvister om hyresvillkoren kan bli. Kulturen behöver finansiering från flera håll Att skapa utrymme för kvalitetskultur i hela landet är en viktig kulturpolitisk uppgift. Frihetens och mångfaldens krav när det gäller finansiering av kultur berör två viktiga element i kulturens arbetsprocess: finansiering av verksamhet investeringar och täckning av löpande kostnader och finansiering som ger fria kultur- och konstproducenter rimliga förutsättningar att leva på sitt yrke. Det offentliga stödet till kulturen måste komma från både stat, regioner, landsting och kommuner. Ett alltför starkt beroende av få finansiärer riskerar att leda till likformighet. Alla offentliga aktörer har ansvar för att skapa goda möjligheter för ett rikt kulturliv med både bredd och djup. Det offentliga ekonomiska kulturstödet, framför allt det nationella, bör främst riktas mot det professionella kulturlivet.