mot · GT02U374 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall verka för att och den palestinska myndigheten återgår till färdplanen för fred. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall ställa tydliga krav på att internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter skall respekteras i de av ockuperade områdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall verka för att avbryter expansionen i östra och att parterna stoppar alla aktiviteter som kan försvåra en framtida fredlig lösning i frågan om status. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall agera för ett stopp för ytterligare bosättningar på ockuperat område samt att befintliga bosättningar avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU verkar för att byggandet av muren på ockuperad mark stoppas samt att muren rivs på ockuperat område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör minimera sin import av vapen från och sitt försvarspolitiska samarbete med så länge konflikten pågår och att den beslut om en militärattaché vid vår ambassad i bör rivas upp. En rättvis och varaktig lösning I skuggan av Sharonregeringens beslut om utflyttning av ca 7500 bosättare från har situationen för den palestinska befolkningen drastiskt försämrats. Situationen riskerar nu att polariseras så att de öppningar som skapats genom presidentskap stängs. har tre stora utmaningar framför sig för att förbättra situationen för palestinierna: demokratisering, korruptionsbekämpning samt att få till stånd fredssamtal. Hans intentioner och möjligheter att agera med legitimitet inom sitt folk undermineras dock dels genom beslut att bygga nya bostäder och fortsätta utbyggnaden av muren/stängslet på palestinsk mark, dels genom att löften att frige fångar inte infrias eller andra synbara försämringar för det palestinska folket. Ett nytt befarat uppror på och i skulle kunna innebära slutet på en period av hopp och ett ökat förtroende som grund för en möjlig och nödvändig fredsprocess. En rättvis och varaktig lösning på konflikten mellan och det palestinska folket bör byggas med utgångspunkt från FN:s resolutioner 242, 338 m.fl., som manar parterna till förhandling för fred. gränser är den självklara utgångspunkten, status och gränser måste fastställas och flyktingfrågan få en accepterad lösning. bär, både som ockupationsmakt och som militärt överlägsen stat, det största ansvaret för att få till stånd en början till ett slut på konflikten. Fred ger säkerhet, men säkerhet inte självklart fred. rätt att existera med säkra och erkända gränser ska inte ifrågasättas. är, om man följer folkrätten och respekterar de mänskliga rättigheterna, en viktig del av det internationella samfundet. Martyrskapet i islam utnyttjas av Hamas, islamiska och andra till att skapa självmordsbombare som begår terrordåd inne på israeliskt territorium, något som inte är förenligt med folkrätten, till skillnad från den folkrättsligt rättmätiga kampen mot ockupationsmakten på de ockuperade områdena. Ett upphörande av ockupationen skulle rycka undan grunden för de palestinska extremisternas terrorhandlingar, även om rädslan i det israeliska samhället ändå finns kvar och måste tas på allvar. Den s.k. Kvartettens (, EU, FN och ) färdplan för fred, Road Map, offentliggjord , dock utan något förslag om övervakningsmekanism accepterades av såväl den palestinska som den israeliska ledningen, dock med reservationer. Parterna har dock inte gjort tillräckliga framsteg i arbetet med att fullfölja färdplanen. Ett av huvudproblemen har varit att först initierat processen och sedan dragit sig tillbaka. måste återigen bli konstruktivt och proaktivt. och EU bör verka för att parterna återgår till färdplanen för fred. måste dra sig tillbaka från , inklusive östra till de gränser såsom de var . Eventuellt utbyte av land måste ske efter en överenskommelse, inte genom unilaterala israeliska beslut. Någon annan hållning är oacceptabel eftersom det skulle innebära ett godtagande av att territorier kan erövras med våld. eftersträvar erkända gränser och långsiktig säkerhet, palestinierna överlevnad och möjlighet att bygga sin framtid. Båda folkens behov måste beaktas vid en långsiktig lösning som får internationellt stöd och erkännande. Det internationella stödet till rätt att existera inom säkra och erkända gränser är stort och finns även bland palestinierna. erkändes officiellt av PLO 1988. Ursprungligen handlade mycket av konflikten om den svagare partens, palestiniernas, överlevnad. har frågan komplicerats och är också en fråga om överlevnad. Landet riskerar slitas sönder. Att vara ockupationsmakt sätter sina spår i ett samhälle som under två generationer levt som ockupanter. av militär övermakt och daglig förödmjukelse har inte bara cementerat palestiniernas bitterhet och fördjupat hatet utan även underminerat staten moraliska legitimitet. FN-resolutionen 194, som antogs efter kriget , föreskrev att flyktingarna skulle få återvända så fort som det var praktiskt möjligt och få ekonomisk kompensation för förstörd eller förlorad egendom. De som själva valde att inte återvända skulle också ha ekonomisk kompensation. Det tillfälliga flyktingorganet, UNRWA, bildades genom ett specialavtal, till stöd för de palestinska flyktingarna, en form som saknar motsvarighet i världen. Det finns ingen rättvis lösning på flyktingfrågan, men en värdig lösning är möjlig. Möjligheten till en varaktig lösning hänger samman med bildandet av en palestinsk stat, även om och omvärldens politiska och ekonomiska ansvar inte kommer att upphöra med detta. måste erkänna sitt ansvar och palestinierna måste få medborgarskap i eller i sitt nya hemland med enkelt eller dubbelt medborgarskap. är en stad för två folk och för bland andra tre världsreligioner. Grundproblemet handlar om politisk kontroll över staden, stadens utbredning och om ansvaret för de heliga platserna. Enligt skulle staden ha internationell status, Corpus Separatum. förklarade dock 1980 som sin huvudstad, evig och odelad, stående under israelisk suveränitet. Palestiniernas önskan är att östra blir en del av en palestinsk statsbildning och motsätter sig den israeliska annekteringen. Enligt en FN-resolution i säkerhetsrådet (nr 478) är annekteringen olaglig. Ju går, desto svårare blir det att finna en lösning på frågan. köper ut palestinska familjer som bott i östra i generationer (nya bosättningar, indragna rättigheter för palestinierna att bo i , gifta sig eller inskränkningar i möjligheten att besöka staden och andra administrativa åtgärder). framtida status är en fråga som angår hela världssamfundet. framtida ställning måste ingå i en allomfattande fredsuppgörelse där palestinierna är en av parterna. Uppgörelsen måste bl.a. säkra religiös pluralism i och tillträde till de heliga platserna för alla troende, oavsett vem eller vilka som har kontrollen. Parallellt med utrymningen av har den israeliska regeringen ökat intensiteten för att bygga nya bosättningar som ringar in , utökat antalet bosättare och försvårat för de palestinier som är bosatta i östra . bor närmare 200 000 israeliska bosättare i östra , vilket gör att i strid med totalt har förflyttat över 400 000 av sin egen befolkning till ockuperat territorium. Illegala husrivningar, annektering av land samt utbyggnad av bosättningar har pågått ostört . Andelen nya bosättare som flyttat in i de ockuperade områdena på överstiger de som under stor uppmärksamhet flyttade ut från . Det kanske mest spektakulära projektet är den pågående inringningen av där man expanderar den omstridda bosättningen och har påbörjat annekteringen av landet mellan bosättningen och östra , det s.k. E1-området. Världssamfundet inklusive har vädjat till att avbryta expansionen i östra . Förutom traditionella fredsrörelser så varnar israeliska organisationer för som man menar inte på något sätt tryggar framtida säkerhet, utan istället kommer att underminera möjligheterna till en fungerande tvåstatslösning och skapa en enorm känsla av frustration och revanschlust bland palestinierna. Frågan om status kommer att vara avgörande för en framtida fredlig lösning på den pågående konflikten. Att någon part i detta läge med våld genomdriver lösningar som står med internationell rätt kommer att äventyra en framtida lösning. och EU bör verka för att avbryter expansionen i östra och att parterna stoppar alla aktiviteter som kan försvåra en framtida fredlig lösning i frågan om status. De två kraftigaste ingreppen i internationell rätt är bosättningspolitik med tillhörande vägar och infrasystem. tillbakadragande från , disengagement, var en viktig markering men genomfördes efter ett ensidigt israeliskt beslut utan tillräcklig samordning med palestinierna. Ockupationen upphör inte för att de israeliska trupperna flyttar sig utanför gränsen. Infrastrukturen i det tätbefolkade är förstörd, flygplatsen uppgrävd och hamnen inte återställd. som ett gigantiskt överbefolkat fängelse blir allt tydligare. På liknande sätt är det med muren/stängslet som byggs på palestinsk mark på . Separationsbarriären går i stort sett helt och hållet på ockuperad mark och kan bara förstås av palestinierna som att tar över palestinska områden. Murbygget symboliserar en väl uttänkt strategi och föregriper eller riskerar förhindra förhandlade lösningar. Muren skapar också stora svårigheter för det vardagliga livet. Den i slog fast att både bosättningar på ockuperad mark och byggandet av muren inne på ockuperat område är olagligt. Trots det fortsätter byggandet av muren. Dessutom expanderar bosättningarna i en mycket snabb takt. har fler nya bosättare etablerat sig på än de som under stor uppmärksamhet lämnade bosättningar i . Murens sträckning på ockuperad mark kommer enligt den israeliska organisationen att påverka ca 900000 palestinier negativt och dessutom stänga in 63 samhällen och 93000 människor mellan muren och stilleståndslinje. Murens sträckning kan inte motiveras ur säkerhetssynpunkt. Det är däremot klarlagt att muren på många ställen inkluderar vattenresurser och ekonomiskt fördelaktiga zoner på den israeliska sidan. Det finns närmare 450000 illegala bosättare i östra och på . Bosättarna erhåller fortfarande förmånliga ekonomiska villkor, får tillgång till exklusiv infrastruktur samt får tillstånd att bygga nytt och expandera. Den palestinska befolkningen nekas regelmässigt bygglov, kan få sina existerande bostäder förklarade som illegala samt hänvisas till en i stora delar förstörd infrastruktur. Palestinierna kan endast med stora inskränkningar bedriva kommersiell verksamhet, vilket lett till en arbetslöshet som närmar sig . 2003 levde av palestinierna i de ockuperade områdena under fattigdomsstrecket, en ökning sen 2001. Vittnesmålen om trakasserier och övervåld vid s.k. checkpoints är otaliga och blandas med dokumenterade fall då människor vägrats tillgång till sjukvård, skolor, arbeten samt besök hos anhöriga. och EU bör agera dels för ett stopp för ytterligare bosättningar på ockuperat område samt att befintliga bosättningar avvecklas, dels för att byggandet av muren på ockuperad mark stoppas samt att muren rivs på ockuperat område. Svenskt försvarspolitiskt samarbete med har ett relativt omfattande militärt samarbete med . Svensk vapenexport till tillåts inte på grund av konflikten. Men paradoxalt nog importerar militär utrustning och insatsvaror till svensk försvarsindustri i betydande omfattning. Bara importen från och är av större omfattning. köpte vapen och ammunition från för totalt . Mellan importerade svenska försvaret krigsmateriel från för . Komponenter i JAS 39 kommer från . Dessutom tillåts testa vapen på svensk mark. Detta militära samarbete innebär självklart att direkt stärker den israeliska militärindustrin och landets militära kapacitet. Det svenska försvaret har legitima behov av ammunition, militär utrustning och insatsvaror. Det är också möjligt att subventionerade militärindustri kan producera högsta kvalitet till billigaste pris, men vi har inte fått någon information som tyder på att det skulle vara omöjligt att finna de mest vitala komponenterna på andra marknader. bör minimera sin import av vapen från och sitt försvarspolitiska samarbete med så länge konflikten pågår. Den beslut om en militärattaché vid vår ambassad i är obetänkt och bör rivas upp. Den sänder helt fel signaler till palestinierna och de skäl som anges för inrättandet av funktionen känns inte genuina. Regeringen framhåller att det är viktigt att med militära ögon följa tillbakadragandet av israelisk militär från . Om det är skälet skulle den placeras vid det svenska generalkonsulatet i östra . En sådan placering skulle ge en chans för funktionen att inifrån följa effekterna av den israeliska planen. EU är största handelspartner. De exceptionellt goda handelsförmånerna fått är villkorat av att respekterar de mänskliga rättigheterna. EU har dock valt att inte insistera på att avtalet följs i detta avseende trots att EU valt att i andra sammanhang säga upp handelsavtal med andra stater vid 13 olika tillfällen med hänvisning till brister i respekt för mänskliga rättigheter. EU bör ställa tydliga villkor på att följa avtalet eller att avtalet därmed bryts. Rezene Tesfazion (s)