mot · GS02MJ37 · 2005-06-15 00:00:00 — Antalet människor som utsätts för bullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Vi anser att vid nästa översyn av miljömålen bör detta delmål omarbetas så att det fokuserar på hälsoeffekter av buller. Det är viktigt att bullerproblematiken inte lägger en död hand över utvecklingen i våra större städer. En förtätning kan i många fall vara viktigt för att uppnå andra miljömål. Därför krävs kreativa lösningar på bullerproblematiken. Vi anser att följande åtgärder är viktiga för att minska bullerproblematiken. Regeringen bör tydliggöra för och att arbetet med att minska bullerstörningar från järnväg och trafik har hög prioritet. Det är inte rimligt att nya väg- och järnvägsbyggnationer görs på ett sådant sätt att befintlig byggnation inte uppnår fastställda normer. Det är heller inte rimligt att utbyggnad sker på ett sådant sätt att övrig markanvändning allvarligt försvåras. Det senare gäller framför allt i tätorterna. Utvecklingen av tekniska lösningar för bättre fungerande bulleravskärmning via bullerplank, nya typer av vägbeläggning etc. måste uppmuntras. Även teknisk utveckling och forskning vad avser enskilda bullerkällor är viktigt. Här bör regeringen t.ex. verka för att det på EU-nivå arbetas med att minska bullernivåerna från biltrafiken. Teknikutveckling och forskning kring hur man minskar högfrekvent buller bör förstärkas. Här bör också frivillig märkning av produkter uppmuntras för att stärka konsumenternas möjlighet att välja bort bullrande produkter. Nytt delmål om avfall Regeringen hyser stark tilltro till återvinning som en verksam miljöåtgärd. I en del fall är nyttjandet av energi ur avfall en god miljömässig och ekonomisk åtgärd. Detta bör bedömas från fall till fall och relationerna bör inte fastslås som miljömål. Beroende på teknikutvecklingen och nya vetenskapliga rön kan olika former av omhändertagande av avfall uppkomma . Det är därför svårt att säga att det optimala är att omhänderta en viss procentmängd av hushållsavfallet genom materialåtervinning eller biologisk behandling. Det är också svårt att veta hur hushållsavfallet kommer att vara sammansatt. Noggranna samhällsekonomiska analyser behövs för att optimera avfallshanteringen miljömässigt och samhällsekonomiskt. Framtiden får utvisa hur avfallet bäst tas om hand. Hänsyn bör också tas till avfallets beskaffenhet och eventuella transporters längd, så att avvägning mot miljönyttan kan ske i varje enskilt fall. Målet bör i stället formuleras i termer av att minimera den negativa miljöpåverkan av hushållsavfall. För att uppfylla miljökvalitetsmålet bör även en strecksats om återvinningsstationeras tillgänglighet införas i delmålet för avfall. Boende i glesbygd och andra som har praktiska svårigheter att sopsortera, däribland äldre, måste ges förbättrade möjligheter att sortera avfallet. Ett problem i samband med materialåtervinning är att den insamlade materialmängden på grund av privatinförsel blir större än den mängd som producenten satt ut på den svenska marknaden. Detta är framför allt fallet med insamling av glas. För att systemet med materialåtervinning skall uppfattas som legitimt är det angeläget att problematiken med privatinförseln uppmärksammas och att ett rimligt arrangemang kan skapas för det ekonomiska ansvaret. Regeringen bör omgående återkomma till med en lösning när det gäller finansiering av insamlingen av privatimporterade glasförpackningar, så att glasåtervinningen kan fortsätta i nuvarande omfattning. Vi anser att det är bra om fosfor och andra näringsämnen kan återföras till produktiv mark. Detta är inte minst viktigt för att komma till rätta med kadmiumproblematiken. Delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt att andelen energi från förnybara energikällor ökar. Fastighetsskatten är ett hinder för att åstadkomma effektivisering av energianvändningen i byggnader, eftersom energibesparande investeringar medför höjt taxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt. Vi anser att det är viktigt att fokusera kring minskningen av användningen av fossila bränslen i detta delmål. Det är också viktigt att få en tydlig men realistisk markering av hur stor minskning av växthusgaser som bostadssektorn kan bidra med. Rapporten 2004 pekar på att en minskning av utsläppen till 2020 jämfört med inte är orealistisk. Bostadssektorn är den sektor i samhället där minskningar av växthusgaser hitintills har varit störst och som troligen har lättast att minska sina utsläpp ytterligare. Vi vill formulera om delmål 7 till: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med till 2020 jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen. Nytt delmål som berör barns hälsa Vi anser att det är mycket oroande att flera rapporter pekar på att den miljö där våra barn vistas stora delar av sin tid i många fall är hälsovådlig. Det gäller inte minst buller i skol- och förskolemiljö men också dåligt inomhusklimat avseende på kemikalier, allergener etc. Senast har i län i projektet i Bullerbyn gjort bullermätningar på skånska daghem och uppmätt bullernivåer på över . Vid förfrågan uppger också många kommuner att man inte bedriver en systematisk översyn över inomhusmiljön i skolor och förskolor. Mycket tyder på att dålig skolmiljö ofta beror på dåliga kunskaper och dålig samordning mellan olika funktioner, framför allt i kommunerna. Det är uppenbart att den lagstiftning som finns vad gäller arbetsmiljö inte är tillräcklig, och det finns heller ingen lagstiftning som gäller de mindre barnen utan endast personal och skolbarn. Även om detta nya delmål delvis täcks av delmål 8 om inomhusmiljö tror vi att man får en tydligare målfokusering genom att lyfta ut och fokusera på ett särskilt delmål rörande barns hälsa. Regeringen bör ges i uppdrag att definiera mätbara mål för detta nya delmål. skall offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande ej orsaka kortsiktiga eller långsiktiga negativa hälsoeffekter. Detta gäller problem såsom buller, allergiska problem, radon och närvaro av hälsopåverkande kemikalier i byggmaterial. Ett rikt växt- och djurliv Regeringens förslag till nytt miljökvalitetsmål: Den biologiska mångfalden skall bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer skall värnas. Arter skall kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor skall ha tillgång till en god natur och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Vi stöder införandet av ett nytt miljökvalitetsmål för biologisk mångfald, Ett rikt växt- och djurliv. Skyddet av den biologiska mångfalden är en hörnsten i den borgerliga miljöpolitiken. Biologisk mångfald gäller arter, den genetiska mångfalden inom arter samt ekosystem och landskap. Allianspartierna menar att människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser, såsom växt- och djurliv, på ett hållbart sätt. Det finns flera skäl till att bevara den biologiska mångfalden. Biologisk mångfald i form av ett rikt växt- och djurliv har ett estetiskt värde och precis som samhället bevarar kulturvärden till nästa generation är det viktigt att bevara naturvärden. Olika växter och djurarter har genom årtusendena brukats av människan, dels i det traditionella skogsbruket, fisket och jordbruket, dels också som råvaror inom industrin till energi, kläder, läkemedel m.m. En utarmning av den biologiska mångfalden gör detta brukande mycket mer känsligt för förändringar och hindrar också möjligheten till utveckling av nya moderna användningsområden. Biologisk mångfald främjar också ekosystemets flexibilitet och uthållighet. Ett gott förvaltarskap handlar både om att bevara och utveckla. och faunan är, liksom de gröna näringarna, inga statiska fenomen. Klimatförändringar, nya arters intåg och andra faktorer bidrar till att naturen ständigt befinner sig i utveckling. Vi anser att ett särskilt miljökvalitetsmål behövs för att få ett mer effektivt, fokuserat och bättre koordinerat arbete med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Integreringen i dagens miljömålssystem har brister och oklarheter. Övriga mål tar bara upp delar, och mycket som inte kan knytas till nuvarande mål hamnar mellan stolarna. För att nå besluten som tagits under bl.a. världstoppmötet om hållbar utveckling och inom EU om att hejda förlusten av biologisk mångfald redan till 2010 behövs den kraftsamling som det nya miljökvalitetsmålet är ett uttryck för. För oss är det viktigt att betona att miljökvalitetsmålet inte skall tolkas som att avsikten är att frysa ett visst tillstånd eller en viss tidpunkt beträffande biologisk mångfald. Biologisk mångfald är dynamisk och utvecklas över tiden. I ett mycket långt tidsperspektiv (tusentals till miljontals år) sker utdöenden av arter naturligt, men som följd av människans miljöpåverkan under de senaste århundradena är utdöendetakten nu långt högre än vad som är naturligt. Arbetet måste också till stor del inriktas mot bevarande av livsmiljöer och skydd, förvaltning och planering av landskapsområden. I detta arbete måste ges möjlighet till lokal delaktighet i processer och insatser så att människors kunskap tas till vara. bör också i större utsträckning samarbeta med andra länder kring bevarande av arter som finns också i dessa länder. Tillsammans har vi ett ansvar för att bevara artrikedomen. Samlat delmål för åtgärdsprogram Hotade djur och växtarter har tidigare behandlats under de olika delmålen som berör olika biotoper. Regeringen har valt att inte flytta dessa delmål till det nya miljökvalitetsmålet. Vi tycker detta är fel och anser att det ger en bättre struktur och ett något vidare mandat om delmålen flyttas. Detta gör att den uppdelning av mångfaldsmålen som finns för var och en av de större biotoperna hav, skog, odlingslandskap, sötvatten, våtmarker och fjäll bör sammanföras till ett gemensamt delmål under Ett rikt växt- och djurliv. Det bör kunna sammanfattas i ett nytt delmål: Det skall finnas aktiva åtgärdsprogram för samtliga svenska hotade djur och växtarter. skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för samtliga vilda hotade arter som har behov av riktade åtgärder. skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . I det ursprungliga förslaget ligger slutpunkten för framtagande av åtgärdsprogram i huvudsak men det är uppenbart enligt propositionen att detta inte kommer att nås, vilket är beklagligt. Vi anser därför det rimligt att samla slutförandet för samtliga delmål till 2006, den tid som angetts i delmål 5 under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Vi anser att regeringen bör tillskjuta medel från kontot Biologisk mångfald (34:3 i statsbudgeten) för att säkerställa att åtgärdsprogram kommer till stånd. Vi anser att det är viktigt att åtgärdsprogrammen utformas tillsammans med dem som brukar dessa biologiska resurser. Både fiske-, skogs- och jordbruksnäringen är viktiga aktörer och samarbetspartners för att skydda den biologiska mångfalden. Vi anser att uppföljningen av delmålet bör kunna ske nedbrutet på de olika biotoptyperna enligt den tidigare miljömålskonstruktionen, detta för att inte ytterligare försena arbetet. Delmål 2 om minskad andel hotade arter skall bevarandestatusen för hotade arter i landet ha förbättrats så att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade har minskat med jämfört med , och utan att andelen försvunna arter har ökat. Vi anser att det är bra att målet är kvantitativt och möjligt att utvärdera, men flera tekniska detaljer i hur målet skall tolkas måste klargöras. Ett sådant exempel är hur man i delmålet hanterar förändringar i rödlistan som inte beror på minskat hot utan t.ex. att kunskapen om hotade arter ökar. Såväl klimat som andra livsbetingelser varierar över enskilda år. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser också att inför nästa fördjupade utvärdering bör kostnadseffektiviteten i arbetet med åtgärdsprogrammen följas upp och behovet av ytterligare åtgärdsprogram bedömas. Delmål 3 om hållbart nyttjande skall det finnas metoder för att följa upp att biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt. skall biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald upprätthålls på landskapsnivå. Delmål 3 skall i första hand fånga upp en helhetssyn på samverkan mellan landskapet och arterna och lyfta fram det hållbara nyttjandet. Arbetet skall syfta till att upprätthålla biologisk mångfald och biologiska resurser i det landskap som de olika ekosystemen skog, odlingslandskap, sjöar och hav utgör. De befintliga miljökvalitetsmålen som behandlar biologisk mångfald fokuserar oftast på ett enskilt ekosystem och har tidigare haft tyngdpunkten på bevarande. Vi anser att det nya delmålet blir ett viktigt komplement och att arbetet mot detta delmål kräver nära samarbete mellan myndigheter och övriga aktörer och att sektorsansvaret får stor betydelse. Delmålet bidrar också till att uppfylla internationella åtaganden såsom den europeiska landskapskonventionen. Det är en konvention inom ramen för som skall verka för skydd, förvaltning och planering av landskapsområden. Uppföljning och övervakning, kunskapsuppbyggnad och beskrivning av samhällsekonomiska konsekvenser anser vi vara av strategisk betydelse för fortsatt arbete med miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Det måste gå att visa vad som uppnåtts till 2010 och vad som behöver göras ytterligare. Kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning måste öka som så många remissinstanser påvisat. De ekonomiska aspekterna och nyttan av biologisk mångfald måste tydliggöras. Metoder och rutiner för ekonomisk värdering av biologisk mångfald som underlättar möjligheterna att internalisera kostnader för förlust av biologisk mångfald bör tas fram. Det behövs även nya metoder och rutiner för att utforma styrmedel för att minska negativ påverkan, men även öka positiv påverkan, på biologisk mångfald. Främmande arter och främmande genetiskt material Regeringen har valt att inte lägga fram något delmål relaterat till spridningen av främmande arter eller främmande genetiskt material. Detta trots att syftet med miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv enligt propositionen är följande: Främmande arter eller genetiskt modifierade organismer som kan hota människors hälsa eller hota eller utarma biologisk mångfald i introduceras inte. Introduktionen av främmande arter har visat sig ge allvarliga konsekvenser. Ett tydligt hot är t ex. risken för spridning av främmande organismer från fartygens barlasttankar. En felaktig introduktion av genetiskt modifierade organismer (GMO) skulle också kunna leda till spridning av genetiskt material på ett olyckligt sätt. måste man vara medveten om att jordbruket och trädgårdsodlingen alltid byggt på introduktion av nya djur och växter. Denna introduktion måste dock ske på ett sådant sätt att omgivande vild natur inte störs. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett delmål som rör främmande arter och främmande genetiskt material. Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålen Effektivare energianvändning och transporter för att främst minska utsläppen från energi- och transportsektorerna samt öka andelen förnybar energi. Giftfria och resurssnåla kretslopp för att minska användningen av naturresurser och minska de diffusa utsläppen av miljögifter och för att skapa energi- och materialsnåla kretslopp. Hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö för att bevara den biologiska mångfalden och värdefulla kulturmiljöer och skydda människors hälsa samt för miljöanpassad fysisk planering och hållbar bebyggelsestruktur. Vitsen att samla arbetet i olika strategier är, som regeringen mycket riktigt framhåller, att utnyttja kostnadseffektiva åtgärder på både kort och lång sikt som kan bidra till att uppnå flera miljökvalitetsmål eller delmål . Detta gör man lättast om strategierna är fokuserade på väl avgränsade områden eller problemkomplex. Ur denna synpunkt är det olyckligt att regeringen valt en strategi för Effektivare energianvändning och transporter. Det naturliga hade varit att ha en strategi för effektiv energianvändning och en för effektiva transporter. Trots att både energianvändning och transporter berör i mycket samma delmål, framför allt klimatmålet, är problembilderna mycket olika för de båda områdena. Energisektorn karaktäriseras av relativt få och ganska stora punktutsläpp, medan transportsektorn har många små och diffusa utsläpp. Det finns i princip ingen överlappning mellan åtgärder i energisektorn och i transportsektorn, de hanteras i huvudsak av olika myndigheter. Genom att då sammanlänka dem som regeringen gör riskerar att man får en suboptimering. Vi anser att bör uppdra till regeringen att återkomma med en uppdelning av strategin i en energi- och en transportstrategi, t.ex. i samband med den aviserade klimatpropositionen. I dessa strategier måste regeringen återkomma med än mer konkreta åtgärdsförslag. Vi förutsätter också att den kommande trafikpropositionen presenterar hur man skall hantera en strategi för resurssnåla transporter. Det är viktigt att miljömålen inte bara blir en fråga för , utan för alla delar av regeringen. Då regeringen inte i denna proposition lägger några förslag kring strategierna som skall ta ställning till avser vi att här inte gå in på detaljer i regeringens bedömningar. har tidigare behandlat delar av strategin för Giftfria och resurssnåla kretslopp i sin behandling av regeringens proposition Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) och vi har där lagt fram grunderna för vår inställning till dessa frågor. En av de viktigaste grunderna för miljömålsarbetet är att miljökvalitetsmålen skall vara en del i beslutsunderlag vid alla tunga beslut. Detta gäller inte bara regeringens propositioner och skrivelser utan också annan daglig verksamhet som regleringsbrev till statliga myndigheter. Regeringen skriver att de statliga företagen skall vara föregångare, men de beskriver inte vad detta innebär eller i vilken utsträckning detta uppfylls. Den som läser propositionen får därför inte svar på de intressanta och relevanta frågorna om regeringen anser att och är bra föredömen eller om företagen har brister som regeringen avser att rätta till och i så fall hur? I propositionen räknas alla möjliga åtgärder upp i en lång rad utan tydlig prioritering. Bristen på prioritering medför att styrningen blir otydlig. Det saknas också ofta en djupare analys av de olika åtgärderna och hur de påverkar olika delar av samhället. Det är uppenbart att regeringen behöver återkomma med en djupare analys av strategierna. En strategi för effektivare energianvändning och transporter Som vi tidigare påpekat anser vi att denna strategi bör delas upp i två strategier, en för effektivare energianvändning och en för effektivare transporter. Propositionens formuleringar om att landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara energikällor är intagande. Men vad betyder varaktiga energikällor i detta sammanhang och hur skiljer sig detta begrepp från uthålliga energikällor? Är det ett nytt begrepp regeringen vill lansera eller handlar det om litterär variation? Det är lite märkligt att propositionen nämner bortfallet av kärnkraftselen som orsak till att elanvändningen måste effektiviseras i . Däremot sägs ingenting om den framväxande integrerade europeiska elmarknaden. Oavsett kärnkraftens vara eller icke-vara måste vi i effektivisera vår elanvändning av det enkla skälet att elen kommer bli mycket dyrare när elproducenterna kan sälja sin el till kontinentala priser. Det propositionen säger och inte säger väcker därför viss undran, bl.a. om huruvida regeringen planerar att förhindra att överföringskapaciteten till/från byggs ut. Det kan inte heller vara ett mål i sig att minska bilanvändningen. Det är föroreningar som ger problemet, inte samfärdseln. I stora delar av är underlaget för en fungerande kollektivtrafik alltför litet för att ge tillräcklig miljövinst. Däremot är kollektivtrafiken mycket viktig i större städer. Det är bra att regeringen föreslår att miljöklassningen för diesel och bensin skall ändras så att det blir möjligt att blanda in RME och etanol. Men översynen av miljöklassningen borde inte stanna vid detta. Det är viktigt att nytänkande projekt, som syftar till produktion av alternativa drivmedel, genomförs. Nuvarande situation skapar snedvriden konkurrens och hindrar utvecklingen av nya produkter och möjligheter att bygga ut servicenät för alternativa bränslen. Producenter av alternativa drivmedel pekar på att nuvarande klassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte är tidsenliga utan snarare missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin. Miljövänliga bränslen har en tendens att ha lägre densitet än smutsiga. Men om ett bränsle har lägre densitet än /m3 höjs skatten med per liter. Detta har fått till följd att vissa miljövänliga bränslen knappt säljs i . beslöt enhälligt att dessa skatteregler skulle ändras, men beslutet har ej genomförts. I skattelagstiftningen finns även andra regleringar av teknisk art som saknar miljörelevans och som försvårar för nya bränslen. Rätt utformade klassningskriterier gör att dessa drivmedel kan klassas som miljöklass 1 med åtföljande påverkan på priset. Det skulle skapa en naturlig marknad för dessa miljövänliga drivmedel. Miljöstyrningen av fartygstrafiken behöver vidareutvecklas. Det skall exempelvis vara gratis att lämna spillolja i alla hamnar för att undvika frestelsen att dumpa den i havet. För att minimera risken för fartygsolyckor måste alla tänkbara resurser samordnas. , marinen och danska myndigheter måste samverka med varandra om trafikövervakningen och olycksberedskapen i , som är ett av världens mest trafikerade vatten. Ett haveri med ett av de många oljefartygen skulle kunna få oöverstigliga konsekvenser för människor och miljö längs kusterna. Arbetsmaskiner med tvåtaktsmotorer är ett stort problem. Därför bör en skrotningspremie på sådana äldre maskiner införas. En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp Regeringens bedömning är att strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp bör rikta in sig på tre åtgärdsområden, nämligen produktion, konsumtion och omhändertagande av avfall. Vi är tveksamma till att alltför ingående dela upp strategin i avskilda åtgärdsområden. Det behövs ett integrerat synsätt med en horisontell snarare än vertikal ansats. Fokus bör ligga på hållbara och giftfria användningskedjor för olika typer av varor och tjänster. Det är i första hand företagen och konsumenterna som måste ta sig an uppgiften att göra produkterna miljövänligare, eftersom de viktigaste besluten om produkters miljöpåverkan fattas vid produktutvecklingen och i affärerna. Men även andra aktörer spelar en viktig roll för att integrera miljöaspekterna i hela produktkedjan. Dialogen med näringslivet är central om en fungerande integrerad produktpolitik skall kunna uppnås. Störst möjlighet att påverka produkters egenskaper har de som utvecklar och tillverkar dem. Val av bl.a. råvaror, konstruktioner och system för underhåll och reparation är avgörande för produkternas miljöbelastning.