mot · GT02MJ414 · 2005-09-23 00:00:00 — 4Är människans klimatpåverkan vetenskapligt fastslaget?3 5Vilka förändringar ser vi nu?3 8Vems är ansvaret och vad är nödvändigt?4 9Den svenska klimatstrategin ska utvecklas5 10Utgångspunkter för utvecklingen av den svenska klimatstrategin5 10.1Revidering av det svenska klimatmålet5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt mål för den icke-handlande sektorn bör ligga på en minskning av utsläppen av klimatgaser i intervallet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de långsiktiga utsläppsmålen för del kan vara en minskning och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sektorsmål för utsläppen av klimatgaser skall införas där det så är lämpligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en rad åtgärder skall vidtas och fullföljas för att utsläppen av klimatgaser från trafiksektorn i första hand stabiliseras för att sedan minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och skall agera för att få att ansluta sig till det internationella klimatarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall vara pådrivande och ledande i det internationella klimatarbetet. Mänskliga aktiviteter förändrar klimatet. Klimatet beror bland annat på atmosfärens gassammansättning. Vissa gaser i atmosfären reglerar jordens temperatur. Det är bland annat vattenånga, koldioxid och metangas som styr temperaturen. Utan dessa gaser skulle den globala medeltemperaturen vara lägre, vilket skulle innebära att halva jorden skulle bestå av tundra med evig tjäle. Klimatet varierar alltid av naturliga orsaker. Men den kraftiga förändringen av atmosfären vi nu ser beror på människans utsläpp av växthusgaser framför allt koldioxid. Koldioxiden avges till atmosfären när vi förbränner olja (bensin och diesel), kol och fossilgas (naturgas). Halten av koldioxid har ökat när förbränningen av de fossila energislagen satte fart. Ju mer koldioxid i atmosfären desto varmare. Ökningstakten av koldioxiden tenderar dessutom att öka eftersom förbränningen av fossila energislag globalt sett ökar. Senaste preliminära forskningsrön visar att jordens halt av koldioxid inte varit så hög som . 4Är människans klimatpåverkan vetenskapligt fastslaget? FN:s klimatpanel IPCC bestående av världens 2 000 främsta klimatexperter är enigt om att utsläppen av koldioxid påverkar klimatet och att vi, om inte åtgärder vidtas, står inför allvarliga klimatförändringar. Inte ens internationella oljebolag ifrågasätter detta längre istället kallar de sig energibolag och utvecklar strategier för att ta in förnybara energislag i sin produktion. Det går dock inte än att säkert förutsäga hur mycket klimatet påverkas eller exakt var och när effekterna visar sig. 5Vilka förändringar ser vi nu? Det finns en rad vetenskapligt konstaterade förändringar: Medeltemperaturen vid jordytan har ökat med i med . Snötäcket och havsisens utbredning i minskar kraftigt . Glaciärer runt om på jorden minskar i volym. I har de minskat . En av de mest berömda glaciärerna, den på berget i , beräknas helt ha smält bort . Havsytan har stigit med . Haven har också blivit varmare. Nederbörden har ökat, både i antal nederbördstillfällen och i intensitet, på norra halvklotet det har märkts inte minst i . Trädgränsen i de svenska fjällen flyttas upp eftersom vintrarna är varmare och träden överlever på högre höjd . Perioder med torka har ökat i och . Områden med evig tjäle i minskar. Antalet stormar med hög vindhastighet har ökat i antal. En av de allvarligaste och mest närliggande effekterna är kombinationen av stigande havsyta och svårare stormar (havsytan stiger p.g.a. att vatten utvidgar sig när det blir varmare en mindre del beror på smältande isar). Denna kombination hotar själva existensen av lågt liggande ö-länder och tättbefolkade deltan i länder som , och , liksom utsatta mångmiljonstäder som , och . En annan effekt är svårare och längre torrperioder i fattiga länder, som redan innan lidit av svår vattenbrist. I vår del av världen ser vi redan nu tecken på allt allvarligare och synnerligen kostsamma översvämningar. Dessa förvärras av det faktum att vi byggt bort naturliga skydd mot översvämningar och att vi byggt på utsatta områden. På ser vi omfattande förändringar av flora och fauna och helt andra förutsättningar för skogs- och jordbruk. Antalet klimatflyktingar blir ohanterligt. Det är omöjligt att förutse framtida förändringar, det enda som är klart är att situationen kommer att förvärras. Klimatet är ett komplext samspel mellan en rad faktorer, solinstrålning, molnighet, vindar, havsströmmar, etc. Det är ett samspel som ännu inte till fullo kan förstås. I denna icke fullständiga bild finns en stark oro hos klimatforskarna för relativt snabba förändringar tröskeleffekter i jordens känsliga klimatbalans. Till exempel upptar jordens hav stora mängder koldioxid. Problemet är att denna förmåga snabbt avtar med stigande temperatur, vilket då kan leda till att haven istället börjar avge koldioxid till atmosfären. Även upptining av den eviga tjälen i nämns allt oftare som ett stort problem. Upptinad torvmark avger nämligen stora mängder klimatgaser. Dessa förändringar som kan ske relativt snabbt kan få oanade och mer eller mindre katastrofala konsekvenser. 8Vems är ansvaret och vad är nödvändigt? konstaterar att rika länder som och i hög grad har bidragit till klimatproblemen och har byggt sitt välstånd på förbränningen av billiga fossila energislag. De rika länderna står för av de utsläpp som skett av klimatpåverkande gaser. Då finns det ett ekonomiskt och moraliskt motiv att ta både ansvaret och kostnaden för den miljöförstöring man orsakat enligt principen om att förorenaren betalar. Ett ytterligare skäl för i-länderna att ta sitt ansvar är att många utvecklingsländer resonerar på detta sätt, de är beredda att ta sitt klimatansvar först när de rika länderna visar att man vidtar reella åtgärder för att minska det egna landets utsläpp. Det är också enbart i tekniskt utvecklade länder som som den nya miljö- och klimatanpassade tekniken kan tas fram. Det är också så om man ska vara nationellt inriktad att framtagandet av den nya tekniken skapar varaktig sysselsättning och goda framtida exportmöjligheter. Det utländska intresset för KLIMP, investeringsprogrammen, och andra svenska åtgärder inom industri- och energisektorn för att minska koldioxidutsläppen är stort. är ledande inom många teknikområden som är klimateffektiva. har internationellt ambitiösa mål när det gäller utsläppsminskningar. Ändå är det långt ifrån vad som krävs för att avvärja klimathoten . Enligt Kyotoprotokollet ska den globala medeltemperaturen inte ha stigit med mer än . Man ska dock notera att även denna temperaturhöjning kommer att orsaka stora problem. trodde man att höjning motsvaras av en koncentration av koldioxidhalten på 550 ppm i atmosfären. Enligt nya beräkningar från IPCC är gränsvärdet snarare 400450 ppm. Med tanke på att halten stiger med i genomsnitt 2 ppm , och är på en nivå på 378, inser man att behovet av åtgärder har ökat. Ett gediget klimatarbete är i linje med uttalade internationella solidaritetspolitik eftersom det är fattiga människor som drabbas först och värst av klimatkatastrofer. Att minska utsläppen av koldioxid har också i många fall en positiv effekt på en rad andra nationella miljömål, såsom frisk luft och ingen övergödning. 9Den svenska klimatstrategin ska utvecklas har tillsammans med socialdemokratin arbetat fram den svenska klimatstrategin. Den presenterades i proposition 2001/02:55 klimatstrategi. Internationellt sett är den svenska klimatstrategin unikt ambitiös där våra nationella mål ligger långt över vårt internationella åtagande. Det är nu dags att utvärdera och uppdatera klimatstrategin det ska ske . Tanken är att regeringen ska presentera en ny klimatproposition . Mycket har hänt som ändrar förutsättningarna i klimatpolitiken. och har skrivit ett underlag till utvärdering av klimatstrategi. De redovisar ett antal alternativ, åtgärder och prognoser. Ett problem med detta är att basfakta i många fall är , vilket innebär att flera parametrar har ändrats , t.ex. oljepriset. 10Utgångspunkter för utvecklingen av den svenska klimatstrategin 10.1Revidering av det svenska klimatmålet De senaste årens vetenskapliga bedömningar och forskning visar att risken för klimatförändringar ökat. tror man att en global uppvärmning på kan ske tidigare än vad äldre prognoser visat. Även faktiska händelser t.ex. ett ökat antal svåra stormar visar att situationen kan vara allvarligare än vad man trott. Förutom mänskligt lidande och utarmad natur har de ekonomiska konsekvenserna av klimateffekterna för uppskattats till . Detta föranleder att överväga att skärpa målet från dagens minus jämfört med . Det nuvarande nationella målet tar ej hänsyn till att det nu finns en handlande sektor på europeisk bas där en stor del av den svenska industrin och ingår. Denna sektor styrs nu av ett internationellt regelverk och kan ej längre räknas in i det svenska systemet. Det är dock avgörande att systemet med handel med utsläppsrättigheter fungerar så att utsläppen minskar i en rimlig takt i denna sektor. Kvar blir då övriga sektorer, den icke-handlande sektorn trafik, byggnader, jordbruk, avfall och övrigt näringsliv som vi kan ha ett nationellt mål för. och () anger i sin prognos att de samlade utsläppen från dessa sektorer kommer att minska och detta trots att utsläppen ökar från trafiksektorn. Det är alltså inom de övriga sektorerna som omfattande utsläppsreduktioner kommer att ske. Prognoserna bygger som sagt på underlag . har oljepriset stigit mer än prognostiserat med utsikt att stiga än mer. Introduktion av förnybara bränslen har ökat, antalet miljöbilar har ökat kraftigt. som var den första etanolbilen till överkomligt pris har blivit en succé och har sålts i mer än 15000 exemplar. och börjar nu sälja etanolbilar, konvertering av äldre, fossildrivna fordon börjar bli lönsamt. Branschen räknar med att av försäljningen av nya bilar 2006 kommer att vara etanolbilar. Statens bidrag till kommunernas klimatinvesteringar har fallit väl ut och kommer att fortsätta att ligga på en hög nivå. Allt detta gör att det är möjligt att ökningen av utsläppen från trafiksektorn inte blir så hög som tidigare prognoser visat. Slutsatsen blir att ett nationellt mål för den icke-handlande sektorn bör ligga på en minskning i intervallet . Detta ska ges regeringen till känna. Klimatarbetet är långsiktigt och vi är bara i början på omställningsprocessen bort från det fossilbaserade, klimatförstörande samhället till ett miljöanpassat samhälle baserat på förnybara energislag. Det är dock inte tillräckligt med att bara gå över till förnybara energislag. Den samlade energikonsumtionen per capita måste minska radikalt i rika länder som om vi ska kunna nå klimatmålen och andra miljömål. Vad det handlar om är energieffektiviseringen inom alla sektorer. Vi behöver bygga hus som knappt behöver tillförsel av uppvärmningsenergi, vi behöver vägfordon som drar milen oavsett bränslesort. Internationella bedömningar anger att utsläppen i de rika länderna måste minska och om vi ska klara gränsen på max höjning av den globala medeltemperaturen. Det troliga är att dessa minskningar måste skärpas mot bakgrund av de nya rönen från IPCC. För svenskt vidkommande är det troligt att ett svenskt åtagande i nya internationella klimatavtal blir något lindrigare eftersom vi redan kommit så långt. Ett lämpligt mål för kan då bli lägre utsläpp och . Dessa mål kan dock behöva revideras en förutsättning är att handeln med utsläppsrättigheter fungerar och ger utsläppsminskningar i ungefär samma storleksordning som i andra sektorer. Detta ska ges regeringen till känna. Det viktigaste klimatarbetet sker på lokal nivå ute i kommunerna. Det statliga bidrag som funnits, LIP och KLIMP, som stöd till bl.a. klimatinvesteringar har fallit väl ut och bidragit till både minskade utsläpp och ökad sysselsättning. Det statliga stödet till kommunernas klimatarbete har stärkts i budgeten för 20062008 på initiativ av . Nivån är dock fortfarande för låg, det finns gott om projekt som är av sådan kvalitet att de borde få bidrag. gör bedömningen att KLIMP borde ligga på drygt 700 miljoner . Inom KLIMP ska en informationssatsning ske gentemot företag och enskilda för ca . genomför tillsammans med Socialdemokraterna och en skatteväxling på sammanlagt 17,3 miljarder . Den långsiktiga planen är en skatteväxling på 30 miljarder . Ekonomiska styrmedel är rätt utformade effektiva. Skatteväxlingen har haft en positiv effekt på bl.a. övergången från olje- och elanvändning för uppvärmning till mer miljövänliga energislag. Skatteväxlingen ska fortsätta och på ett ekonomiskt effektivt sätt bidra till minskade utsläpp av klimatgaser. Koldioxidutsläppen varierar kraftigt mellan olika sektorer. Det finns möjligheter att införa sektorsmål för bl.a. trafik, bygg- och bostadssektorn, avfallssektorn, jordbruk och övrigt näringsliv. Syftet med sektorsmål är att på ett tidigt stadium kunna sätta in mer kraftfulla åtgärder i de sektorer där utsläppen ökar eller där minskningarna inte går i tillräckligt snabb takt. Det blir också lättare att jämföra kostnadseffektiviteten för åtgärder i olika sektorer. Det bör införas sektorsmål för de sektorer där det så är lämpligt. Detta ska ges regeringen till känna. Trafiksektorn är speciell så till vida att det är det enda samhällsområde i den icke-handlande sektorn där utsläppen ökat kraftigt och där prognosen visar fortsatt kraftig ökning. arbetar med en rad åtgärder inom trafiksektorn för att minska koldioxidutsläppen. Eftersom hela samhället måste bli långsiktigt hållbart är det viktigt att prioritera åtgärder inom de sektorer där utvecklingen går långsamt eller t.o.m. bakåt. Strukturellt och långsiktigt handlar det om en samhällsplanering och byggande som minskar behovet av fysiska transporter och en planering som bygger på mer energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektiva transporter med järnväg och buss. lyfter i sin Klimatstrategi för vägtransportsektorn fram näringslivets vägtransporter. Det är lastbilstransporterna som stått för en största delen av trafikökningen på vägarna. Eftersom transportkostnaden ofta är endast ett par procent av varuvärdet är det svårt att minska transportefterfrågan med skatter och avgifter. För att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera bränsleeffektivare fordon är det dock nödvändigt att successivt höja dieselskatten. pekar också på att man på olika sätt ska tydliggöra effekten av företagens och transportköparnas strategiska verksamhetsbeslut för mängden transporter och klimatpåverkan. Man kan införa krav på koldioxidredovisning för olika transporter i företagens ekonomiska redovisningar, man kan införa koldioxidrevision av företagens verksamhet, etc. Man kan också utveckla logistiken inom transportverksamhet, där företag samarbetar med mål om att minska den samlade klimatpåverkan. Man ska naturligtvis också sträva efter att köra gods på järnväg och till sjöss som är långt mer energieffektivt än vägtransporter. När det gäller själva fordonen måste de bli mer energieffektiva. har mest energislukande vägfordon för persontransporter och därmed de mest koldioxidalstrande fordonen per körd sträcka. Ett medel för att stimulera försäljningen av mer energisnåla fordon är att differentiera olika fordonskatter utifrån koldioxidutsläpp, desto högre utsläpp ju högre skatt och tvärtom. Även förmånsbeskattningen och konstruktionen av reseavdragen ska ses över utifrån ett klimatperspektiv. Detta ska ges regeringen till känna. När det gäller bränslet har vi förmodligen sett första steget i en viktig process, nämligen att ett miljövänligare bränsle etanol kostar lika mycket som de fossila bränslena bensin och diesel. har alltid bensin varit billigare än alternativen och det har effektivt hindrat utvecklingen av miljövänligare alternativ. Men tack vare den kraftiga höjningen av råoljepriset på den internationella marknaden kostar nu etanol och bensin ungefär lika mycket per körd sträcka. Frågan är hur oljepriset kommer att förändras. Den samlade prognosen är osäker men det troliga är att det höga priset i stort sett blir kvar. Den globala efterfrågan på oljeprodukter fortsätter att växa, som endast marginella nya oljefynd görs som kan utvinnas till rimliga kostnader. Dessutom är oljeproduktionssystemen och den internationella oljemarknaden mycket störningskänslig. Det flesta bedömare tror snarare på ytterligare framtida höjningar av oljepriset. Positiva effekter av denna utveckling är att , och med flera biltillverkare nu satsar på försäljning av etanolfordon. Andra effekter är att det blir lönsamt och miljövänligt för fordonsägare att konvertera sina bensindrivna bilar till etanoldrift. tar upp etanolkonvertering i en särskild riksdagsmotion (2005/06:T309). En annan positiv effekt är att antalet mackar som säljer etanol nu ökar med en takt av sju . räknar branschen med att det finns ca 500 etanolmackar runt om i landet. När det gäller flygtrafiken står flyget för en ökande andel av transportsektorns klimateffekt. Alla försök att beskatta flyget ur klimatsynpunkt eller konstruera regelverk för att minska flygets klimatpåverkan har misslyckats. Vi får nu en miljöskatt på flygbiljetter i men den inrymmer ingen direkt klimateffekt. Det är viktigt att det skapas ett internationellt system för att motverka flygets ökande klimatpåverkan. Klimatfrågan är en helt igenom global fråga. kräver den att var och en agerar för att minska utsläppen. Det är avgörande att Kyotoprokollet uppfylls och att det blir en fortsättning på Kyoto. Det är också lika viktigt att som ensamt står för av jordens utsläpp och vars utsläpp ökat mellan på något sätt ansluter sig till de avtal som kommer. Så länge håller sig utanför legitimerar det en rad andra länder att inte ta sitt ansvar. EU och enskilda medlemsländer ska öka pressen på att ansluta sig till det internationella klimatarbetet. Inte minst är det möjligt att ta upp frågan om att beteende strider mot internationella handels- och konkurrensregler eftersom skaffar sig kortsiktiga kostnadsfördelar eftersom man inte investerar för att minska koldioxidutsläppen. Detta ska ges regeringen till känna. EU har haft en ledande och pådrivande roll i klimatarbetet. Det är viktigt att EU bibehåller den positionen. Därför är det avgörande att EU:s medlemsländer klarar sina egna åtaganden i Kyotoprotokollet annars är risken stor att protokollet havererar. ska bidra med kunskap och politisk vilja att lösa klimatfrågan. Detta ska ges regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)