mot · GT02A417 · 2005-10-05 00:00:00 — Äldre personer har en unik erfarenhet och yrkeskunnande som de ofta inte ges tillfälle att nyttja på arbetsmarknaden. För är det viktigt att frihet och trygghet präglar den svenska arbetsmarknaden. Äldre personer ska kunna anpassa sitt arbete utifrån sin egen unika situation. Vill man trappa ned sin arbetstid innan pension ska man kunna göra det. Om man vill fortsätta arbeta även efter ordinarie pensionsålder ska man kunna göra det. Att öka människors inflytande över sin egen vardag har ett värde i sig. Befolkningsprognoserna visar dessutom på behovet av att fler arbetar fler timmar under sina liv för att klara framtidens välfärd. Bland annat därför är det viktigt att underlätta för äldre på arbetsmarknaden. Den faktiska pensionsåldern är . som många äldre vill arbeta mer är det också många som vill trappa ned. föreslår i denna motion tolv konkreta åtgärder för att underlätta för de äldre att vilja, orka och kunna arbeta så länge som de önskar och på de villkor som passar dem. Diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid . Lagstadgad rätt att stanna kvar i arbetslivet till . Rätt att tjäna utan att det påverkar pensionen. Eget företagande uppmuntras genom att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Den som bara har en uppdragsgivare ska kunna få F-skattsedel. Ett mer hälsofrämjande arbetsliv. Informationskampanj om äldre i arbetslivet. för god seniorpolitik. Kontinuerlig kompetensutveckling via ett personligt kompetenssparande. Slopa arbetsgivarnas medfinansieringsansvar i sjukförsäkringen. Inför en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring. Ingrip mot avtalspensionssystem som gör det betydligt dyrare för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft. 6Sysselsättningen för äldre personer6 7De äldre behövs i arbetslivet6 9Frihet och trygghet för äldre på arbetsmarknaden9 9.1Diskrimineringslagstiftningen måste också gälla äldre10 9.2Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid efter 61 år10 9.3Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre11 9.4Lättare att starta eget11 9.6Informationskampanj om äldre i arbetslivet12 9.7Kompetenscentrum för god seniorpolitik12 9.9Halverad sjuklöneperiod för små företag och slopad medfinansiering för alla arbetsgivare13 9.11Avskaffa hinder som försvårar för äldre arbetskraft att byta jobb14 begär att regeringen lägger fram förslag till förbud mot diskriminering av äldre i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att äldre inte missgynnas på arbetsmarknaden. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid . begär att regeringen lägger fram förslag om att rätten att kvarstå i arbete förlängs från 67 till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla som innehar lönebidrag skall kunna arbeta upp till utan särskild prövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att tjäna ca utan att det påverkar pensionen.1 begär att regeringen lägger fram förslag om förenklade regler för att erhålla F-skattsedel, inte minst för äldre arbetskraft.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en informationskampanj om vikten av fler äldre i arbetslivet. begär att regeringen lägger fram förslag om att inrätta ett seniorkompetenscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontinuerlig kompetensutveckling och personligt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om halverad sjuklöneperiod för små företag.1 begär att regeringen lägger fram förslag till en ny friskförsäkring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att vidta åtgärder i syfte att minska skillnader beträffande kostnader som arbetsgivarna har för yngre och äldre arbetskraft. 1Yrkandena 6, 11 och 12 hänvisade till SfU. 2Yrkande 7 hänvisat till SkU. i vår historia har det funnits så mycket samlad erfarenhet i vårt land. Fyrtiotalisterna fyller sextio. Under hela deras uppväxttid har de vänt sina blickar mot det samhälle de levt i; de har krävt och åstadkommit förändringar. I sina yrken och på arbetsplatserna har de utvecklat det de arbetat med. Och med tiden har de samlat på sig både professionell kunskap och livserfarenhet. utgör de liksom tidigare i sina liv en stark och dynamisk kraft för sig själva och för samhället, en seniorkraft. Ofta utmålas den allt större gruppen seniorer som ett problem och en belastning på samhället. Vi menar att detta är fel. Problemet är inte att allt fler är friskare och lever utan att vi sammantaget arbetar alldeles för lite i vårt land. För få arbetade timmar är det reella hotet mot välfärden. Inte de äldre. Det behövs ett helhetstänkande i politiken. Äldreskatt, centralstyrd äldreomsorg och kraftigt höjda kommunalskatter är några av de förslag som lämnats . De ser ut som försöksballonger utan sammanhang. krävs en genomtänkt, offensiv och långsiktig seniorpolitik. Det behövs ett samtal som tar in etik i både det vi gör och i det som inte är möjligt. Det krävs att vi tar med alla mogna människor som deltagare i vår strävan att skapa ett gott samhälle. I SCB:s prognos över befolkningsutvecklingen i kan två trender utläsas. För det första minskar befolkningen. För det andra ökar medellivslängden. konstaterar att befolkningen förväntas växa med eller 180000 personer . kommer den grupp som är mest aktiv på arbetsmarknaden, personer , att minska med knappt 230000 personer. Den grupp som ökar mest, 5564-åringarna, deltar i arbetskraften i mindre utsträckning och arbetar dessutom färre timmar än genomsnittet för befolkningen. Av befolkningen i åldern finns inte kvar på arbetsmarknaden. har beräknat att skillnaden mellan de som tillkommer och de som lämnar arbetsmarknaden snart kommer uppgå till minst 20000 personer . Med en arbetskraft som totalt omfattar cirka fyra miljoner personer är detta en minskning som starkt kommer att inverka på tillväxten. Den framtida demografiska utvecklingen kommer inte att påverka hela landet på samma sätt. Det kommer att uppstå större regionala skillnader. En på rikssnittet baserad bild ger inte hela sanningen sett ur de flesta regioners perspektiv. Den faktiska pensionsåldern , om man inkluderar personer som förtidspensioneras i tidig ålder. Bara var fjärde svensk arbetar fram till . Det finns alltså en stor potential av arbetskraft i åldrarna . I en enkät från Pensionsforum framkom att av cirka 600 tillfrågade 4565-åringar vill gå i pension vid eller tidigare. Även en undersökning som publicerades av TCO 2004 visar på samma sak. Från den senare undersökningen kan man också utläsa att fler både önskade och planerade att jobba efter fyllda än . Dock var utgångsläget så lågt att ökningen fortfarande innebär att de allra flesta inte önskar eller planerar att jobba längre än nödvändigt. Det finns, både för den enskildes skull och för samhällsekonomins, starka skäl att försöka angripa de orsaker som uppges ligga bakom en tidig pensionsavgång från arbetslivet. Orsakerna till att den faktiska pensionsåldern sjunker är flera. För vissa har en fysiskt eller psykiskt påfrestande arbetsmiljö lett till förtidspensionering. Andra skäl är att det faktiskt framstår som ekonomiskt lönsamt, både för den enskilde och för arbetsgivaren, att arbetstagare lämnar arbetet även om denne har god hälsa och värdefulla yrkeskunskaper. Ytterligare ett skäl, och detta är grundläggande, är de mycket utbredda fördomarna gentemot äldre. Fördomar som finns överallt i samhället och som alltför ofta tar sig uttryck i direkt diskriminering på grund av ålder. I arbetslivet betraktas allmänt personer som gamla redan när de fyllt 50 eller . En 55-åring som av en eller annan orsak tvingas bort från sitt arbete bemöts nästan undantagslöst av inställningen att han är förlorad för arbetsmarknaden, när han läser platsannonser och när han möter potentiella arbetsgivare, till och med i sina samtal med arbetsförmedlingen. Att denna attityd lätt sprider sig till den äldre själv, och därmed bidrar till en situation som kan liknas vid en självuppfyllande profetia, är självklart. Den demografiska utvecklingen som står inför kommer, med en oförändrad politik, sätta de offentligt finansierade välfärdstjänsterna på hårda prov. Svårigheterna är liknande i stora delar av den industrialiserade världen. Av detta kan man dra två slutsatser som har långsiktig betydelse för tillväxt. För det första måste familjepolitiken på alla sätt främja ett ökat barnafödande. Ett ökat barnafödande går givetvis inte att kommendera fram från politiskt håll, och i ett kortare perspektiv leder större barnkullar troligen till ett minskat arbetsutbud. Men inte desto mindre är det en tydlig rekommendation från bland annat den förra långtidsutredningen att åtgärder för att stimulera ett ökat barnafödande bör vidtas i den mån det är möjligt att påverka denna faktor. anser att den socialdemokratiska familjepolitiken lämnar mycket övrigt att önska och har både i och i det senaste familjepolitiska programmet presenterat en rad konkreta förbättringar för barnfamiljer. För det andra måste andelen människor i arbetsför ålder som står utanför arbetsmarknaden minska. Här finns det mycket att göra. Antalet helårspersoner som försörjdes med sociala ersättningar och bidrag uppgick till närmare 1,1 miljon. Det är nästan exakt lika många som under det djupa . Av dessa är cirka 260000 öppet arbetslösa och dessutom uppger över 150000 att de både vill och kan arbeta men att de inte sökt arbete (latent arbetssökande). Till det potentiella arbetsutbudet ska även läggas de 257000 personer som räknas som undersysselsatta, eftersom de själva uppger att de skulle vilja arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl. Slutligen finns det en stor potential i att ohälsotalen återgår till mer normala nivåer. Totalt uteblir cirka 800000 helårsarbetskrafter på grund av sjukskrivning eller aktivitets- och sjukersättning. framöver finns det alltså stora reserver med outnyttjad arbetskraft som med en bättre politik successivt kan komma in på arbetsmarknaden. På finns det förstås begränsningar i hur många fler av de som står utanför arbetsmarknaden som kan få ett arbete, även med en bättre politik. För att överbrygga detta problem måste vi sannolikt vara beredda på en ökad arbetskraftsinvandring. Även detta gäller fler länder än . Alternativet till ett långsiktigt ökat arbetsutbud och fler i arbete är successiva försämringar i de offentligt finansierade välfärdssystemen. 6Sysselsättningen för äldre personer Den höga arbetslösheten har inneburit att många har erbjudits avgångsvederlag och garantipension. I samband med omorganisationer har äldre arbetskraft ofta erbjudits avtalspensioner. Det innebär att över tiotusen svenskar får betalt för att sluta arbeta. Dessa förtida pensionärer får ofta av sin tidigare lön för att inte arbeta före 65-årsdagen. Enligt en Sifoundersökning har två av tre större arbetsgivare använt sig av avtalspensionering. Man kan också se hur arbetslösheten bland äldre steg . När arbetslösheten sedan vände nedåt gjorde den inte det i samma utsträckning för personer som för den övriga befolkningen. Många äldre har utbildningsinriktningar som inte är helt gångbara på dagens arbetsmarknad. Att dessa inte har kunnat komma ut i arbete, utan istället fastnat i långtidsarbetslöshet, visar att dagens arbetsmarknadspolitik inte klarar av sin uppgift. I åldersgruppen är så många som hälften av de arbetslösa långtidsarbetslösa (). Detta gäller både äldre män och äldre kvinnor men andelen är något högre för äldre kvinnor. 7De äldre behövs i arbetslivet Många äldre tvingas av ovan nämnda orsaker lämna arbetslivet tidigare än de själva vill. Förutsättningar måste skapas så att fler kan vara kvar längre. Först och främst för att de själva så önskar, men också för att behovet av deras kompetens och insats är och kommer att vara stort. Andelen yrkesverksamma krymper nu som andelen pensionärer och studerande ökar. För att klara framtidens välfärd och tillväxt kommer att behöva fler som arbetar. I råder redan arbetskraftsbrist på vissa håll, som en mycket stor andel människor är arbetslösa, sjukskrivna eller sjukpensionerade. Denna situation hotar tillväxten och leder till stora påfrestningar på välfärdssystemen. beräknas antalet ålderspensionärer överstiga två miljoner. Enligt kommer äldrevårdskostnaderna att öka med i takt med att en allt större del av befolkningen blir . har förmodligen inte bara utan även övriga brist på arbetskraft inom viktiga delar av arbetsmarknaden. Även om dessa prognoser pekar fram emot tidpunkter som ännu kan förefalla avlägsna, är utmaningarna av en sådan storleksordning att det är hög tid att börja med åtgärder som gör det både önskvärt och möjligt för äldre att arbeta längre och under sammanlagt fler arbetsdagar under sina liv. Det är både realistiskt och önskvärt att bättre utnyttja den potential som ligger i att seniorerna på arbetsmarknaden får möjlighet och motivation att jobba längre. Det är dessutom viktigt att komma ihåg att en viktig grund för att så många äldre inte arbetar längre är negativa attityder, som det kommer att ta att ändra på. I meddelande Mot ett för alla åldrar uppmanas medlemsländerna att vidta åtgärder som syftar till att upprätthålla de anställdas arbetsförmåga, att främja ett livslångt lärande, erbjuda en flexibel arbetsorganisation samt se över avgifts- och förmånssystemet i syfte att stärka incitamenten för arbete och fortbildning. Två undersökningar som gjort, en och en , visar att en del arbetsgivare är negativt inställda till äldre anställda. Enligt en enkät gjord av Pensionsforum vill av arbetsgivarna inte anställa människor . Av arbetsgivare betraktas de äldre ofta som lågproduktiva, vilket är en fördom. På arbetsförmedlingen betraktas arbetssökande som förlorade, vilket är en uppgivenhet byggd på krassa erfarenheter. Forskningen ser inga entydiga samband mellan ålder och prestationsförmåga. Arbetsprestationen kan både öka och minska med stigande ålder. Faktiska ålders-förändringar som minskad fysisk styrka, längre reaktionstider, ökat behov av återhämtning och liknande, kompenseras oftast genom ett mer rationellt arbetssätt med erfarenheten som bas. Äldre känner ofta mer ansvar och engagemang på arbetsplatsen. Människor som har balans mellan arbete och privatliv är mest produktiva. I en stor kunskapsöversikt om äldre arbetskraft i betonar professor vid finska arbetarskyddsstyrelsen att arbetsledning är den enskilt viktigaste faktorn för att få fler att orka till . Det är arbetsledaren som måste se människan, att olika åldrar, förutsättningar och kunskaper kräver olika uppgifter, men också olika bemötanden. I andra hand kommer, enligt , arbetets innehåll. Monotoni och stress förkortar arbetslivet. Möjlighet att lära nytt, att ha inflytande över arbetsuppgifter och över förläggning av sin arbetstid ökar orken och lusten att stanna . Det som därutöver har betydelse är den egna fysiska träningen som gör att kroppen orkar längre. Regler för god praxis för äldre på arbetsmarknaden är ett arbete som har genomförts på uppdrag av . Syftet var att hitta exempel på god praxis för att belysa att sådana initiativ existerar och se vilka slutsatser man kan dra av dessa. Åtta länder har varit involverade i projektet, däribland . Arbetsgivare, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, regeringstjänstemän och andra aktiva inom det arbetsmarknadspolitiska området har konsulterats under projektets gång. I En aktiv arbetsmarknadspolitik för den äldre befolkningen (officiella publikationer, 1999) konstaterar man bland annat att det är bråttom att omvärdera modellerna för tidig pensionering. Man påpekar också att möjligheterna för äldre att bli företagare måste bli bättre. Trots hög arbetslöshet bedömer en stor del av arbetsgivarna, enligt SCB:s arbetskraftsbarometer, att det råder brist på arbetskraft. I en rapport från SCB presenteras beräkningar av nytillskottet av utbildade och arbetsmarknadens rekryteringsbehov (Utbildning och efterfrågan på arbetskraft. Beräkningarna bygger på en måttlig ökning av sysselsättningen i enlighet med de bedömningar som gjordes i den senaste långtidsutredningen. finns problem med arbetskraftsbrist inom vissa sektorer och i vissa regioner. Om SCB:s prognoser stämmer kommer det att innebära stora problem. Att reformera arbetsmarknaden så att fler äldre personer kan vara kvar längre i arbetslivet är ett sätt att delvis lösa detta problem. kommun har erbjudit lärare delvis nya arbetsuppgifter på av arbetstiden. De äldre lärarna fick arbeta med mindre undervisningsgrupper, administration, skolbibliotek samt som mentorer åt nyutbildade. I bemanningsföretagen ser man stora fördelar med äldre arbetskraft. Vi vill stimulera äldre konsulter i vår bemanningsverksamhet att stanna kvar hos oss, för här är det kompetens och inte ålder som räknas. Man behöver en viss mognad för att hantera akuta situationer och det uppskattas av kunderna, säger , vice vd på . har ett par hundra konsulter som är ålderspensionärer. Många företag är beredda att ta på sig stora kostnader för att bli av med personal utan att undersöka alternativen. Kostnaderna för nyrekrytering och inskolning är ofta höga. Finns det ekonomiska vinster att göra om man tillhandahåller sådana arbetsvillkor att fler kan, vill och orkar arbeta kvar längre? Försäkringsbolaget erbjuder sina medlemsföretag hjälp med att ta fram personalekonomiska nyckeltal, analysera dessa och följa upp resultaten. Inom företaget har man vidare tagit fram Sambandet, ett verktyg för att analysera och utveckla arbetsmiljön, hälsa och lönsamhet. I bygger man med statliga medel upp en elektronisk verktygslåda för att sprida information och inspirera arbetsgivare, fackliga företrädare och arbetsförmedlingar till att utveckla seniorperspektivet i arbetslivet. Gratis konsulthjälp erbjuds de arbetsgivare som vill utveckla seniorperspektivet på arbetsplatsen. I har organisationen uppgiften att förmedla kunskaper och erfarenheter samt stödja och inspirera arbetet med att utveckla personalpolitiken för de äldre. Flera goda exempel på motsvarande insatser och projekt finns på lokal nivå runt om i landet. Syftet med dessa är dels att ändra attityder, dels att hjälpa äldre till arbete och företagen till både lönsamt och ansvarskännande beteende gentemot sina äldre medarbetare. Det är därför hög tid att vi i på samma sätt som i många andra länder tar ett samlat grepp på problematiken, till exempel genom informationskampanjer och inrättande av ett för god seniorpolitik. I har man nu insett värdet av äldre på arbetsmarknaden. Den som är får nu . De som är får full lön fast de behöver bara jobba , och dessutom sätts av lönen in på ett konto som de kan lyfta när de fyllt . 9Frihet och trygghet för äldre på arbetsmarknaden Människor utvecklas och förvärvar ny kunskap under hela sitt arbetsliv. Det innebär att äldre har stor kompetens och erfarenhet. Många av dem anser att deras kompetens och erfarenhet tas tillvara i alltför liten utsträckning. har äldre svårt att komma tillbaka till arbetslivet efter långtidssjukskrivning eller långtidsarbetslöshet. Äldre får ofta gå först när ett företag rationaliserar. Vi vill skapa möjlighet för fler äldre att delta i arbetslivet. Det handlar om att skapa goda förutsättningar för fler att kunna arbeta fram till den faktiska pensionsåldern , men också att fler ska vilja fortsätta ännu längre. De äldre är inte en homogen grupp utan måste betraktas som enskilda personer. Ålder är inte en avgörande faktor för människors kapacitet på arbetsplatsen. Det visar aktuell forskning. De seniora medarbetarnas erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare. Deras lojalitet och engagemang skapar stabilitet på arbetsplatsen. Den utbredda åldersdiskriminering som finns överallt i vårt samhälle, inte minst på arbetsmarknaden, måste brytas. Människor i alla åldrar har olika önskemål om omfattning och förläggning av arbetstid. En del äldre längtar efter pensionärstillvaro medan andra har en stor del av sin sociala identitet på en arbetsplats. Det är inte enbart trygghet i form av fortsatt inkomst och samhörighet med vänner och arbetskamrater som är ett grundläggande behov för de äldre. Även behovet av uppskattning från omgivningen, exempelvis på grund av den egna yrkesskickligheten, och en önskan om självförverkligande är basala för människors upplevelse av ett gott och meningsfullt liv. De önskar därför stanna på sin arbetsplats . Andra vill ha tid för barnbarn eller en hobbyaktivitet men också uppleva fortsatt kontakt med arbetslivet på deltid. Önskemålen ser olika ut. Därför måste också den enskilde ha möjlighet att påverka när och hur övergången ska ske från arbetsliv till pensionärsliv. Övergången måste ha inslag av större flexibilitet så att människor kan trappa ner successivt och inte över en enda natt såsom ofta sker. 9.1Diskrimineringslagstiftningen måste också gälla äldre Det personliga, praktiska och ekonomiska komplex som äldre i arbetslivet utgör centreras, som redan påpekats , till stor del kring attityder om äldre som individer, som arbetskamrater och som anställda. I stor utsträckning tar sig dessa attityder uttryck av diskriminering. Den parlamentariska beredningen SENIOR 2005 skriver i betänkandet Äldrepolitik för framtiden (SOU 2003:91) följande: Både i och andra länder har intresset för åldersnormer och åldersdiskriminering varit förbluffande litet. Det gäller inte minst om man jämför med den diskussion som förts och fortfarande förs om andra sorters diskriminering. De allra flesta äldre arbetssökande har på olika sätt mött samma sak. torde diskriminering på grund av ålder vara den vanligaste formen av orättvis behandling och bemötande, ett faktum som alla känner till men få reagerar emot. Negativa attityder gentemot äldre, långt ned i de seniora åldrarna, är så vanliga att de flesta har slutat lägga märke till dem. För att undvika att diskriminering av äldre får fortsätta bör diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Detta bör göras snabbt. Ett EG-direktiv, 2000/78/EG av , som handlar om likabehandling med avseende på ålder utreds fortfarande. Inom flera EU-länder finns redan förbud mot åldersdiskriminering. anser att har nödvändig kompetens för att arbeta med olika diskrimineringsformer. Vi anser att institutet, i detta arbete, bör verka för att äldre inte missgynnas på arbetsmarknaden, exempelvis genom konstruktioner av avtalspensioner. 9.2Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid Att för den enskilde, som så önskar, öka flexibiliteten vid övergången från heltidsarbete till ett liv med mer fritid är dock viktigt. Lagstadgad rätt bör därför införas att få gå ner i arbetstid . Med det nya pensionssystemet kan man själv, , välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag. Rätten att arbeta i mindre omfattning skulle möjliggöra för fler att delta i arbetslivet . Staten ska dock inte skjuta till förlorad pension som blir följden av att man arbetar mindre. 9.3Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre Personer som velat fortsätta sin anställning har tidigare inte fått göra det. välkomnar därför den nya lag som ger arbetstagare rätt att arbeta till . Men vi ser den bara som ett första steg. Alla bör ha en lagstadgad rätt att få vara kvar i arbetslivet till . En undersökning från visar dessutom att svenska folket ställer sig positivt till att äldre stannar kvar i arbetslivet. Under förutsättning att arbetet ordnas flexibelt och utgående från den äldres förutsättningar, kunde så många som av blivande pensionärer tänka sig förvärvs- och/eller frivilligt arbete efter pensioneringen, enligt forskningsprojekt .