ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N296 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för en levande landsbygd. Landsbygden har stor betydelse för utveckling och tillväxt. Ett livskraftigt jordbruk, aktivt skogsbruk och fungerande småföretag är viktiga verksamheter för att landsbygden ska fortleva. Utvecklingen på landsbygden har varit ogynnsam. Många politiska beslut har gått emot landsbygden. Höjda bensin-, diesel- och energiskatter har gjort det svårare för människor ute på landsbygden att leva. Kallt klimat och långa resavstånd gör att en familj på landsbygden i inland har svårt att klara sig ekonomiskt. Många känner sig tvingade att flytta när servicen försvinner, skolor läggs ner, posten och kassatjänsten dras in och matvaruaffärerna upphör. har lämnat förslag på ett grundservicepaket som skall sätta stopp för serviceindragningar på lands- och glesbygden. Förslaget innebär att posten/kassaservicetjänsten och lanthandeln skall ta ansvar för en typ av grundservicepaket. har flera projekt med EU-medel drivits i syfte att hitta vägar för att rädda landsbygden. Modeller med samordnad service prövas liksom modellen med medborgarkontor där stora delar av den samhälleliga och privata servicen samlats har prövats och visat sig vara lyckosamma. Post- och lantbrevbärare utgör en viktig social kontakt för äldre men är också en omistlig hjälp för småföretagarna. Det finns också behov av att hitta vägar till upphandlingsmodeller som gynnar de lokala småföretagen och den lokala miljön. Nuvarande upphandlingsförordningar gynnar mer storskalighet och tar mindre hänsyn till miljön. har tidigare lanserat förslaget om bildandet av lokala nav. Idén om lokala nav innebär en samordning av gemensamma krafter och tillgångar, för att med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna garantera en grundservicenivå inom rimligt avstånd. Upprättandet av lokala nav bör ske i nära samarbete mellan lokalbefolkning, bygderörelse, näringsliv, kommun och länsstyrelse. Lokala nav kan utgöra en förutsättning för en levande landsbygd. Enligt vår mening bör lokala nav utvecklas och bildas.
mot · GT02N297 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om återbäring av vattenkraftspengar till vattenkraftskommunerna och vattenkraftslänen utreds. En paradoxal situation råder för Norrlandslänen. Där finns vattenkraft, skog, malm och järn. Resurser som är och har lagt grunden och starkt bidrar till välfärd. har landets högsta arbetslöshet, utbildningsnivån är låg, kommunikationer är sämre än i övriga landet och avfolkningen är stor. De unga välutbildade väljer ofta att flytta söderut, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Den elektriska energin är en av de viktigaste grunderna för utveckling till välfärdssamhälle. Vattenkraften svarar för cirka hälften av elkonsumtion i hushåll och näringsliv. av vattenkraften produceras i de sju skogslänen, men merparten av den elektriska kraften konsumeras och skapar tillväxt i de södra delarna av landet. Längs de norrländska älvarna och sjömagasinen återstår skadorna i landskap och i miljön, erosionen och rasriskerna, liksom stagnerande samhällen, en åldrande befolkning och ett förödmjukande bidragsberoende. Det som hänt i skogslänens vattenkraftskommuner saknar historisk motsvarighet. I inga andra kommuner med nationella naturtillgångar finns motsvarande negativa effekter. Miljöskadorna har blivit större, de få arbetstillfällen som kraftverken gav efter utbyggnaden har blivit allt färre, inte ens fastighetsskatten från de ytterst lönsamma anläggningarna med ett marknadsvärde stannar i kommunerna. Vattenkraften har blivit den svenska statens lukrativa mjölkko. har energibeskattningen tiofaldigats och över hälften av de privata konsumenternas energikostnad går som skatt till staten. Fjolårets vinst för blev rekordhög, , vilket innebär ett tillskott till statskassan på mer än . Det är dags att vattenkraftskommunerna och vattenkraftslänen får en politisk och ekonomisk erkänsla för sina uppoffringar och sitt värdeskapande för det gemensamma samhällsbygget. En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva. Enligt vår mening är det viktigt att en del av vattenkraftspengarna som genereras i i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. Föreningen har underlag och förslag för konstruktiva åtgärder till förmån för de vattenkraftsproducerande kommunerna och länen. Vår mening är att en statlig parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att hitta en modell för återbäring av vattenkraftspengar till de vattenkraftsproducerande kommunerna och länen.
mot · GT02N298 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och enklare regler för småföretag. Krångliga regelverk är en stor börda för småföretagen i . Regelverket är så komplicerat att många kreativa människor drar sig för att starta och fortsätta med egna företag. Regelverk som reglerar arbetsmiljö och skatter är så omfattande och upptar så mycket av småföretagarens tid att de blir till hinder för tillväxten i företaget. Detta kan vara en av anledningarna till att antalet företagare har minskat med 20 000 , enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. har bland den lägsta andelen nyföretagare bland . lade småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Regeringen har inte lyckats förenkla regelverket nämnvärt. I så kallade Simplexgrupp har enbart en handfull perifera regelförenklingar kommit till stånd. I de fall regeringen lyckats åstadkomma en regelförenkling har åtgärden inneburit att tre nya regler skapats. Många av de pålagor som ligger på småföretagen är inte nödvändiga. Enligt vår mening måste man ta tag i regelförenklingsfrågan på allvar och åstadkomma färre och enklare regler för småföretagen.
mot · GT02N299 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturturism. Medan EU:s genomsnitt för turismens andel av BNP ligger på ligger den i bara på . Det finns utan tvivel goda möjligheter att utveckla turismen i vårt land. Jag vill i den här motionen peka på en sektor där och inte minst kan utvecklas, nämligen naturturism. För många som bor i tättbefolkade områden i bland annat Syd- och har den svenska naturen och naturupplevelser en stor dragningskraft. Med relativt små insatser skulle vi kunna bli betydligt bättre på att ta till vara den resurs som vår natur utgör. Det ska vi göra som vi ser till att skydda naturen. Det är självklart att vi ska skydda och bevara det som är vår främsta tillgång för att locka naturintresserade turister en vacker och orörd natur. Vad är naturturism? Jag vill ta ett exempel från . Det ger en föreställning om hur man kan ta till vara en naturresurs som intresserar många människor, inte minst från andra länder, och där man dessutom kombinerar natur och kultur. Det omfattar sydöstra med bland annat Stora Alvaret och . Stora Alvaret finns nu med på . Projektet har haft som mål att profilera sydöstra genom att lyfta fram sevärdheter som Stora Alvaret, välbevarade kulturmarker, betade strandängar, unik flora, bevarade radbyar, stora flyttfågelstråk, sällsynta fåglar och fornlämningar. Alltså en förening av natur och kultur. Den här beskrivningen pekar på det som är många svenska turistattraktioners dilemma den alltför korta säsongen. Men de attraktioner som redovisas här är inte knutna till några korta sommarveckor utan lockar en betydligt längre säsong. En viktig del i en satsning på svensk naturturism är att utveckla ett väl fungerande certifieringssystem. Här är initiativet Naturens bästa ett positivt exempel. Det premierar lokala entreprenörer som arbetar på naturens villkor till gagn för naturvård och naturupplevelser. I det fortsatta arbetet att utveckla turismen bör regeringen ägna ökad uppmärksamhet åt naturturism. Här har unika tillgångar. En satsning på naturturism innebär också att turistsäsongen kan förlängas. Naturturism kan bli ett verksamt instrument i regionalpolitiken och för en levande landsbygd.
mot · GT02N300 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och behovet av en analys och en definition av begreppet myndighet. har ett stort antal myndigheter, omkring 250. Men någon klar och entydig definition av begreppet myndighet finns inte. Det är enligt min uppfattning otillfredsställande att antalet institutioner med beteckningen myndighet har ökat trots att myndighetsbegreppet är så oklart. Någon allmänt vedertagen definition av myndighetsbegreppet föreligger inte , utan olika myndighetsbegrepp används i olika sammanhang. Det är därför angeläget att vi får en analys och definition av vad som ska ingå i begreppet myndighet. När frågan väcks att inrätta en ny myndighet bör andra alternativ övervägas. Kan verksamheten organiseras på något annat sätt? Kan den exempelvis inordnas i någon befintlig organisation? Detta arbete bör också innefatta en genomgång av myndigheter vi har . Jag ska ge ett konkret exempel för att belysa det som här har tagits upp. Det har till uppgift att verka för goda levnadsvillkor och en god utveckling i hela landet med tonvikt på skogslänens inre delar samt skärgårdsområdena. Efter att ha följt arbete är min slutsats att dess arbetsuppgifter med fördel kan integreras med andra myndigheters som har näraliggande uppgifter. Genom att glesbygdsfrågorna har lagts i en särskild organisation får de inte den tyngd som de bör ha. Näringspolitiska satsningar riskerar att få stå tillbaka.
mot · GT02N303 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att återställa anslaget till energiforskning så att förutsättningar ges för en högteknologisk näring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fortsatt satsning på inhemsk etanolproduktion är av nationellt intresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regelverket för inblandning av etanol förändras så att högre inblandning tillåts.1 1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till MJU. Utvecklingen av förnybara drivmedel sker i i snabb takt. Produktion av etanol, biogas och RME ökar starkt och framstår allt tydligare som ett alternativ till fossila drivmedel. Forskningen på andra drivmedel som syntetisk diesel och metanol från pappersmassaindustri och vätgastekniken blir allt mer framträdande. Det som framstår som besvärande är regeringens bristande insikt om behovet av forskning och utveckling inom energisektorn. Det visar de senaste årens reella neddragning av forskningsanslagen. En snabb återställning och utveckling av anslagen är nödvändig för att föra fram som ett land i framkant i energiutvecklingen. Detta bör ges regeringen till känna. är etanol i den svenska bensinen . Dagens bilpark torde, utan extra investeringar, kunna använda en högre inblandning av etanol. Detta kräver dock att det regelverk som begränsar inblandningen förändras. Den etanol som används är dels inhemskt producerad etanol från spannmål, dels importetanol från främst . Etanol kan i stor utsträckning ersätta bensin. Det innebär att efterfrågan på etanol kommer att öka och därmed tillgången till importetanol minska. En fortsatt satsning på inhemsk etanol är därför nödvändig och av stort nationellt intresse. Detta bör ges regeringen till känna. Den första svenska etanolfabriken i kan med stabila fortsatta förutsättningar utökas med minst en till, förslagsvis till den inre delen av . Där finns såväl god tillgång till råvara som en väl utbyggd hamnverksamhet. , inom EU, är det framförallt och som är marknader för importetanol. har andra kvotsystem som ger ett förbehåll för den inhemska etanolmarknaden att producera etanol. skyddar de inhemska etanolsatsningarna genom att tillämpa tullsatser för importerad etanol, vilket ger möjlighet till. har inga sådana regelverk, vilket bör övervägas. För att den inhemska etanolen ska utvecklas behövs ett klargörande om att dagens skattefördelar, för inhemskt producerad etanol, bibehålls samt att den importerade förses med en tullsats om per hektoliter, vilket tillåter. Det är inte heller rimligt att tillåter att importerad etanol klassificeras som en kemisk produkt, med obetydlig tullbelastning, som den erhåller full skattefrihet. Skattefriheten bör endast ges till importerad vara som förtullats odenatunerad enligt CNkod 220710. EU-praxisen som begränsar låginblandning av etanol till bör höjas till 10 eller kanske . Detta är den åtgärd som snabbt och enkelt ersätter stora volymer fossilt oljebaserad bensin. Detta bör vara en del av huvudstrategin i att snabbt ersätta stora volymer fossila drivmedel med biodrivmedel. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N304 · 2005-09-30 00:00:00 — Dessutom skall av de beviljade beloppet vara innestående tills projektet slutredovisats och slutrapport har inkommit. När det gäller investeringsstöd inträffar det också att utbetalningen sker ett eller efter det att beslutet att bevilja stöd tagits. Sammantaget innebär detta att utbetalningarna till projekt sprids över en längre tidsperiod. Det är i varje enskilt ärende omöjligt att veta när pengar kommer att rekvireras. För utbetalningarna har ett anslag som fastställs i taget. Med hänsyn till att utbetalningarna varken följer beslut eller omfattning innebär det att utbetalningarna ibland är lägre än anslaget och ibland överskrider anslaget. De år när anslaget inte utnyttjas fullt ut uppstår ett anslagssparande som behöver utnyttjas de år när utbetalningarna överskrider anslagsramen. En myndighet kan alltså, utan att bryta mot reglerna kring bemyndigandet, fatta beslut som inte går att realisera inom anslagsramen. Konstruktionen är sådan att om det sker utbetalningar med anledning av ett fattat beslut utökas bemyndiganderamen med det belopp som utbetalas. Ett bättre sätt vore att ta bort bemyndigandet i den här typen av fall och i stället besluta om en fast ram för myndighetens beslutsnivå, och därefter låta myndigheten disponera anslagsöverskottet i form av en reservation för att klara framtida utbetalningar, eller att regeringen säkerställer att myndigheten har möjlighet att infria sina förpliktelser.
mot · GT02N312 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillskapandet av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens engagemang för att ESS-anläggningen skall hamna i . ESS är en förkortning för European Spallation Source, en mycket stor europeisk forskningsanläggning för avancerad materialanalys. Anläggningen kommer att ha världens mest kraftfulla neutronkälla, vilken ska användas vid analys med neutronspridningsteknik. ESS kommer att ha central betydelse för flera strategiska områden som bio- och nanoteknik, utveckling av läkemedel och biokompatibla implantat, materialteknik, t.ex. polymerer och legeringar för starkare och lättare bilar och flygplan, energiteknik, t.ex. vätgaslagring, och mängder av applikationsområden som vi ännu inte kan förutse. Anläggningen är ett gemensamt europeiskt projekt med tänkt stöd från europeiska regeringar och EU. Den totala kostnaden för projektet väntas uppgå till ca (ca ) och ESS ska vara klar att tas i bruk 2013. För att lokalisera anläggningen behövs en yta av . Man beräknar att mellan 4000 och 5000 gästforskare kommer att utnyttja anläggningen , och antalet fast anställda blir ca 500 personer. arbetar för att ESS skall placeras i , och har valt som förslag till placering. Inom en radie av från finns här tolv universitet, många högteknologiska företag, utmärkta kommunikationer och ett sjudande kulturliv. Forsknings- och utbildningsmässigt kan betydelsen av ett ESS i knappast överdrivas och sidoeffekterna för näringsliv bedöms som mycket stora. Projektet för att få ESS-anläggningen till har fått stor uppbackning. Det har ett brett skandinaviskt stöd, politiskt, akademiskt och från näringslivet. och arbetar aktivt för en lundensisk placering. Men det viktigaste saknas regeringens tydliga stöd. Det är uppenbart att projektet behövs för att skall ligga i framkant i de ovan nämnda områdena. och har redan anläggningar av det här slaget på gång. Därför anser jag att bör stödja tillskapandet av . Dessutom vore det helt rätt strategiskt för att anläggningen hamnar i och . Detta borde regeringen ta till sig och driva på internationell nivå. Spin off-effekterna för torde vara överstigande de kostnader som projektet kostar.
mot · GT02N315 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för hållbart jordbruk i WTO-förhandlingarna. Det moderna industrijordbruket är beroende av köpta insatsvaror, försvagar växterna genom hårt drivande handelsgödsel, belastar naturen med främmande kemikalier och tar inte hänsyn till knappheten på vatten. Erfarna bönder i har under sekel utvecklat metoder som var anpassade till platsens naturliga förutsättningar. I regeringsdeklarationen säger : Småskalig livsmedelsproduktion underlättas. Den ekologiska produktionen av livsmedel ska öka. Dessa riktlinjer bör naturligtvis stämma också med vårt internationella agerande. Kemiintressena hävdar, utan vetenskapligt underlag, att världen inte kan få fram nog mat med ekologiskt jordbruk utan måste lita till genmanipulation, industriframställt kväve och utan kemiska bekämpningsmedel. Den gröna revolutionen prisas, men den medför stora ekologiska och sociala nackdelar. har stött katastrofala teknologier som tömmer grundvattenreserverna. Koncentrationen på stordrift och exportgrödor gör några mycket rikare men utarmar småbönderna och naturen. Att investera i traditionella inhemska kunskaper om olika växtslag och deras egenskaper och skydda de lokala gemenskapernas rättigheter är ett rättvisare och hållbarare sätt att garantera tillgång till vatten och föda för alla. G 33, den grupp i WTO-förhandlingarna som samlar världens majoritet, säger i en kommuniké i att man tänker försäkra sig om att WTO:s arbetsprogram från Dohamötet garanterar fattiga länders livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling, inklusive de många småbrukarnas och fattigas överlevnad. Nära 200 frivilligorganisationer runt om i världen kräver i ett brev till ambassadörerna vid WTO i att man stoppar maktkampen mot världens medborgare genom Gats, the General on Trade in Services. GATS omfattar t.ex. vatten. Trots retoriken i om att det är de fattigas intressen man vill gynna, visar erfarenheten att WTO främst strävar efter att tvinga fattiga länder att öppna sina gränser för storföretagens vinstintressen. Fattiga länder utsätts för ett enormt tryck att släppa sina tjänstemarknader till mäktiga utländska vinstdrivande företag från i-länderna. De fattiga får inte råd att köpa vatten. har lämnat ifrån sig rätten att ha en egen utrikeshandelspolitik till EU, som visat sig vara starkt pådrivande inom WTO för storföretagsintressena. Varje land har emellertid fortfarande veto i WTO-förhandlingarna. Det är alltså möjligt för att föra de fattigas talan när EU gör upp sin position i WTO. bör arbeta för ekologiskt jordbruk med respekt för u-landsböndernas kunskap om hur jorden brukas hållbart.
mot · GT02N316 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att hela ges möjligheter att leva och utvecklas. Det finns på sina håll i den allmänna debatten i en olycklig motsättning mellan stad och land. Det är dags att inse att både staden och landet behövs i en dynamisk utveckling av hela landet. Av totala yta på utgör landsbygden . I de befolkningstäta större städerna saknas ibland insikten om landsbygdens stora betydelse för försörjningen av livsmedel, vattenkraft, bioenergi, mineraler, trävaror, naturupplevelser m.m. Vi menar att byggandet av ett långsiktigt hållbart inte i första hand handlar om nostalgiskt bevarande utan om utveckling och tillväxt i de verksamheter som gör att vi kan bruka utan att förbruka. Detta förutsätter tillväxt i de näringar som har sin bas på landsbygden. De gröna näringarna i , dvs. alla näringsverksamheter som har sitt ursprung från jord och skog, svarar för ett samlat produktionsvärde på . Och den produktionen sker med höga krav på kvalitet, miljö, arbetarskydd och god djuromsorg. Efterfrågan på livsmedel ökar kraftigt globalt och många tecken tyder på en mer positiv utveckling på världsmarknaden . Den stora konsumtionsökningen sker i länder som tar steget från u- till i-landsekonomi. När detta sker i länder som och blir effekterna påtagliga. Frågan är om produktionen kommer att kunna hålla jämna steg med den ökande efterfrågan. Världens befolkning ökar med 80 miljoner människor . Det finns beräkningar som anger att matproduktionen i världen behöver öka med . Vi ser att oljepriserna ökar stadigt på grund av att oljefyndigheterna inte räcker till för att möta den ökade efterfrågan. Oljan kommer garanterat att sina och det förmodligen . I har vi verkligen förutsättningar att ersätta fossilbaserat bränsle med biobränslebaserade alternativ. Ett exempel är den teknik för utvinning av fordonsbränsle från skogsråvara (förgasning av svartlut) som är under utveckling och som kan ge ett viktigt bidrag till transportsektorns energibehov. Den svenska landsbygden utgör ett stort kretsloppsbaserat skafferi för vår framtida energi- och livsmedelsförsörjning. Att nyttja denna resurs mycket klokare och effektivare är en stor utmaning för riksdag och regering framöver. Hur vi hanterar viktiga verksamheter på landsbygden har avgörande betydelse för hela vårt lands ekonomi, sysselsättning och miljö. Det gäller inte minst möjligheterna att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling. Detta illustreras tydligt av att nästan samtliga av de 15 nationella miljömålen i hög grad rör landsbygden. En medveten satsning på landsbygden är till nytta för hela samhället och står inte i motsatsställning till en positiv utveckling i städer och tätorter.
mot · GT02N317 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik för svensk industris framtid. Industrins betydelse för har historiskt sett varit stor. Genom brytning och förädling av naturresurser i form av skog och malm mötte industrialismen. Den svenska basindustrin kom att bli navet i den svenska ekonomin och bidra till arbetstillfällen, tillväxt och välstånd. sysselsätts 375000 svenskar i basindustrin. Många av dem i glesbygd där få alternativa arbetsgivare finns. Basindustrin står för av den svenska exporten och ger alltjämt ett stort tillskott till den svenska tillväxten. Basindustrins långsiktiga tillväxt ligger på i genomsnitt ett par procent och är av stor betydelse för svensk industri och för samhället i stort. Med hänsyn till detta är det av stor vikt att basindustrins villkor förblir goda även . I takt med att den internationella konkurrenskraften ökar blir villkoren för den svenska industrin allt tuffare. På den internationella marknaden kommer det alltid att finnas billigare arbetskraft, lägre skatter och andra faktorer som gör att halkar efter. möjligheter ligger dock i att profilera sig på andra håll så som utbildning, forskning och utveckling. För att säkra svensk basindustri och därmed tillväxt och sysselsättning krävs en medveten politik. En politik som gynnar forskning och utveckling. är det viktigt att basindustrin också ser det motiverat att investera i produktion i och erbjuds goda villkor för sin fortsatta tillväxt samt möjligheter att konkurrera internationellt. En fråga av särskild betydelse är den fortsatta tillgången till energi på långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor. Det som ovan anförs om en politik för svensk industris framtid bör ges regeringen till känna.