mot · GT02N480 · 2005-10-05 00:00:00 — De nya jobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. Den privata sektorns andel av den totala produktionen behöver därför bli större. Inriktningen i ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara grunden för välfärd. I en värld där nationsgränser spelar allt mindre roll kan inte ett land hålla sig med regelverk och skatter som avsevärt avviker från omvärldens. Politikers uppgift är att skapa sådana villkor att enskilda människor vill starta företag och att befintliga företag kan expandera. Det är då jobben kommer och det är bara så som den välfärd vi vant oss vid kan upprätthållas. förespråkar en marknadsekonomi som tar hänsyn till miljön och sociala faktorer och som förenar frihet och trygghet. Statens roll ska vara att sätta ramarna för en sund marknadsfunktion, ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet och se till att miljöhänsyn tas. En positiv attityd från politiskt håll till företagande är viktigt för att fler ska känna att det är lönt att driva företag. har företagare betraktats enbart som outtröttliga skatteobjekt. Reglerna som omgärdar företagare måste förenklas. Regeringens tafatta försök duger inte. Regelförenklingsarbetet måste ges högsta politiska prioritet. En god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. vill möjliggöra en god kapitalförsörjning och goda konkurrensvillkor för företagen. Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparande i obligationer. För att fler personer ska kunna spara ihop startkapital till egen framtida företagsstart inför vi också ett etableringskonto enligt dansk modell. Tjänstesektorn har kraftig tillväxtpotential. Skattesystemet måste utformas så att det inte frestar till lagbrott. Inom vissa kontantbranscher, t.ex. taxi-, restaurang- och frisörnäringen bör en modell med schablonbeskattning prövas. Detta för att underlätta för nya företag att bildas och för seriösa företag som upplever illojal konkurrens . En skattereduktion vid köp av hushållstjänster införs, vilket stimulerar skapandet av nya företag. Ett av de stora problemen för många företag är kostnaderna för sjukförsäkringen. Särskilt små företag drabbas hårt av sjuklöneperioden. Därför vill vi halvera den från dagens till för små företag. Dessutom vill vi avskaffa arbetsgivarnas 15-procentiga medfinansieringsansvar i sjukförsäkringen. Infrastrukturen är avgörande för företagen. Vi satsar mer än regeringen på vägar och järnvägar. Brottsligheten kostar näringslivet miljardbelopp . Vi satsar mer än regeringen också på rättsväsendet. Kunskapsförsörjningen måste förstärkas. inför bl.a. ett lärlingssystem nära knutet till det lokala näringslivet, där praktik varvas med teori redan från första terminen. Statens ägande omfattar av det inhemska näringslivet, vilket är till nackdel för ekonomins funktionssätt och en utförsäljning bör ske. Lagen som reglerar offentlig upphandling måste göras mer kraftfull och befrämja affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Detta bl.a. för att små företag ska ha möjlighet att delta i budgivningen. Slutligen presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, till gagn för företagarna och deras anställda. 5Principer för ett gott näringslivsklimat10 5.4Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar11 7Socialdemokraterna bedriver en dålig näringslivspolitik13 8.2Förbättra attityderna till företagande15 8.3Etikens betydelse för en fungerande marknad15 8.4.2Sänkta skatter och avgifter på arbete17 Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar17 9Förenklade regler och minskat krångel18 9.1Mät regelförenklingsarbetet och sätt upp mål18 9.2Regelförenkling också på EU-nivå19 9.4Förenkla självdeklaration för företagare19 9.5Generösare regler för moms- och uppbördsdeklaration19 9.6F-skattsedel till alla som vill20 9.7Förenkla företagens kontakter med myndigheter20 9.8Informations- och samrådsplikt vid markarbeten21 9.9Anpassa utifrån småföretagens situation21 11Förbättra tillgången till riskkapital22 11.3Minska exporten av patent24 11.6Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag26 Rättvis beskattning av fåmansbolagen26 12.2Vita jobb och rättvis konkurrens28 12.4Fördubbla marknadsföringen av som turistland29 15Förbättra konkurrensen och öka avregleringarna31 15.1Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat32 15.5Reformera den offentliga sektorn33 15.6Statens roll i näringspolitiken34 15.7Flexibilitet måste prägla de regionala tillväxtprogramen34 16Satsa på utbildning och kompetensutveckling36 17.2Ny arbetsmarknadspolitik med personen i centrum39 17.3De äldre på arbetsmarknaden är en resurs39 17.4Ungdomar på arbetsmarknaden är en resurs39 17.5Invandrare på arbetsmarknaden är en resurs40 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:141 : Förvaltningskostnader, 38:342 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m., 38:542 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m., 38:1943 Kapitalinsatser i statliga bolag, 38:1943 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft, 38:2343 Exportfrämjande verksamhet, 39:343 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grundläggande principer för ett gott näringslivsklimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etikens betydelse för en fungerande marknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i kommunallagen i syfte att underlätta prövning av näringsverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare konkurrenspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kriminalisering av karteller. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala kooperativa utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning om riskkapitalförsörjningen. beslutar att möjlighet för riskkapitalavdrag införs.2 beslutar att möjlighet till sparande i etableringskonto införs.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förmånsrätten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste anpassas utifrån de små företagens situation.4 begär att regeringen lägger fram förslag om sänkta skatter och avgifter i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta företagens kontakter med myndigheter. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i reglerna för fåmansföretag.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtidens arbetsmarknad.6 beslutar att slopa medfinansieringsansvaret i sjukförsäkringen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att halvera sjuklöneperioden för små företag.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av krafttag mot svartjobben.5 begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att stimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriella utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning, utveckling och innovationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktning på företagande och entreprenörskap.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringspolitikens mål. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv, med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Regeringens förslag 2006 tkr 26:2 , forskning och utveckling 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 38:2 Näringslivsutveckling, såddfinansiering 38:3 ITPS: Förvaltningskostnader 38:16 , varav resursökning 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda bolag 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft Totalsumman för hela utgiftsområdet 1 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 11, 12 och 26 hänvisade till FiU. 3 Yrkande 13 hänvisat till LU. 4 Yrkande 14 hänvisat till MJU. 5 Yrkandena 15, 17 och 2224 hänvisade till SkU. 6 Yrkande 19 hänvisat till AU. 7 Yrkandena 20 och 21 hänvisade till SfU. 8 Yrkande 29 hänvisat till UbU. Utan tillväxt finns det bara nedskärningar att fördela. En av tillväxtpolitikens hörnstenar är näringspolitiken. Denna motion beskriver inriktningen för näringspolitik. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativ och företagande. Politikens roll är i detta sammanhang att skapa en god jordmån för nya och växande företag. Skolan ska spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare men framtiden behöver också många nya företagare. Skolan har en viktig uppgift att väcka intresse för företagande och entreprenörskap. Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljö av stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade från ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikaste länder runt 1970. Under har emellertid förutsättningarna för företagande och ekonomisk utveckling försämrats i . Sjuttiotalet innebar en period av i många stycken skadlig lagstiftning och en dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat välfärdsutveckling. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Det är olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som att det offentliga har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och minskar därmed sysselsättningen. Företag, kunniga medarbetare och huvudkontor flyttar från vårt land till länder som förmår att skapa ett bättre klimat än det kan erbjuda. Exempel på större företag som inte längre styrs från är: ABB, AGA, , , , , , , , , , Automobil, , Stora och . Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en vision om hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknar man också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunna åstadkommas. EU har påtalat att måste gynna tillväxten av små och medelstora företag i sin senaste rapport. De reformer som fyrpartiregeringen genomförde 19911994 för att stärka arbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts, baktalats och till vissa delar rivits upp. 5Principer för ett gott näringslivsklimat Det goda samhället handlar om alla människors lika värde, rättigheter och skyldigheter. Det ligger ett stort ansvar på varje människa att förvalta sina personliga förutsättningar och resurser. Alla medborgare och invånare ska kunna ta del av social välfärd och utveckling. Detta innebär möjligheter för alla att leva ett drägligt liv med t.ex. mat, kläder, sjukvård, arbete, utbildning, kultur och att kunna förverkliga grundläggande värden så som liv, hälsa, frihet, kunskap, sanning och kärlek. Hela samhället vinner på att alla verkar för det gemensamma bästa. För detta är det nödvändigt med etiskt medvetna medborgare som kan skilja bra handlingar från dåliga och goda från onda. Målet är det gemensamma bästa, och det förverkligas utifrån rätten att förverkliga gemensamma värden. Arbete och välfärd åt alla kan bara uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. Förvaltarskap över gemensamma resurser rör såväl materiella som andliga värden. Miljön och naturresurserna måste förvaltas ansvarsfullt, så att goda livsbetingelser inte äventyras och så att kommande generationer också får del av dem. Människan bör därför ingripa i naturen med försiktighet och klok urskiljning. Andliga och kulturella värden utgör ett rikt arv, som behövs för att bevara och vidareutveckla en civiliserad identitet och samhörighet. En socialt och ekologiskt ansvarsfull marknadsekonomi ger goda politiska förutsättningar för ett gott förvaltarskap. Förvaltarskapsprincipen hjälper oss att tänka långsiktigt och att därmed värna de nödvändiga livsbetingelserna. Vi kallar detta för förvaltarskapsprincipen. Näringslivspolitiken ska bygga på förvaltarskapsprincipen. Lagar, skatter och regler ska utformas på ett sätt som uppmuntrar ett gott förvaltarskap. Marknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilliga avtal mellan självständiga aktörer. Detta förutsätter privat äganderätt. I jämförelse med andra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskilt när det gäller ersättning vid expropriation. anser att den enskilda äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd. Expropriation innebär att enskilds egendom mot viss ersättning, genom tvång, tas i anspråk för att tillgodose ett samhälleligt mål. Men rätten att expropriera och göra intrång tillkommer inte bara det allmänna utan även enskilda rättssubjekt, och för ändamål som syftar till ekonomisk avkastning. Ett exempel där äganderätten kommer i fokus är när bredbandsnäten byggs ut. Detta sker i huvudsak på två sätt. Det ena sättet innebär att kablar grävs ner i sådan mark som är ianspråktagen med vägrätt, mark som i de flesta fall ägs av bönder. Ett annat exempel är expropriation av mark för utbyggnad av mobiltelenät. Med dagens ersättningsregler i expropriationslagen kan de markägare som tvingas avstå från mark få ersättningar som jämförelsevis framstår som obetydliga. Många markägare har naturligtvis reagerat mot detta kommersiella utnyttjande av deras mark. Det man kraftigast har reagerat mot är att det inte utgår någon ersättning till markägaren för kabelframdragningen då bredbandsaktörernas verksamhet kan förväntas generera stora ekonomiska vinster. anser att expropriationslagen i denna del är föråldrad. Lagens ersättningsregler är inte anpassade till dagens tvångsförvärv, som i många fall sker för att tillgodose, förutom allmänna intressen, även starka privatekonomiska intressen. Det är därför hög tid att se över och reformera ersättningsreglerna vid tvångsförvärv. 5.4Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar Man måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligt problem är en allmän försvagning av det etiska medvetandet och rättsuppfattningen som även berör det ekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där karaktärsdrag som personligt ansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vad som skett i vårt land . Ekonomin är ett av de områden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Man kan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden där nyföretagande blomstrar, nämligen tillit. Det handlar om att vi förväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Där man samarbetar och litar på varandra, där frodas företagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genom direkta politiska beslut. Politiken måste dock bidra till en process där samhällets inneboende tillit förstärks. Denna process måste dessutom förstärkas genom att familjerna och skolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedla positiva normer. Det personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad av kollektivism och centralstyrning. Denna princip är central i den kristdemokratiska ideologin. En brytning av den moraliska förflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökat personligt ansvar. Av detta följer att mer av resurser måste behållas av de enskilda individerna, så att ansvarstagandet ges realistiska möjligheter att fungera. När framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta de förändringar som gör att de gamla recepten inte längre fungerar. Viktiga förändringar är bland andra globaliseringen, regionaliseringen, utvecklingen i , den höjda utbildningsnivån, informationsteknikens fortsatta utveckling samt tjänstesektorns expansion. De traditionella basnäringarna, skogen, stålet och kemin, liksom övrig industri kommer fortsatt att vara betydelsefulla. Den nya näringspolitiken måste dock också ta sin utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen. Förändringar innebär nya förutsättningar. Den miljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns för bara gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta är inte längre fallet. blir alltmer integrerat i och är en del av den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva en avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder. Däremot är de nationella politiska ramarna, som bl.a. ska stimulera expansion och sysselsättning, fortsatt viktiga. Världshandeln ökar nu snabbare än världsproduktionen. Handeln sker också i ett helt nytt konkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher och sektorer utsätts för konkurrens. Efter krisen kommer att med ökad konkurrenskraft fortsätta ta marknadsandelar inom världshandeln. Ett vitaliserat försöker öka sina marknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskar att konkurrera i det är världskonkurrens som gäller. Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhet bedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrande bransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genomsnitt ner på hushållsgöromål, vilket motsvarar 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattande svart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, t.ex. när det gäller reparationer och underhåll, angeläget. Förslag till åtgärder inom detta område följer senare i motionen. De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med 1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsökningen sedan har skett i den offentliga sektorn. Det är i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i de små företagen. 7Socialdemokraterna bedriver en dålig näringslivspolitik har uppenbarligen bedrivit en felaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft en alltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det fjärde rikaste landet bland har rasat dramatiskt på rankinglistan, ner till en 14:e plats enligt senast tillgängliga statistik (). Vid en jämförelse av köpkraftspariteten (PPP) hamnar på 25:e plats av världens länder, enligt CIA:s omvärldsdata. Situationen för landets företagare är mörk. Enligt statistik från () försattes 7649 företag i konkurs 2004. har 3676 företag försatts i konkurs. Antal anställda i företag i konkurs uppgick till 21206 personer. är antalet företag i lågt i förhållande till befolkningens storlek, och de nya företag som startas ersätter bara företag som försvinner. Totalt fanns det i 9864 utlandsägda företag med 544579 anställda . Detta innebär att utlandsägda företag svarade för av sysselsättningen i näringslivet 2003. Det är positivt att utländskt kapital kommer till , men i den allt hårdare internationella konkurrensen ökar kraven på att de svenska företagen ligger i topp vad gäller innovationer, produktivitet och produktion. Detta måste understödjas av ett tidsenlig regelverk, en flexibel arbetsmarknad med bra rehabilitering och gynnsamma skatter. Annars riskerar företag att flytta från till andra länder. Enligt en rapport från ITPS () är inte längre en tillväxtmotor för svensk ekonomi. Dessa uppgifter ser mycket allvarligt på eftersom tillväxten i har betydelse för tillväxten i hela . ITPS anser att uppvisar flera tecken på avmattning i förhållande till både europeiska regioner och de andra storstadsregionerna i . Mönstret gör sig gällande för företagsdynamik, sysselsättningsutveckling och befolkningsutveckling. Vi kristdemokrater anser att såväl den socialdemokratiska regeringen som vänstermajoriteten i bär skulden till denna farliga utveckling för landets huvudstad. Näringspolitikens uppgift är att skapa tillräcklig attraktionskraft för att kapital, kompetent arbetskraft och teknik ska lockas hit och stanna kvar. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö för företagande som är så bra att fler företag väljer att etablera sig i . Fattiga länder som börjar sin industrialisering får vanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader. Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens, alltmedan kostnaderna stiger. har relativt höga kostnader, en liten hemmamarknad och ligger dessutom geografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa god attraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelar genom att vara desto bättre på andra områden. Det handlar bl.a. om god infrastruktur, skatteregler som gynnar arbete, sparande och företagande, tillgång till god kompetens, sunda offentliga finanser och frihandel. De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de har lyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala. Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla är satsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärder för att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till den privata, högt sparande och goda utbildningssystem. Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter och de kvardröjande svenska skuldproblemen kommer att kräva en fortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationella konkurrensen. har försummelser att ta igen, som ribban från omvärlden höjs. Inser och erkänner man inte detta kommer klyftan mellan den nödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan och traditionell vänsterretorik å den andra att bli oöverstiglig. Det s.k. är ett exempel på hur stämningarna är hos landet företagare just . Beslutet att införa en medfinansiering i sjukförsäkringen, där arbetsgivaren ska bidra av kostnaderna, har lett till stora protester runt om i landet.