mot · GT02MJ532 · 2005-10-05 00:00:00 — Vi ser mycket stora tillväxtmöjligheter för inom alternativbränslemarknadens område, då vi har inhemska naturresurser som med rätt teknik kan ge oss ett försprång på biobränslemarknaden, men även då vi som ett av världens bästa länder på forskning och utveckling kan bli ledande inom den teknik som krävs för en omställning av transportsektorn. Men då måste vi satsa , det handlar dels om olika typer av stimulansåtgärder för människor som väljer att köra på förnybara bränslen för att öka efterfrågan, dels om satsningar på forskning och utveckling. Vi anser att det är hög tid att regeringen samlar olika samhällsaktörer som t.ex. fordonsindustrin, bränsletillverkare, försäkringsbranschen och forskare till ett konstruktivt och framåtsyftande arbete för att minska oljeberoende. Vad som ovan anförts om att samla olika samhällsaktörer för att på ett konstruktivt och framåtsyftande sätt minska oljeberoende bör ges regeringen till känna. ekonomi är lika beroende av olja som andra länder. Stigande priser hindrar ekonomisk tillväxt och gör sårbarheten i ekonomin stor. Det finns därför starka ekonomiska skäl, utöver miljön och säkerheten, som tydligt pekar ut riktningen att bryta oljeberoendet. Det spelar ingen roll hur länge vi tror oljan kommer att räcka eller hur vi tror att oljepriset kommer att utvecklas. Minskar vi vårt oljeberoende gör vi vår ekonomi mindre sårbar. Den billigaste litern olja är den man aldrig behöver använda. De för privatpersoner kanske två tydligaste effekterna av ett stigande oljepris är högre bensinpris och högre kostnader för eldningsolja. Oljepriserna kommer att fortsätta att stiga då oljan är en ändlig resurs som efterfrågas av allt fler. Utvecklingen med att länder som och ökar sin oljekonsumtion som oljan är en ändlig resurs pekar med tydlighet på att oljepriset kommer att fortsätta stiga. Sådana är marknadsekonomins mekanismer, hög efterfrågan på en resurs som är begränsad ger stigande priser. I takt med att oljepriserna stiger blir de fossilfria alternativen mer gångbara. De höga oljepriserna ger upphov till krav på sänkta bensinskatter. En sänkt bensinskatt löser dock inte de långsiktiga problemen som vårt oljeberoende ger upphov till, sänkt bensinskatt ger inte större oljereserver. Vi kan dock lindra effekterna av ett högt bensinpris och redan innan sommarens debatt om de höga bensinpriserna hade föreslagit ett kraftigt höjt reseavdrag, från milen till milen 2006. I vår budgetmotion föreslår vi ytterligare en höjning av reseavdraget till . Det tillsammans med stimulanser för övergång till alternativa drivmedel anser vi vara en bättre väg att gå för att lindra bördan av de höga bensinpriserna. Framför allt för att det har en bättre fördelningsprofil och riktas på ett sådant sätt att det ska löna sig att arbeta. inser att vissa andra grupper i samhället är starkt beroende av bilen som inte kan tillgodoräkna sig reseavdraget. Det kan röra sig om landsbygdens pensionärer som måste kunna ta sig till nödvändig offentligservice. Eller familjen där barnen har olika aktiviteter som på ett smidigt sätt måste samordnas. En av lösningarna är att öka tillgången på alternativa drivmedel ute på landsbygden. Vi ser även exempel på hur olika samverkanslösningar med små alternativa kollektivtrafiklösningar kan hjälpa till för att underlätta både på landsbygden och i städerna. Den största förändringen som vi kan göra är att ställa om och byta teknik, till bränslesnålare bilar drivna på billigare förnybara drivmedel. Bensinen kommer inte att bli billigare och den behöver fasas ut. som land har goda förutsättningar att producera framtidens förnybara drivmedel oavsett om de baseras på gas eller alkohol. Vi har skogen, vi har åkerarealen och vi har entreprenörerna. Vi har genom vår fordonsindustri och det stora kunnandet där goda förutsättningar att producera framtidens miljöfordon. bör ta täten med sikte på att bli världsbäst på alternativa drivmedel, nya energilösningar och miljöbilar. gäller det att skapa de politiska förutsättningarna för en långsiktig politik som gör att och svenska företag och tekniker kan bli ledande på en global marknad. Görs det kommer teknikutvecklingen att ta ytterligare fart och en miljödriven tillväxt stimuleras, något som i sin tur leder till nya jobb i och en ökad möjlighet till miljöteknikexport. Vi tror på EU både som fredsprojekt och också som ett användbart redskap för att bidra till lösningar på miljöområdet och då inte minst vad gäller vårt klimat. har EU en målsättning om att andelen förnybara drivmedel inom unionen ska vara . Klimatområdet är avgjort ett sådant område där EU måste lägga mer kraft och ett första steg skulle vara att ändra Auto/Oil-direktivet. Precis som på andra politikområden måste EU bli smalare men vassare även på miljöområdet om vi ska kunna finna lösningar på stora gränsöverskridande miljöproblem. EU blir också en starkare förhandlingspart i internationella sammanhang än vad som blir fallet om de enskilda länderna ska driva var sin linje. har sedan det s.k. Auto/Oil-direktivet infördes krävt att det ska ändras. Den socialdemokratiska regeringen har sent omsider också kommit till denna slutsats. Viktigt att komma ihåg är att Socialdemokraterna inte protesterade när Auto/Oil-direktivet drevs igenom och förbjöd 530 procents inblandning av s.k. ersättningsbränslekomponenter (främst etanol) i bensin. Då fick det till följd att den frivilliga utbyggnaden av s.k. E10-pumpar (etanol, bensin) i fick ett abrupt stopp. Regeringen medverkade således till att minska möjligheterna för människor att kunna minska sina utsläpp genom att tanka sina bilar med en bensin med högre etanolinblandning. En direkt följd av en ändring av AutoOil-direktivet är att de höga bensinpriserna skulle kunna sänkas genom en ökad inblandning av etanol i den svenska bensinen. blandas maxgränsen om in i en stor del av den bensin som säljs i . Förändras regelverket så kommer inblandningen att kunna öka upp till i alla fall , vilket i sin tur också sänker priset vid pumpen för den vanliga konsumenten. Det finns således inte bara miljömässiga skäl för att ändra direktivet utan också privat- och samhällsekonomiska skäl. Vätgas kommermed all säkerhet att ha en nyckelroll i övergången från fossila bränslen till förnybara energikällor för att vi ska kunna nå målet om ett långsiktigt hållbart energisystem. Runt om i världen ökar aktiviteterna inom vätgasområdet. I pågår ett antal demonstrationsprojekt med tyngdpunkten i . När vätgas och bränsleceller ersätter fossila bränslen och traditionell förbränningsteknik växer en ny industri fram. Det innebär efterfrågan på nya komponenter, system- och marknadslösningar. Möjligheterna till tillväxt och nya arbetstillfällen är stora. Tidiga initiativ ökar chanser att vara en stark aktör . anser därför att en nationell vätgasstrategi bör tas fram, strategin bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga. Vad som ovan anförts om att en nationell vätgasstrategi bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga bör ges regeringen till känna. 6.3Stimulanser bättre än tvång ställer sig bakom beslutet om en skattebefrielse, av koldioxid- och energiskatten, för förnyelsebara bränslen. kommer dock inte den minskade skatten på bensin med etanolinblandning konsumenterna till del. Man kan inte se på priset att man valt att tanka bensin med etanolinblandning. Risken är att samma sak skulle hända vid en ökad RME-inblandning. borde man därför fundera över om man skulle ha en särskild skatteklass för bensin och diesel med låginblandning. För att öka efterfrågan på drivmedel med inblandning av förnyelsebara bränslen föreslår vi att man, förutom befrielse från koldioxidskatt och energiskatt på det förnyelsebara bränslet, också bör ge en extra rabatt på energiskatten för den del fossila bränslen som blandas med de förnyelsebara. finns etanol som drivmedel, dels som låginblandning i bensin, dels som E 85 etanol och bensin. För E 85 är etanoldelen skattefri medan bensindelen beskattas med koldioxidskatt och energiskatt. En extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85, förslagsvis motsvarande andelen etanol, dvs. , skulle innebära lägre skatt per liter E 85. Tjänstebilsmarknaden är viktig för att öka andelen miljöbilar. Därför är det viktigt att ytterligare öka incitamenten för företagen att använda miljöbilar. Vi föreslår att förmånsvärdet sätts ned till för alla bilar som drivs med miljövänliga bränslen såsom el, alkohol och gas. är skattereglerna mer förmånliga för eldrivna tjänstebilar än sådana som drivs med gas och alkohol. Det finns anledning att noga följa utvecklingen och inte vara främmande för ytterligare nedsättning i förmånsvärdet om de inte ger önskad effekt. Även privatpersoner som köper en miljöbil ska få skatterabatt, i skattereduktion som återbetalas via skattekontot. 7.1Hur ska vi kunna bry oss om miljön om vi inte kan bry oss om varandra? Vi vill alla ha en värld där vi kan dricka rent vatten och andas frisk luft. är det inte alltid möjligt, problemet med innerstadens höga halter av luftföroreningar ökar och vi har smutsat ner många av våra dricksvattentäkter med föroreningar. Genom att ge en ökad kunskap om hur våra individuella val påverkar vår egen levnadsstandard utifrån ett miljöperspektiv, ökar incitamenten att ta aktiv del av de mängder av miljöförbättrande varor och tjänster som erbjuds. Hållbar tillväxt omfattar ekonomisk, miljömässig och social hållbarhetsutveckling och förutsätter en god hushållning med natur- och kulturresurser samt minskad miljöpåverkan. vill öka tillväxt genom att satsa på miljöteknik och miljöåtgärder. Om ett sådant tillväxtarbete ska styra mot en hållbar samhällsutveckling kräver det att även den sociala dimensionen integreras. Vår levnadsmiljö påverkas av otroligt många miljöfaktorer, kemikalier i varor, buller, luftföroreningar, nedskräpning, tillgång på rent vatten m.m. Miljöarbetet måste stärkas underifrån, där vi alla deltar på olika sätt på olika nivåer i samhället och nationer emellan. En ökad lokal styrning av miljöarbetet samt att miljöarbetet ses som en naturlig del i alla politikområden och verksamheter är viktigt. Människors kreativitet samt lust att förbättra och förändra måste tas till vara. Detta kan vi bara göra om vi ökar hänsynen och tilliten till den enskilda individen. Varje människa har möjlighet att göra egna insatser för miljön. En del väljer att handla ekologiskt odlad mat andra att köpa en bränslesnål bil. Oavsett vad vi väljer är det bra att vi gör något och det är viktigt som incitament att det vi gör har betydelse. Antingen för oss själva rent ekonomiskt i att bensinkostnaden sjönk eller i att mitt eget ekologiska fotavtryck blev mindre genom att välja den kravmärkta bananen. Att verka miljövänligt måste bli enklare, kosta mindre och ge tydligare resultat. Kunskap är ett otroligt viktigt redskap för att skapa förändring i samhället. Genom att driva riktade informationskampanjer tillsammans med en högre grad av samverkan innan vi driver igenom lokalt påverkande miljöåtgärdsbeslut får vi en ökad delaktighet. Eftersom människorna är drivkraften i att göra den nödvändiga omställningen för en bättre och tryggare miljö måste vi som makthavare lyssna och lära underifrån. Miljöåtgärder måste vara förankrade hos befolkningen, möjliga att genomföra och de bör alltid föregås av en cost-benefit-analys. kan vi se att den tankegången saknas i beslut när det gäller miljön och då blir det lätt för den enskilda individen att falla tillbaka på att jag inte är informerad, eller suck inte mera pålagor det har ju ingen betydelse för min närmiljö. Att vilja arbeta för en miljö där vi kan andas ren luft och dricka rent vatten handlar om överlevnad. En grundläggande drivkraft som finns i oss alla, att skydda oss själva och vår familj. Som cirklar på vattnet sprider sig detta, från individen till familjen och vidare ut i samhället. Bryr vi oss om miljön för vår egen skull, bryr vi oss också om varandra. För miljöproblemen har inga gränser och en miljöförbättrandeåtgärds betydelse, om än liten, får väldigt många ringar utåt. Varje storstad måste hitta sina lösningar på sina miljöproblem, eftersom miljön i staden styrs av så många olika faktorer, allt från trafikplanering till renhållning, och då utformningen av dessa faktorer skiljer sig markant mellan städerna. En bra stadsmiljö kräver noggrant genomtänkta planer, program och ett starkt medborgarinflytande. anser dock att det är viktigt att barnperspektivet införlivas i arbetet med en bra levnadsmiljö i staden, det kan röra sig om allt från att det ska finnas grönområden för lek till att sätta gränsvärden för skadliga ämnen som kan påverka människors hälsa. Den stadsnära miljön får en allt större betydelse då städerna växer och avståndet till naturen och gamla kulturmiljöer ökar. Intresset för friluftsliv ställer stora krav på rekreationsområden och allemansrätten. Även grönområden i städer och tätorter är viktiga för såväl den biologiska mångfalden som människors hälsa och välbefinnande. vill ge möjlighet för statligt skydd åt stadsnära natur och bildande av nya nationalstadsparker. Trafiken är det största miljöproblemet i större städer, den leder till sjukdomar såsom astma, cancer och hjärtproblem. Dessa hälsoproblem leder till fler dödsfall än vad bilolyckor gör. Det finns gränsvärden för tillåtna halter av luftföroreningar men dessa överskrids systematiskt utan att något görs åt problemen. Vår levnadsmiljö i den växande staden, med ökad trafik, kräver genomtänkt planering och fungerande ekonomiska styrmedel för en bättre miljö. I det arbetet är kollektivtrafiken det centrala navet, till vilket gående och cykel som fullvärdiga färdsätt måste ges utrymme. vill ge möjlighet för de kommuner och regioner som så önskar att införa miljöavgifter i trafiken. Avgifternas utformning och hur intäkterna ska användas bestäms av respektive kommun alternativt region. Miljöavgifter är ett marknadsekonomiskt instrument som skulle ge rejält förbättrade livsmiljöer i våra större städer och bör införas där väljarna så önskar. Avgifternas bör differentieras i förhållande till fordonets miljöbelastning. Buller är ett allmänt förekommande miljöproblem som drabbar alla människor och djur. Det är få områden ute i vårt land som kan erbjuda tystnad, särskilt i de tätbefolkade delarna av landet. Buller är ett växande problem och måste ha en självklar plats i kommunernas miljöarbete. Storstädernas miljöproblem växer och vi behöver genomföra mer omfattande insatser om vi ska kunna erbjuda en bra livsmiljö även för dem som bor i våra större städer. Vad som ovan anförts om att storstadens miljöproblem kräver mer omfattande insatser bör ges regeringen till känna. 7.3Det personliga ansvaret för klimatet Det personliga ansvaret för att minska utsläppen av växthusgaser ska inte underskattas. Ändå saknas detta perspektiv nästan helt i den svenska debatten. Vi anser att nya och okonventionella metoder behöver användas för att uppmuntra och stimulera människor att göra insatser för att förbättra vår miljö. Det handlar inte bara om att minska de direkta utsläppen utan också om att uppmuntra åtgärder som minskar mängden växthusgaser i atmosfären. Alla insatser är viktiga! Ett system med handel med utsläppsrätter behöver inte bara begränsas till företag eller vissa transportsträckor som en väg. Det kan också knytas till den enskilde individen. I finns intressanta tankar om att införa personliga utsläppsrätter. Denna diskussion borde föras även i . Därför vill vi lyfta fram dessa tankar för en allsidig och bred debatt som handlar om både för- och nackdelar. Genom personliga utsläppsrätter ges människor både en större medvetenhet om sin miljöpåverkan och också ett starkt incitament att agera på ett sätt som är skonsammare för klimatet. Den som inte gör av med alla sina egna utsläppsrätter ges möjlighet att sälja eller byta dem med människor som vill ha en större utsläppsandel, vilket är ytterligare ett incitament att minska sin miljöpåverkan. Genom att göra olika klimatinsatser som kan bidra till att minska mängden klimatpåverkande gaser i atmosfären ska en individ också kunna öka sin kvot. Vi har ingen färdig modell för hur ett system med personliga utsläppsrätter ska se ut men i sin enklaste form kan det handla om att varje vuxen människa tilldelas en kvot som räknas ned i samband med att man tankar ett fossilt bränsle till sin bil eller köper energi till sitt hus. En förmodat positiv bieffekt med personliga utsläppsrätter är att kvinnor, framför allt de med låga inkomster, kan komma att vinna på systemet. Via styrmedel som ger människor möjligheten att själv kunna göra skillnad skapas ett tydligt underifrånperspektiv i arbetet för att åstadkomma teknikskiftet för en bättre miljö. Sådana styrmedel ska givetvis utformas med stor respekt för den enskildes behov och rätt till integritet. vill med sin miljöpolitik göra det lönsamt för den enskilde att göra ett medvetet miljöval. Istället för att makten som avgör befolknings miljömedvetenhet skall ligga på bord vill vi via en tydlig politik ge makten och initiativkraften tillbaka till individen. Vad som ovan anförts om vikten av styrmedel som gör det möjligt för den enskilde att göra ett medvetet miljöval bör ges regeringen till känna. Klimatfrågan är avgörande för en hållbar utveckling och transporternas bidrag till växthuseffekten växer ständigt. Vi som enskilda individer har en bra kunskap om klimatförändringen och om att våra val av transporter påverkar miljön. Den kunskapen måste omvandlas till agerande och leda till att vi ändrar våra beteendemönster och vanor. Utökar vi transportproblematiken från växthuseffekten ner till buller på den egna gatan eller luftföroreningar utanför våra barns dagis, kan det leda till ändrade beteenden. Ger vi till detta ett utökat antal cykelbanor och billigare kollektivtrafik i kommunen, får vi än större förändring av invånarnas beteenden. Allt handlar om valfrihet, tillgänglighet och positiva incitament för förändring. Det är tämligen självklart att just transporterna är avgörande för att kunna minska utsläppen av växthusgaser. går det inte att blunda för det stora transportberoende som och övriga världen har för en fungerande marknadsekonomi. Slutsatsen är inte att transporterna ska upphöra. Istället måste vi se till att transporterna blir hållbara. Genom en övergång från fossila drivmedel till alternativa och miljövänliga drivmedel kan utsläppen av växthusgaser sänkas rejält. Satsningar på att flytta transporter till järnväg och sjöfart istället för lastbilar måste också genomföras. Av stor betydelse är också hur vi planerar vår bebyggelse för att gynna transporter till fots och cykel samt att vi bygger med hänsyn till möjligheter för en fungerande kollektivtrafik. Smarta lösningar kan också göras genom samverkan av olika slag. Här är bilpooler, cykelpooler eller anordnad samåkning alternativa sätt att skapa en bättre hållbarhet i resandet. Nyckeln är att underlätta för nytänkande. Inom bostadssektorn finns betydande potential för att minska utsläppen av växthusgaser. Mycket har gjorts men mer kan göras. Inte bara miljöskäl talar för att förändra inriktningen på hur vi värmer våra fastigheter. Ökande olje- och elpriser talar för en omställning också av ekonomiska skäl. Teknikskiftet är centralt och det ska därför inte straffa sig om man gör en miljöinvestering som privatperson eller företag. Här kan vi bl.a. peka ut det ologiska i att en miljöförbättrande åtgärd på ett hus kan höja taxeringsvärdet och därmed kosta mer än det smakar. Dagens situation med att miljöförbättrande åtgärder leder till höjd fastighetsskatt är styrt i helt fel riktning. Vi kan möjligen förstå resonemanget bakom, en miljöförbättrande åtgärd höjer värdet på fastigheten och därmed taxeringsvärdet. Det betyder inte att vi anser att det systemet är bra. Tvärtom anser vi att det finns all anledning att förändra detta system. I vår tar vi första steget i denna reform genom att göra den mer miljöanpassad genom att taxeringsvärdet inte höjs för sådana åtgärder som minskar de klimatpåverkande effekterna. vill ta ytterligare steg för att än mer miljö- och energirelatera våra boendeskatter. vill vi se ett system där boendeskatterna tydligt stimulerar ett hållbart och energieffektivt boende. Vad som ovan anförts om boendeskatter som stimulerar hållbar utveckling bör ges regeringen till känna. Att använda el för uppvärmning är egentligen ett slöseri med en högvärdig energikälla. Direktverkande el är en vanlig värmekälla i många svenska småhus. Den har varit ett attraktivt alternativ av flera olika skäl. De svenska elpriserna har varit låga, investeringskostnaderna är lägre än vattenbaserade system (oavsett värmekälla) och det har varit ett smidigt system. Att helt få bort direktverkande el som uppvärmningsmetod är inte realistiskt. Men det är önskvärt att minska andelen småhus med åretruntboende som har direktverkande el. En övergång till andra system för uppvärmning som bygger på vattenbaserade lösningar är önskvärd. Fördelen med vattenbaserade system är att när systemet väl är på plats kan olika lösningar för själva värmeproduktionen väljas och i städer finns möjligheten att ansluta sig till fjärrvärmenät. Det av regeringen nu föreslagna ROT-avdraget för konvertering från el till vattenbaserat system för att på så sätt minska kostnaden för det enskilda hushållet kommer förhoppningsvis att minska andelen småhus som har direktverkande el som värmekälla. Vår vardagliga konsumtion har ofta miljöeffekter långt utöver vad vi är medvetna om. Att kläder vi bär och maten vi äter i många fall har en bitter bismak av miljöförstöring och sociala tragedier är inte acceptabelt. Kemikalier i varor och produkter kan påverka vår hälsa negativt. Förutom den klara kopplingen mellan sjukdomar i luftvägarna och luftföroreningar från trafiken har forskare påvisat ett klart samband mellan astma och andra luftvägssjukdomar hos barn och exponering av mjukgörare i PVC-plast i deras närmiljö inomhus i golv och tapeter. anser att vi konsumenter måste få större möjlighet att välja giftfria och rättvist producerade varor och tjänster. Därför är miljömärkningar som kan vägleda oss konsumenter i våra val ett viktigt verktyg. Miljökrav i offentlig upphandling och ett ansvarsfullt företagande är viktiga drivkrafter för en hållbar konsumtion av varor. Företag som satsar på att ta sitt ansvar för hur deras varor tillverkas här och i andra länder, ofta utvecklingsländer, är vinnare i vårt hållbara samhälle. anser att det finns tillväxtvinster att göra genom att understödja företag som agerar aktivt och miljöanpassar sin verksamhet. På så sätt skapas en konkurrenssituation som gynnar en hållbar utveckling och skapar förutsättningar för nya innovationer inom miljöområdet. En satsning här kan skapa fler svenska företag som exporterar miljöinnovationer, produkter och tjänster med hög internationell standard.