mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Givet detta regelverk utgör det finansiella sparandet i statsfinanserna det enda instrumentet för att upprätthålla målet om ett genomsnittligt sparande på i hela den offentliga sektorn. Mot denna bakgrund föreslår vi att det operativa målet för finanspolitiken formuleras i termer av ett årligt mål för det finansiella sparandet i statsfinanserna. Vi moderater vill göra det mer lönsamt att leva på eget arbete i förhållande till att leva på bidragsinkomster. Detta uppnås genom att sänka skatten för människor som arbetar som ersättningsnivåerna i olika försäkringar sänks. Kärnan i vår skattestrategi är att vi vill införa ett särskilt förvärvsavdrag för arbetsinkomster, ett arbetsavdrag, såsom beskrivs i avsnitt 5.1 Gör det lönsamt att arbeta. behöver fler jobb. Fler arbetsplatser kräver att villkoren för företag och företagare förbättras. De svenska företagens kostnadsläge är ur en aspekt låg och har genererat betydande exportintäkter. investeras inte vinsterna i . Bytesbalansen uppvisar rekordöverskott år för år, vilket betyder att svenskar netto investerar utomlands. Detta kan vara naturligt i olika situationer, exempelvis när befolkningen bli äldre. Emellertid tyder omfattningen på allvarliga brister i investeringsklimatet. Förmögenhetsskatten driver kapital ut ur landet , kapital som kunde ha investerats i och skapat sysselsättning här i stället för utomlands. Vi föreslår att förmögenhetsskatten slopas. På så sätt kan kapitalflykten hejdas och ett visst återflöde komma till stånd. Vår bedömning är att detta skulle stimulera investeringarna och sysselsättningen. Att avveckla förmögenhetsskatten innebär i det statiska perspektivet med regeringens sifferunderlag en statsfinansiell belastning på . Det förefaller emellertid troligt att regeringens bedömning av intäkterna från förmögenhetsskatten är för optimistisk. Regeringen avskaffar arvs- och gåvoskatten som nya sparformer undantas från förmögenhetsbeskattningen. Det kan inte uteslutas att det sker en anpassning till den nya lagstiftningen i syfte att minska skattebördan. Småföretagare är en skattemässigt missgynnad grupp. Avkastningen beskattas betydligt hårdare än för ägare av större företag. Regeringen har föreslagit vissa reformer men de får full effekt först . Emellertid avser man komma med ett nytt förslag . Vår bedömning är dock att förslaget är otillräckligt och avsätter ett betydande belopp för detta ändamål. Ett mer genomarbetat förslag kommer att arbetas fram inom ramen för . Sammantaget föreslår vi moderater betydande skattesänkningar, främst för låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna finansieras till stor del genom skärpta regler och sänkta ersättningar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. Villkoren för företagare och företagande stärks genom slopad förmögenhetsskatt och påtagligt lägre skatt för ägare av fåmansbolag. Egenföretagare får också del av vårt förslag till sänkt inkomstskatt. Mot denna bakgrund är det rimligt att även företagen bär en del av finansieringen av skatteförslagen. Vi föreslår därför att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som sker på lönesummor upp till slopas. Många människor är beroende av bil för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Detta gäller särskilt i glesbygd där alternativa färdsätt saknas. Resekostnaderna utgör inte sällan en betydande kostnad för intäktens förvärvande. Detta gäller i särskilt stor grad nu när bensinpriserna är rekordhöga. Regeringens och samarbetspartiernas höjda skatt på drivmedel drabbar glesbygden och flitiga människor som har lite längre till jobbet. Vi vill i stället sänka bensin- och dieselskatterna, inledningsvis till de nivåer som rådde före den senaste höjningen, och höja reseavdraget till per mil samt höja gränsen för icke avdragsgilla kostnader till . På så sätt gynnas rörlighet och möjligheterna att arbeta och verka i hela . Den nuvarande skattesubventionen av a-kassan innebär att kostnaden för avtal som leder till arbetslöshet sprids ut över hela skattebetalarkollektivet. Det innebär att varken arbetsgivare, löntagarkollektivet eller enskilda individer bär kostnaden om arbetslösheten ökar. I förlängningen betyder detta att arbetsmarknadens parter inte behöver ta hänsyn till hur sysselsättningen påverkas av resultatet av löneförhandlingarna. Dagens system motverkar också den nödvändiga strukturomvandlingen, eftersom verksamheter med låg arbetslöshetsrisk subventionerar förbund med hög arbetslöshetsrisk. Detta är en förklaring till att rörligheten på den svenska arbetsmarknaden är låg och arbetslösheten hög. Hög arbetslöshet i en sektor borde rimligen leda till en överflyttning av arbetskraft till en sektor med högre efterfrågan och lägre arbetslöshet. Det finns således flera skäl till att etablera en högre grad av försäkringsmässighet. Då kommer lönekraven att bli mer återhållsamma och arbetslösheten lägre. Vi föreslår att subventionsgraden i arbetslöshetsförsäkringen minskas . Detta innebär att medlemsavgifterna i de olika a-kassorna stiger, med hur mycket beror på antalet medlemmar och hur hög arbetslösheten är. För att förslaget inte skall ha orimliga ekonomiska konsekvenser, för medlemmar i små a-kassor med hög arbetslöshet, föreslås att ett tak på sätts för avgiftshöjningen. Besparingarna i finansiering av a-kassan motsvarar 2006 och nästan både 2007 och 2008. Fastighetsskatten är orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällan äldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få en tryggare ålderdom straffbeskattas. I kombination med förmögenhetsskatten blir situationen bekymmersam. Nya skattehöjningar står för dörren . Återigen kommer taxeringsvärdena att skrivas upp och vid oförändrade regler medföra ökade skatteintäkter. Vi moderater vill avskaffa fastighetsskatten. Som ett första steg föreslår vi att skatteuttaget för småhus begränsas. Detta görs genom att införa ett tak för hur hög skatten kan bli. Som högst kan skatten bli per kvadratmeter värdeyta (ungefär lika med boyta) och per kvadratmeter tomt, dock maximalt för tomten. I ett nästa steg vill vi sänka skattesatsen. För hyreshusen vill vi sänka skatten avsevärt. Schablonintäkten för bostadsrätter slopas. Den svenska alkoholpolitiken står inför nya utmaningar. Införselkvoterna har höjts kraftigt och i praktiken avskaffats för införsel för personligt bruk. har skatterna justerats ned i vår omvärld men inte i . Införseln från utlandet har stigit kraftigt och den svenska skattebasen urholkas. Vi moderater anser att regeringen måste återkomma i frågan. Avvikelser från regeringens förslag, (-43 665) (-51 905) (-52 065) Förändring av inkomster från statens verksamhet (+9 617) (+7 252) (+5 696) Skattesänkningar för fler i arbete Full uppräkning av skiktgränser Ytterligare nedsättning av socialavgifter i Sänkt bensin- o. dieselskatt (15 resp. /liter) Lägre skatt på royaltyinkomst Sänkt skatt på naturgrus Slopad skatt på bekämpnings- och gödselmedel Sänkt skatt på kärnkraft med 0,3;0,4;0,/kWh Fastighetsskattesänkning, takregel m.m. Ej avdrag fackavgift, inkl. avdrag a-kassa Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Nej till slopad skatt för utländska experter Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Slopad miljöbonus för vindkraftsel Nej till skattenedsättning för miljöförbättrande installationer i småhus Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Slopat anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Slopat skattestöd till källsorteringslokaler Slopat skattestöd till bredband Slopat skattestöd till rederinäringen Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Höjd skatt på lågpriscigaretter Höjd skatt på rulltobak Förändringar av inkomster från statens verksamhet Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Vårt övergripande mål för den ekonomiska politiken är att bryta utanförskapet och att fler skall komma i arbete. Det är nödvändigt att det lönar sig bättre att arbeta. Därför föreslår vi sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare som finansieras med stramare bidragssystem. I de tidigare avsnitten har vi argumenterat för att strama bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen, förtidspensionen, föräldraförsäkringen (se avsnitt 8 Sänkt ersättning i socialförsäkringarna). Sammantaget förstärker vi budgeten med det tredje budgetåret genom dessa åtgärder. Vid sidan av åtgärderna för att strama åt bidragssystemen föreslår vi också att ersättning för inkomstbortfall vid trafikolyckor förs över från sjukförsäkringen till trafikförsäkringen. Viktiga argument för förslaget är att det ger en betydande besparing i statens budget på omkring 8 till , det leder till ökad trafiksäkerhet, eftersom trafikfarliga förare får högre försäkringspremier, och ger möjligheter för minskade för förare som vidtar trafiksäkerhetshöjande åtgärder, det är ett rättvist förslag, eftersom det leder till att människor i högre grad betalar för risker de själva utsätter sig för. I dagens system subventionerar en trafiksäker kvinnlig bilförare i en ung mc-åkande man i , vilket knappast är rimligt. Det sker en kraftig ökning av biståndsanslagen . En fördubbling av biståndsanslagen är inte motiverad. Även med våra justeringar kommer biståndsanslagen att öka med av . Vi anser att biståndet präglas av bristande fokus och bristande effektivitet. Biståndet bör i större utsträckning inriktas på att bekämpa fattigdomen i världen. Tyngdpunkten bör ligga på de allra fattigaste länderna i . Med vårt anslagsförslag kommer internationella bistånd att överstiga de av BNI som () rekommenderar. Vi föreslår att anslagen till internationellt bistånd reduceras med . Räntebidrag och andra subventioner har skapats för bostadssektorn för att kompensera för skadliga regleringar. Vi anser bostadssektorn måste normaliseras och avregleras så att stöd och kompensationer inte behövs. Då kan samtliga subventioner och andra särlösningar, som ställer till fler problem än de löser, avskaffas. Mot denna bakgrund anser vi att räntebidragen bör avskaffas, vilket kompenseras genom sänkt fastighetsskatt för flerfamiljshus. Vi föreslår en bred översyn av statliga myndigheter och verk för att motverka den tilltagande byråkratiseringen i . Vi föreslår därför att bl.a. , och avvecklas och minskade anslag till bl.a. , , och Byggkostnadsforum. Sammantaget sparar vi 2008 på minskad byråkrati. Sammantaget uppgår de budgetförstärkningar föreslår till 2008, se tabell 10.2. Tabell 10.2 Moderata besparingar Varav sänkt ersättningsnivå till i sex mån, sedan Varav en andra karensdag Varav sänkt sjuklön till Varav effekt av ökad kontroll Sjukfall beroende på trafikolyckor Varav sänkt ersättning till och sänkt garantinivå Varav undantagyy från sänkt garantinivå för funktionshindrade Varav ingen förtidspensionsavgift efter 61 Varav ökad administrativ kontroll Varav sänkt ersättningsnivå till Varav borttagande av och Varav nej till höjt tak och höjd lägstanivå Varav tak för antalet vab-dagar Varav egenföretagares föräldrapeng påårsarbetstid Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Varav sänkt ersättning och ändrad beräkningsgrund Varav nej till regeringens 20 000 platser Varav nej till friår Varav skärpta arbetsvillkor, /mån i nio mån Studiestöd (avskaffat rekryteringsbidrag, gemensam lånenivå, mm.) Hälsovård, sjukvård och social omsorg Varav bidrag för läkemedelsförmånerna Övriga besparingar inom hälsovård, sjukvård och social omsorg Lägre statsskuldsräntor, pga. lägre statsskuld Varav nej till regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar Varav nej till regeringens sysselsättningsstöd Varav minskat anslag till vuxenutbildning (regeringens riktade stöd till vuxenutbildning) Varav nej till försök med trängselskatt i Varav bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Besparingar, totalt: Ett mål för vår politik är att förbättra tryggheten för alla medborgare. Vi föreslår, som framgår av tidigare avsnitt, en bred satsning för att upprusta tryggheten i skolan, sjukvården och brottsbekämpningen. Tabell 10.3 Moderata satsningar Varav extra barnbidrag för ensamstående Varav extra barnbidrag för studerande Varav åtgärder för att säkra sjukvårdens kvalitet Varav bidrag till psykiatri och social psykiatri Varav övriga satsningar på vård och omsorg Varav satsning på fortbildning av lärare Varav matematik- och NO-satsning42 Varav satsning på pedagogisk förskola Varav satsning på resultatuppföljning och insatser för ökad måluppfyllelse Varav den kulturella skolsatsningen Varav grundläggande universitets- och högskoleutbildning Varav ökade resurser till forskning och forskarutbildning Varav ökade bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Varav satsningar på elever med multifunktionshinder Höjning av generella statsbidraget till kommunerna Satsningar, totalt: Det behövs såväl ökad valfrihet och konkurrens som ökade resurstillskott för att säkra en god välfärd för alla. Sammantaget satsar vi mer än regeringen på att öka kvaliteten i den offentliga servicen till medborgarna för att säkra en bättre trygghet för alla. 10.4.1Försvar samt beredskap mot sårbarhet eftersträvade i försvarsbeslutet en bred uppgörelse med socialdemokraterna för att söka en bred samförståndslösning kring försvars- och säkerhetspolitiken. Trots den breda samsynen i Försvarsberedningen och trots att skillnaden i ekonomisk ram för försvaret var överbryggbar, avvisade regeringen en bred uppgörelse med de borgerliga partierna och valde i stället en uppgörelse med och . Därmed har dessa två partier i svensk historia fått ett avgörande inflytande på svensk försvars- och säkerhetspolitik. Konventionella hot mot vårt lands territorium har kommit i bakgrunden. står vi inför nya typer av hot i form av internationell terrorism, massförstörelsevapen, otillförlitliga stater samt regionala konflikter. Detta ställer ökade krav på internationella insatser samt ett väl fungerande system för försvar och säkerhet. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. Det svenska försvaret har dimensionerats dels för att försvara , dels för att vi skall kunna delta i internationella insatser utefter hela konfliktskalan. deltar med truppförband i militära kris- och konflikthanteringsinsatser i , Bosnien, Kosovo och . Målsättningen är att skall påta sig ledningsansvaret för en nordisk-baltisk stridsgrupp inom EU. I det senaste försvarsbeslutet beslutades om kraftiga nedskärningar av ekonomi och utbildningsförband samt utgiftsbegränsningar . Den nödvändiga omstruktureringen mot ett mindre försvar med hög insatsberedskap har därmed kraftigt försvårats. Av dessa skäl förordar en höjning av ramen för vart och ett av . Ett öppet och tolerant samhälle byggs på grundval av tydliga värderingar, där vi skiljer rätt från fel, visar tolerans för olikheter och ger utrymme för människor att växa. Styrkan i de goda värderingarna uppstår inte i ett tomrum. Värderingsbygget handlar i stor utsträckning om det vi kallar kultur. För oss moderater innebär det att större vikt läggs vid kulturens många aspekter också i politiken. kännetecknas av en urholkning av kulturen i . På vissa områden har det satsats. Det har bl.a. handlat om museiflyttar, fria entréer för vuxna och vidlyftiga projekt som den markbundna digital-TV:n. Men det vi anser vara viktiga statliga ansvarsområden har fått känna på ett allt snålare ekonomiskt klimat. Det handlar om stöd till våra nationella scener, de statliga museerna och kultur riktad till våra barn och ungdomar. Vi moderater har sett med oro på denna utveckling och anser att det finns ett starkt behov av en rejäl satsning på centrala områden inom kulturpolitiken. Vi anser också att kulturskaparnas villkor måste förbättras. Målsättningen måste vara att de människor i vårt land som arbetar med kultur och skapande skall ges rimliga villkor. Vi föreslår en lång rad väsentliga förändringar, vars syfte är att underlätta situationen för denna yrkesgrupp. Skattesystemet måste utvecklas så att det underlättar för konstnärer med stora variationer i sina inkomster. Konstnärer är ofta småföretagare och har i många fall osäkra och ojämna inkomster. Även socialförsäkringen och pensionssystemet måste anpassas till den speciella situation som många kulturskapare lever i. Vi har föreslagit att extra statligt stöd ges till och Malmöoperan, två institutioner som har stor regional betydelse. Vi föreslår nu också att våra nationella scener, bl.a. och Kungliga Dramatiska Teatern ges extra anslag. De ekonomiska problemen för våra nationalscener har blivit allt mer akuta. Inte minst hyreskostnaderna tär på institutionernas ekonomi. Enligt vårt sätt att se är det centralt att den publika verksamheten måste komma i första hand. De medel som vi tillför institutionerna skall därför användas till produktioner. Mot bakgrund av att såväl som nu har fått eller får nya nationella scener är det viktigt att scenkonsten i inte dräneras, vilket det finns en stor risk för om inte åtgärder vidtas för att ge de nationella opera-, dans- och teaterverksamheterna bättre villkor. Sammantaget innebär de prioriteringar vi moderater föreslår att svenskt kulturliv står väl rustat att möta ett allt större intresse för kultur och kulturyttringar. kunde man läsa om det bedrövliga skick som historiskt värdefulla museiföremål vid befann sig i. Många museer saknar ordentliga och ändamålsenliga arkiv- och lagringsmöjligheter. Mot den bakgrunden avsätter vi för landets statliga museer. Pengarna skall användas till att säkra vårt kulturarv och de unika skatter som landets nationella museer hyser. Sist men inte minst vill vi prioritera barn- och ungdomskulturen. Vikten av att ge det unga möjligheter till kulturupplevelser kan inte nog betonas. I en rotlös tid har kulturen en viktig roll att fylla. Det handlar i stor utsträckning om att bättre uppmärksamma kulturens och kunskapens roll i skolan. Därför presenterar vi en särskild satsning riktad till grundskoleelever. Den är en kulturell skolsatsning med förebild från den norska borgerliga regeringens satsning 2003 på "Den kulturelle skulesekken". Vi föreslår ett statligt stöd som skolor runt om i landet får ansöka om pengar till för olika kulturella aktiviteter för skolbarn. Det är riktat till grundskolelever och syftet är att skolbarn skall få ett professionellt möte med kultur i form av teater, dans, museipedagogik, konst etc. Satsningen, som är permanent, skall ge alla grundskoleelever tillgång till ett professionellt kulturutbud och göra kulturen till en naturlig och viktig del i alla barns vardag. Rent praktiskt är det meningen att enskilda skolor i hela landet skall kunna söka bidrag till kulturell verksamhet, som teater- och dansföreställningar. Men även kulturella projekt, kulturpedagogiska satsningar och liknande skall kunna ge rätt till stöd från de medel som vi avsätter. Administrationen av skolsatsningen bör ske av . Att varje skola själv skall ansöka om bidrag säkerställer att pengarna inte används till att täcka underskott i kommunerna utan verkligen kommer eleverna till del. Den positiva välfärdsutvecklingen under det senaste århundradet är i stor utsträckning förknippad med ökad handel och därmed även med transporter och kommunikationer. I ett land av storlek spelar vägnäten och annan infrastruktur för transporter stor roll för hela den svenska ekonomins funktionsduglighet. Regeringens förslag till nedskärningar på kommunikationsområdet är därför olycklig. Utbyggnaden och utvecklingen av infrastrukturen kräver omfattande investeringar i ett stort och glest befolkat land som . Under har den andel av BNP som satsas på infrastruktur blivit allt lägre i . Svag tillväxt och återkommande balansproblem i statsfinanserna har bidragit till att offentliga investeringar senarelagts eller dragits ned. Situationen är oroande, speciellt som trafiken aldrig varit så omfattande och alla prognoser pekar på en fortsatt ökning av både gods- och persontrafiken. Skall kunna hävda sig i konkurrensen med andra länder krävs att investeringarna ökar för att bibehålla en väl fungerande infrastruktur. För att skapa ett bättre företagsklimat krävs både ökade satsningar på infrastrukturen och att dessa investeringar görs med större urskillning. Analyser av ett stort antal projekt visar att det finns en skillnad mellan de projekt som är samhällsekonomiskt lönsamma och de som genomförs. För att öka tillväxten genom att förbättra infrastrukturen avser därför att satsa mer än regeringen på vägar och järnvägar. Vi anser också att alternativa finansieringsmodeller av infrastrukturprojekt måste övervägas för att på så sätt skapa förutsättningar för en bättre infrastruktur. har bland de äldsta bilparkerna i . Gamla bilar för med sig flera problem. Det är ett ökande problem med gamla uttjänta bilar som parkeras för gott i naturen eller på någon gata i stället för på skroten. Äldre bilar utan katalysator förorenar också mycket mer än bilar av nyare årsmodell. Därtill är äldre bilar betydligt mindre säkra. Både miljö- och säkerhetsmässigt finns skäl att höja skrotningspremien för äldre bilar. Vi avser därför att återkomma till med förslag om en förhöjd skrotningspremie. 11.1Effekter på statens budgetsaldo Sammantaget innebär de moderata riktlinjerna för budgetpolitiken besparingar om 66,5, 76,2 respektive för de kommande tre åren. På inkomstsidan stärks budgeten genom vissa skattehöjningar och övriga inkomstförändringar med 28,1, 24,0 respektive . Dessa budgetförstärkningar möjliggör betydande skattesänkningar och avsevärda satsningar på centrala delar av den skattefinansierade välfärden samt ett starkare budgetsaldo än med regeringens politik. Skatterna sänks med 62,2, 68,6 respektive under de år riktlinjerna omfattar. Den största delen av detta belopp utgörs av vårt förslag till arbetsavdrag, som innebär en samlad skattesänkning om . Våra satsningar omfattar 25,8, 27,3 respektive . De viktigaste av dessa satsningar är till stöd till familjer, bestående av vårt extra barnbidrag för ensamstående, till vård och omsorg och till vår satsning på utbildning och forskning. För förstärkningar av rättsväsendet satsar vi . Sparandet stärks med 6,7, 4,2 respektive som riktlinjerna avser. Våra förslag stärker kommunernas ekonomi. Vår bedömning är att detta resurstillskott kommer att möjliggöra en förstärkning av verksamheterna. Därigenom avviker vår bedömning av kommunernas finansiella sparande inte från regeringens. Detsamma gäller för ålderspensionssystemet. Hela förändringen av det offentliga sparandet utgörs därför av förstärkningen av statens sparande. Utgående ifrån regeringens prognos för BNP och för den offentliga sektorns sparande kommer det finansiella sparandet i offentlig sektor med vår budgetpolitik att uppgå till av BNP för . Det innebär dels en förbättring i förhållande till regeringens politik, dels ett tydligt steg i riktning mot vårt mål för en lägre offentlig skuldsättning. Tabell 11.1 Huvuddragen i budgetförslag Utgiftsförändring, netto: Inkomstförändringar, netto: Skatteförändringar, netto: Övriga inkomstförändringar, netto: (Snitt : 5 063 milj.) Skillnad mot budgetmotion 2005: Kommuner och landsting ansvarar för huvuddelen av de skattefinansierade välfärdstjänsterna i . De senaste årens ansträngda ekonomiska situation för kommunsektorn har därför fått konsekvenser för vård, skola samt barn- och äldreomsorg. Under såväl 2002 som 2003 redovisade kommunsektorn (primärkommuner och landsting) ett negativt resultat: -4,2002 och -2003. når kommunsektorn återigen upp till ett positivt finansiellt sparande, men detta sker till priset av de största kommunalskattehöjningarna - i genomsnitt höjdes kommunalskatterna med en procentenhet . har skattehöjningarna fortsatt. KI räknar med ytterligare 0,1 procentenheters skattehöjning i år.43 Högre kommunalskatt ökar marginaleffekterna och gör det mindre lönsamt att arbeta.