ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02A236 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa undantaget i turordningsreglerna. Lagen om anställningsskydd (LAS) innehåller bland annat bestämmelser som tillämpas vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Då lagen trädde i kraft, 1974, stadgades att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren, alltså enligt principen sist in först ut. Med hjälp av har de borgerliga partierna lyckats driva igenom en förändring av turordningsreglerna, och förändrades dessa. Förändringen innebär att arbetsgivaren tillåts undanta två personer vid uppsägningar. Detta gäller för arbetsgivare med högst tio anställda. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. Turordningsregler som säger att två arbetstagare får undantas öppnar för godtycke och orättvis behandling av de anställda. För att upprätthålla respekten för kravet att uppsägningar skall ske på saklig grund är det viktigt att turordningsreglerna återställs till de ursprungliga reglerna, det vill säga principen sist in först ut. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och, när så bedöms lämpligt, göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala partnerna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Det är därför både rimligt och rättvist att avskaffa detta undantag.
mot · GT02A237 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regelverket kring respenning. Respenning är ett verktyg inom arbetsmarknadspolitiken för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Den kan bland annat användas som stöd vid en flytt till ett nytt arbete eller som stöd för sökanderesor. Det senare kan bli en avsevärd kostnad för en arbetssökande som har ett brett geografiskt sökfält och som blir kallad till många anställningsintervjuer. Enligt dagens regelverk kan denna typ av stöd inte ges till personer . En ung arbetslös får därmed sämre ekonomiska förutsättningar att söka arbete inom ett stort geografiskt område med dyrare sökanderesor än äldre arbetssökande. Detta sker trots att få saker kan vara viktigare för arbetsmarknadspolitiken än att uppmuntra och understödja aktivt arbetssökande på ett stort geografiskt område och att unga människor får fotfäste på arbetsmarknaden. Regelverket behöver därför ses över ur ett ungdomsperspektiv.
mot · GT02A238 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa undantaget av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS). trädde lagen om anställningsskydd (LAS) i kraft. Lagen innehåller regler om uppsägning på grund av arbetsbrist. Då lagen trädde i kraft gällde att turordningen bestämdes utifrån varje enskild anställds sammanlagda anställningstid. Lagens utgångspunkt är en skyddslagstiftning till förmån för den svagaste parten, alltså arbetstagaren. Begreppet saklig är grundbulten i denna lag. De borgerliga partierna tillsammans med genomdrev en förändring av turordningsreglerna i som trädde i kraft . Förändringen innebar att arbetsgivare med högst tio anställda fick undanta två personer vid uppsägningar. Före blev de avtalsslutande parterna i förhandlingsuppgörelser överens om avsteg från turordningen. Detta har båda parter upplevt som ett bra, ärligt och rättvist system. Turordningsregeln om att två arbetstagare får undantas öppnar för godtycke och orättvis behandling av de anställda. Det har visat sig att undantagsregeln har missgynnat unga fertila kvinnor, gravida och småbarnsföräldrar. Detta är helt förkastligt utifrån jämställdhetssynpunkt. Godtycklighet, orättvisa och diskriminering på arbetsmarknaden måste undanröjas. Allas rätt till lika behandling måste råda. Därför är det viktigt att avskaffa denna undantagsregel.
mot · GT02A239 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag till företag utan kollektivavtal. I vårt samhälle finns personer som av olika anledningar inte kan utföra ett arbete i normal takt. Detta kan bero på medfött handikapp, arbetsskada, trafikolycka eller annan orsak. Det är viktigt att dessa personer utifrån deras situation får möjlighet till ett arbete och till egen försörjning. Att kunna ge en delfinansiering genom ett lönebidrag till företagen för dessa personers möjlighet till anställning är oerhört viktigt. Många små företag bedrivs utan kollektivavtal. Ofta har företagen inte tecknat några försäkringar för de anställda. Anställda med lönebidrag tillhör de svaga grupperna på arbetsmarknaden och är beroende av en trygghet i anställningen. Det handlar om en god arbetsmiljö och inflytande på jobbet. är den enda garantin för att en anställd är arbetsmarknadsförsäkrad. En arbetsgivare kan teckna en försäkring för de anställda men kan också annullera den med kort varsel. Detta underrättas aldrig den anställde om. Därför är det viktigt att lönebidragsanställda anvisas endast till kollektivavtalsbundna företag och att statliga medel utbetalas endast till företag som tecknat kollektivavtal.
mot · GT02A240 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av formerna för registrering av bemanningsföretag för att motverka oseriösa aktörer. är ett av de länder som har den minst omfattande lagstiftningen när det gäller bemanningsföretag. I ett flertal länder begränsas personaluthyrningen till ett visst antal branscher. I är det exempelvis förbjudet med personaluthyrning inom byggbranschen. Med utvidgningen av EU har trycket ökat på arbetsmarknaden och en auktorisation av bemanningsföretagen ser vi som nödvändig. Riskerna för instabila etableringar är större i uthyrningsbranscher än i många andra branscher eftersom det inte krävs särskilt stora resurser i form av lokaler och utrustning för att starta ett mindre uthyrningsföretag. Vi kan också se i ett antal branscher hur man använder bemanningsföretag på ett oseriöst sätt. Därför bör formerna för registrering utformas så att det på en gång bidrar till att undanhålla oseriösa företag och upprätthålla god arbetsmarknadsetik. i (s)
mot · GT02A242 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en dokumentation av stormen 2005 och att medel som regeringen avsatt för arbetslösa akademiker anvisas. Stormen som drog fram i var enligt bedömare den allvarligaste som drabbat . Därför finns det all anledning att få en samlad dokumentation av vad som hände och hur livet blev för de berörda efter stormen. Alla tillgängliga krafter mobiliserades. T.ex. fick polisen i regeringens tillstånd att kalla in den särskilda beredskapsstyrkan, och fick ha hela Försvarsmakten till sitt förfogande. i uppmanade kommunerna att förbereda en massevakuering, boka hotell och andra tänkbara inkvarteringsmöjligheter. fick ta emot hundratalet pensionärer enbart i som inte kunde bo kvar i sina hem. , efter stormen fungerar t.ex. inte larm till äldre ute i byarna, tele och elström avbryts ideligen. Det är ett gigantiskt arbete som återstår förutom de stora skador som orsakades i skogarna. När det gäller skogen har redan medel avsatts av forskningsrådet Formas för att studera olika följder i stormens spår. En ordentlig dokumentation med uppsamling av olika fakta kring hur t.ex. räddningstjänst, kommunernas socialtjänst, frivilliga insatser av LRF, lottakårer m.fl. medverkade och som utförde otroliga insatser måste ske. Vidare bör dokumentationen omfatta allt det som fanns publicerat i tidningar, tv-program, filmer och skrifter samlas in. Många personer har tecknat ned det de upplevde stormnatten men också hur de har det efteråt. Den stora påfrestning som psyket utsattes för inte att förglömma. har regeringen anslagit medel för att arbetslösa akademiker ska få jobb. Här har riksdag och regering ett utmärkt tillfälle att avsätta medel för dokumentation, förslagsvis i samarbete med något av museer t.ex. i .
mot · GT02A244 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ekonomiskt underlätta för svenska medborgare att återvända till efter arbete i annat EU- eller EES-land. Inom EU- eller EES-området är det möjligt att med hjälp av blankett E303 få med sig hemlandets a-kassa medan man söker arbete i annat EU- eller EES-land. Om man som arbetssökande inom dessa inte lyckas finna något arbete, måste man återvända till ursprungslandet för att kunna motta eventuell ytterligare a-kassa därifrån. Motivet till dessa regler är en önskan att främja arbetskraftens rörlighet inom EU- eller EES-området och att vidta gemensamma åtgärder för att bekämpa den europeiska arbetslösheten. har arbetat i , men blev därefter arbetslös. Hon fick ett tips om ett intressant arbete i och bestämde sig för att söka arbetet. i blev hon åter arbetslös och bestämde sig då för att försöka flytta tillbaks till igen. Hon ansökte om att få ta med sig sin norska a-kassa medan hon sökte arbete i (E303), men lyckades inte hitta något arbete i . För att inte gå miste om sin a-kassa var hon tvungen att återvända till igen i . Hon upplever situationen som något bisarr eftersom är hennes hemland, men har blivit hennes försäkringsmässiga hemland och därmed ett slags fängelse som hon inte kan lämna utan att bli ekonomiskt utblottad. Tanken med E303 är som sagt att främja arbetskraftens rörlighet inom EU- eller EES. När regelverket gör det omöjligt för människor att återvända till sina hemländer upplevs detta dock, naturligt nog, som orimligt av många. Reglerna behöver modifieras beroende på om man söker E303 för att resa till ett annat land eller om det handlar om att man vill återvända till sitt hemland.
mot · GT02A248 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsaspekten vid ändrade drifts- och ägarformer i offentlig verksamhet. Målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livets alla områden. För att uppnå detta mål krävs en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i alla sammanhang. Stat, kommuner och landsting måste ta ett extra ansvar genom att föregå med gott exempel. Det borde vara självklart eftersom det är politiskt styrda organisationer. Men när verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras tappas jämställdhetsperspektivet bort. Vad som sker är i de flesta fall att beslut och verksamhet flyttas till ett manligt dominerat ägar- och ledarskap från församlingar som är betydligt mer jämställda. Denna förflyttning till männens slutna rum sker utan någon analys av jämställdhetsaspekten eller krav på att entreprenören eller den nye ägaren ska leva upp till kraven på en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Innan offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras måste därför en analys av jämställdhetsaspekten göras och krav ställas på dem som övertar verksamheten. Om man gör bedömningen att kraven på en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inte kommer att tillgodoses bör en förändring av drifts- eller ägarformer inte ske. Regeringen bör i det fortsatta jämställdhetsarbetet ta initiativ på det här området.
mot · GT02A249 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Alla har rätt till ett arbete. Också för arbetshandikappade och andra som av olika anledningar har svårt att få ett arbete ska självfallet det målet gälla. har haft och har då en viktig roll. En utredning har gjorts om och den framtida organisationen när det gäller insatser för att de här grupperna ska få ett arbete. Vi anser att alldeles oavsett om ansvaret läggs på eller någon annan måste det finnas en organisation som tar ett samlat ansvar för att alla som vill ha ett arbete också får det. En del av utredningsförslagen fruktar vi riskerar att motverka det syftet. Det är enligt vår uppfattning fel att som utredningen föreslår lägga under regeringen och därmed frånta inflytande över verksamheten. Ett annat förslag som vi tycker är olyckligt är att ska drivas i aktiebolagsform. Det kan innebära svårigheter att klara det som måste vara den primära uppgiften att ta ansvar för att arbetshandikappade och andra grupper som har det särskilt besvärligt på arbetsmarknaden får ett arbete. Det är angeläget att regeringen så snabbt som möjligt tar ställning till framtida organisation och där målet ska vara att organisationen tar ett samlat ansvar för sysselsättningen för arbetshandikappade och andra grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden.
mot · GT02A250 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjning av stödet till personligt biträde för arbetshandikappade. Enligt förordningen 2000:630 om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp kan stöd för personligt biträde utgå enligt bestämmelserna i 1819§§. Syftet är att kompensera den nedsättning i arbetsförmågan som finns hos funktionshindrade personer med arbetshandikapp och att stärka dessa personers möjligheter att få eller behålla ett arbete. Det är något osäkert hur många personer som har stödinsatsen personligt biträde, men det torde röra sig om drygt 10 000 personer. Det nuvarande taket för bidraget har varit oförändrat . Detta innebär att effekten av bidraget har urholkats genom att lönekostnader etc. har stigit. Regeringen och har beslutat om en höjning av ett annat stödinstrument enligt samma förordning, lönebidraget. Detta är ett positivt steg för att öka möjligheten för människor med funktionshinder att få ett arbete. Emellertid är människor med arbetshandikapp på grund av funktionsnedsättningar en mycket utsatt grupp på arbetsmarknaden. Som exempel kan nämnas att av gruppen synskadade i förvärvsarbetande ålder har ett arbete och att av dessa har ett heltidsarbete. En hårdnande konkurrens på arbetsmarknaden och därmed om lediga jobb samt en rad olika stödinsatser för gruppen arbetslösa i stort kräver en utveckling och förstärkning av de stöd som avser arbetshandikappade personer. Insatsen stöd till personligt biträde har en stor betydelse för att bl.a. synskadade ska kunna utföra sitt arbete enligt de krav som finns i arbetslivet. Det kan handla om läs- och skrivhjälp, ledsagning samt andra moment där synnedsättningen är ett hinder. För att lösa en del av arbetslöshetsproblemen görs olika insatser för att stimulera småföretagande. Det är något som borde lämpa sig väl även för entreprenörsinriktade personer med arbetshandikapp. Stöd till personligt biträde är ofta ett oundgängligt instrument. En höjning av stödet till personligt biträde är i högsta grad önskvärt. Därför bör regeringen uppmanas att se över möjligheten till sådan höjning.
mot · GT02A262 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskaper om första hjälpen bör erbjudas alla inom ramen för skola och arbetsliv. En människas överlevnadschanser vid olyckstillbud hänger ofta på var och när olyckan inträffar. Närhet till sjukhus är avgörande, men även vem som råkar gå förbi när man drabbas. En person som får en hjärtinfarkt har större chanser att överleva om en sjuksköterska (eller någon annan som behärskar hjärt- och lungräddning) är i närheten och snabbt kan rycka in. Detsamma gäller för någon som blöder kraftigt eller har drabbats av andra svåra skador. Livet kan hänga på om någon i närheten kan stoppa blödning och vet hur man beter sig i en krissituation. Till saken hör att hjärt-kärlsjukdomar är den vanligaste dödsorsaken i . Vid en hjärtattack handlar det ofta om minuter, och därför är snabb hjälp helt avgörande. Tyvärr är kunskapen om första hjälpen inte särskilt stor hos majoriteten av befolkning. Vissa kan, som frivilligt val, få träna hjärt- och lungräddning på en docka i skolan eller i arbetslivet. är det en engångsföreteelse, och kunskaperna riskerar att glömmas bort om de inte får någon praktisk användning. De flesta har någorlunda begrepp om att man ska ge andningshjälp och hjärtmassage vid livshotande tillstånd. Men att komma ihåg exakt hur man gör, göra det rätt i praktiken och hålla huvudet kallt när det verkligen händer det är inte många som klarar det! För detta behövs övning. Förutom förlusten av människoliv i onödan är risken stor att många av dem som upplever att de hjälplösa stod bredvid och tittade på aldrig kommer över skuldkänslorna och sorgen efter detta. I synnerhet gäller detta vid familjetragedier, när en familjemedlem drabbats av allvarlig olycka eller sjukdom och övriga familjemedlemmar inte har kunskaper nog att uppehålla den anhöriges liv i väntan på ambulans. Det som krävs är en strategi för att nå målet att alla medborgare ska få grundläggande kunskaper om hur man räddar liv. Även små barn kan läras att agera rätt vid olyckor och sjukdomar, t.ex. genom att ringa 112. För större barn och ungdomar bör skolan erbjuda obligatorisk undervisning. Målet bör vara att ingen elev ska lämna skolan utan att kunna grunderna i första hjälpen. Information till barn och ungdomar fungerar relativt bra . () och på vissa ställen Röda Korset anordnar informationsträffar för skolbarnen i andra och femte klass. skall man börja med kompletterande utbildning även i åttonde klass. Detta gör man i kommunerna . Vissa kommuner har även s.k. information redan i förskolan. Det som eventuellt återstår att göra är möjlighet till repetitionstillfällen för gymnasieelever. Inom arbetslivet bör ambitionsnivån höjas så att samtliga anställda ska kunna ge första hjälpen, med hjärt-och-lungräddning. Arbetsmiljölagen bör utvecklas på denna punkt. begränsar sig reglerna till att någon på arbetsplatsen ska kunna ge första hjälpen.
mot · GT02A263 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för anställda vid företagsnedläggning. I en sammanställning som gjort visar det sig att är placerat på 18:e plats av 27 länder (ju striktare regler, desto högre placering) vad gäller anställningstrygghet. har då analyserat arbetsrätten ur följande tre perspektiv: Skydd mot friställning för tillsvidareanställda. Regleringar för tillfälligt anställda och privata arbetsförmedlingar. Regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de lägger extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist. När det gäller friställning av tillsvidareanställda ligger bra till vad gäller varseltider. Bara fyra länder har högre krav än på det området. Avgångsvederlag vid individuella friställningar betalas ut i bara åtta länder. är inte ett av dessa. I får man i stället i arbetslöshetsförsäkringen om man blir uppsagd. I den sammanvägda rangordningen över skydd mot friställning för tillsvidareanställda ligger på plats 22 av 27, där den som innehar plats 27 har starkast skydd. På området regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de ställer extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist ligger på plats 27 av 27, dvs. vi har starkast skydd. Om man sammanväger undersökningens tre områden ligger vi på 18:e plats av 27. Det är anmärkningsvärt att så många som en tredjedel av de andra länderna har ett starkare skydd för de anställda än . Det är också anmärkningsvärt att tillhör det fåtal länder som straffar arbetstagare när de drabbas av ofrivilliga uppsägningar. I stället för avgångsvederlag får de karensdagar. Det är visserligen en förhandlingsfråga i , men det öppnar ändå för godtycke och orättvisa mellan olika arbetsplatser. Inte minst anställda i en del utländska företag kan ligga i riskzonen. Det finns ingen anledning varför vi ska ha ett sämre skydd för de anställda än de bästa . Det bör heller inte vara billigare eller enklare att lägga ned företag här än i våra europeiska grannländer. Eftersom gemensamma regler på området inom EU inte är nära förestående bör regeringen se över gällande regler och överväga att anpassa dem efter internationella förutsättningar, dvs. ändra de regler som ger oss en dålig placering i tabellen jämfört med de bästa EU- och .
mot · GT02A264 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att ta reda på orsakerna till de ökande arbetsolyckorna och mot bakgrund av detta se över möjligheterna att förebygga nya olyckor. har det skett en skenande ökning av antalet arbetsolyckor. Bara har antalet polisanmälda olyckor femdubblats! Eftersom det är de allvarligaste olyckorna som polisanmäls där anställda skadats, drabbats av sjukdom eller t.o.m. dödats är siffrorna extra oroväckande. En jämförelse med visar att det då skedde 129 polisanmälda arbetsolyckor. var siffran uppe i hela 511 polisanmälda fall! Sjukdomar och kroppsskador har ökat mest, men även dödsfallen har mer än fördubblats. Mycket tyder på att det är den ökade stressen och pressen i arbetslivet som ligger bakom ökningen. För att det ska gå snabbare och bli billigare slarvar man med säkerheten och hoppar över skyddsåtgärder. De mest olycksdrabbade är byggnadsarbetare, väktare och industriarbetare. Byggställningar, utan nödvändiga säkerhetsanordningar, resulterar i många fallolyckor. Väktare utsätts för våld och hot medan industriarbetare bränner, klämmer och skär sig. Inom livsmedelsindustrin är skärsår vanligt förekommande i det uppstressade arbetstempo som råder. En annan utsatt grupp är ensamarbetare. Olyckorna är ofta dramatiska och ger men för livet för de drabbade. En kvinna fastnar med tröjan i en maskin och bryter flera revben samt skadar mjälten. En anställd får en tung trumma på ena foten. Två män brännskadas av exploderande gasol i en lastbil. En anställd på ett tidningslager skadas i ansiktet av ett metallband. En ung man är nära att drunkna efter att han ramlat ner i en gödseltunna. Han hittas först med gödsel upp till hakan. Även om skälen till olyckorna ofta är uppenbara stress, press och ekonomiska besparingar på säkerheten finns det all anledning att ändå titta närmare på de bakomliggande orsakerna till den stora ökningen av antalet arbetsolyckor. Säkert finns flera skäl och varje fall är ju unikt, men man kan säkert också se ett mönster i olyckorna. Mot bakgrund av detta måste en åtgärdsplan tas fram för att förebygga nya olyckor. Vi har långtgående arbetsmiljölagar som uppenbarligen inte tillämpas på många håll. I detta sammanhang bör inte minst tillämpningen av lagarna hamna i fokus. Arbetsgivarens ansvar och samhällets och de fackliga organisationernas kontrollmöjligheter av arbetsmiljön har här en central roll.