mot · GT02MJ531 · 2005-10-05 00:00:00 — Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. Målet bör ändras så att det anges som en acceptabel temperaturhöjning som följd av mänskliga aktiviteter, inte halten växthusgaser i atmosfären. Acceptabel temperaturhöjning bör fastställas till två grader på lång sikt. Denna förändring skulle innebära att följer IPCC:s (FN:s klimatpanel) rekommendationer till världens stater samt att målet sammanfaller med det mål som fastställt för klimatet. Som en konsekvens av temperaturförhöjningsbegränsningen bör internationellt fastställas begränsningar av utsläppen av växthusgaser för , och . För att planerna ska bli realistiska bör även begränsningar anges . Rimliga länderfördelningar bör också anges. När beslutade om den nuvarande klimatstrategin fastställdes att klimatarbetet skulle följas upp med kontrollstationer 2004 och 2008. Rimligen avsåg med sitt beslut att regeringen skulle återkomma till , men så har inte skett. För detta förtjänar regeringen allvarlig kritik. Det är flera olika gaser som påverkar klimatet, och Kyotoprotokollet har pekat ut sex olika växthusgaser: koldioxid, metan, dikväveoxid, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC), perfluorkarboner och svavelhexafluorid. Vi måste beakta alla sex växthusgaserna men arbetet med att minska utsläppen av koldioxid intar en särställning. måste därför börja marschen ut ur det fossila samhället . Miljöfrågorna är ett av de tydligaste områdena som visar på att EU behövs. EU har varit pådrivande när det gäller klimatfrågan och Kyotoprotokollet. Mycket pekar på att EU inte kommer att klara sitt mål lägre utsläpp av växthusgaser till 2010 jämfört med . Alltså behövs fler åtgärder. För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över medlemsländernas klimatpolitik. anser därför att EU bör få ökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. Ekonomiska styrmedel har visat sig effektiva. Inom en del verksamhetsområden bör ställas krav på utsläppsrätter medan andra är mer lämpade för en koldioxidskatt. Vi vill att EU inför en europeisk miniminivå för koldioxidskatt på de områden som inte omfattas av ett fungerande system med utsläppsrätter. har på många sätt en gynnad situation när det gäller utsläpp av växthusgaser. Vi har en elproduktion som i mycket liten utsträckning är beroende av fossila bränslen. har kunnat ta på sig att sänka utsläppen av växthusgaser snabbare än vad vi är skyldiga att göra enligt EU-överenskommelsen. Tyvärr tyder mycket på att regeringen inte kommer att lyckas genomföra den sänkning av utsläppen på till 2010 som antagit. Detta beror framför allt på en oansvarig energipolitik, främst genom stängning av kärnkraft. vill att sätter kampen mot klimatproblemen främst vad det gäller hur miljökraven ska påverka energipolitiken. måste få en offensivare klimatpolitik8 En energipolitik för minskad klimatpåverkan9 Hur ska energin produceras?12 Hur ska energin beskattas?13 Den svenska industrins konkurrensvillkor13 En bostadspolitik som gynnar miljön13 Trafiken den största utmaningen14 Jordbruket måste minska sin klimatpåverkan15 Börja ta tag i de övriga växthusgaserna16 Förbered för ett ändrat klimat16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för att EU skall få ökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verkar för att EU vid nästa period för handel med utsläppsrätter på koldioxid fördelar utsläppsrätterna via auktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda energibeskattningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen till 2025 gentemot utsläppen och till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning kring alternativa drivmedel för fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att miljöcertifiera alternativa drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en justering av miljöklassningen för drivmedel så att den endast baseras på miljönytta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samordna informationen kring effekter av klimatförändringen. 1Yrkande 3 hänvisat till SkU. Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Figuren nedan visar på hur utsläppen av koldioxid från fossila bränslen ökat över tiden, den visar också på hur medeltemperaturen på jorden förändrats . Figur 1: Avvikelse från jordens medeltemperatur och kolinnehållet världens utsläpp av koldioxid Det tar att värma upp oceanernas enorma mängd vatten. Därför sker klimatförändringarna med stor fördröjning efter att utsläpp gjorts. Mycket tyder dock på att effekterna nu också börjar märkas i form av ett allt extremare väder. Det är de fattiga ländernas befolkning som riskerar att drabbas hårdast av detta, speciellt eftersom klimatförändringarna här kombineras med andra miljöproblem som skogsavverkning. Även om utvecklingsländerna drabbas hårdast är det uppenbart att klimatförändringarna kommer att påverka oss alla. Vi har byggt ett samhälle som är allt känsligare för förändringar i klimatet. Detta illustreras av hur kostnaderna för översvämningar har ökat . Fler och häftigare orkaner rapporteras från södra . Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. presenterade sina förslag på åtgärder och långsiktiga målsättningar. menar att kommitténs arbete och möjligheter att presentera en rationell och kostnadseffektiv strategi begränsades av de förutsättningar som gavs i direktiven, främst genom att en av utgångspunkterna var det energipolitiska beslut som genomdrevs av , och . Dessa låsningar var oacceptabla för dem som gick emot energibeslutet och anser att ska öppnas igen. Stängningen av båda reaktorer medför att utsläppen ökar med koldioxid , om man räknar med att denna mängd el i stället produceras i kolkraftverk. Detta motsvarar av totala utsläpp av växthusgaser. Det är flera olika gaser som påverkar klimatet, och Kyotoprotokollet har pekat ut sex olika växthusgaser: koldioxid, metan, dikväveoxid, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC), perfluorkarboner och svavelhexafluorid. Vi måste beakta alla sex växthusgaserna men arbetet med att minska utsläppen av koldioxid intar en särställning. Det finns flera skäl för att börja marschen ut ur det fossila samhället. Det viktigaste skälet är utan tvekan den klimatpåverkan som användningen av fossila bränslen leder till. Om man dessutom ser begreppet hållbar utveckling som något som spänner över flera generationer är det uppenbart att framför allt olja men även gas och kol kommer att ta slut. Långt innan detta sker kommer kostnaderna för användning av dessa resurser att öka kraftigt. Det kan gå gradvis, men lika väl i form av kriser som får oljekrisen att blekna i jämförelse. har vi åter blivit påminda om hur känslig oljemarknaden är. Kombinationen av ökad användning av olja i och , kriget i , osäkerhet för ett oljebolag i och orkanen vid har lett till toppnoteringar för oljepriset. Samhället måste minska sitt beroende av fossila bränslen för att kunna uppnå miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet. Vi kan välja att börja marschen nu och genomföra den i lugn takt eller vi kan lämna det till kommande generationer att göra det i panik. Dessutom orsakar användning av fossila bränslen andra miljö- och hälsofarliga utsläpp, såsom svaveldioxid, kväveoxider och mikroskopiska partiklar. Människans klimatpåverkan är ett globalt miljöproblem. Oavsett var utsläppen sker påverkas hela jordens klimat. Även om skulle eliminera sina utsläpp helt riskerar vi ändå att drabbas av konsekvenserna av utsläpp i andra länder. Därför är det nödvändigt med internationellt samarbete. Kyotoprotokollet lades fram . Syftet med protokollet är att begränsa i-ländernas utsläpp av de sex aktuella växthusgaserna. Enligt protokollet ska i-ländernas utsläpp minska till 2010 med i genomsnitt jämfört med . Begränsningar för utvecklingsländerna är inte inkluderade i Kyotoprotokollet. Protokollet har äntligen ratificerats och trätt ikraft . Man bör vara medveten om att åtagandena i Kyotoprotokollet är långt ifrån tillräckliga för att komma till rätta med klimatproblemen utan de bör ses som ett första steg mot ett mer hållbart samhälle. Det är viktigt att inte avviker från de nationellt fastställda målen att minska utsläppen av växthusgaser till 2010. Kyotoprotokollet innehåller också s.k. flexibla mekanismer. Dessa tillåter att länder byter åtgärder som minskar utsläpp av växthusgaser i det egna landet mot åtgärder i ett annat land. Det svenska klimatmålet ska nås utan att man räknar in flexibla mekanismer. Dock är handel med utsläppsrätter definierat som en flexibel mekanism, och anser att det finns anledning att ha en grundinställning där man är positiv till användningen av systemet med utsläppsrätter. När det gäller utsläppsrätter inom EU är det självklart att den mängd koldioxid som motsvarar de utsläppsrätter varje land utfärdar ska anses utsläppt i det landet, även om utsläppsrätten säljs till företag i något annat land inom EU. Dock finns det anledning att vara försiktig med den typ av flexibla mekanismer där de investeringar som tillgodoräknas görs i länder utan egna utsläppsåtaganden, s.k. Clean Development Mechanism (CDM). Det är svårt att säkerställa att de investeringar som görs verkligen är tilläggsinvesteringar och inte skulle ha gjorts även utan insatsen. Det finns också frågetecken kring hur man säkerställer de långsiktiga effekterna av investeringarna. Om flexibla mekanismer ska användas bör strikta regler tas fram för dessa. Dessutom bör redan nu sätta ett lågt tak för i vilken grad vi som land ska tillåta oss att använda flexibla mekanismer av CDM-typ. Vi anser att det är bättre att inkluderar CDM-liknande projekt i det vanliga biståndsarbetet och avstår från att räkna in dessa i de egna åtagandena att sänka växthusgaserna. Vad gäller de CDM-projekt som trots en stor grad av restriktivitet genomförs anser att riktlinjer ska finnas med minst samma krav på utvecklingseffekt som om det hade rört sig om ett svenskt biståndsprojekt. Former för att ta tillvara Sidas och expertis i projektbedömningarna måste etableras. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkat på i motion 2004/05:MJ368. Vidare innehåller Kyotoprotokollet möjligheter att tillgodoräkna sig bindning av koldioxid i s.k. gröna sänkor. anser att och EU inte bör utnyttja denna möjlighet. Principen fungerar inte fullt ut eftersom kretsloppet för koldioxid bundet i träd är betydligt kortare än det som rör koldioxid från fossila bränslen. Vi anser dessutom att denna typ av åtgärder endast senarelägger de åtgärder som behövs för att uppnå ett hållbart samhälle vad avser växthuseffekten. Dessutom påverkar det inte alla andra problem som en användning av fossila bränslen orsakar, såsom andra miljö- och hälsofarliga utsläpp och förbränning av en viktig ändlig resurs. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkat på i motion 2004/05:MJ368. har diskussioner förekommit om nya tekniska lösningar för att förvara koldioxid i berggrund. Forskningen är intressant men det är för tidigt att låta dessa idéer påverka klimatpolitiken. Målet måste fortfarande vara att begränsa användningen av fossila bränslen. Det bästa vore om vi kunde ha globalt beslutade regler för hur klimatpåverkande utsläpp ska minskas, exempelvis genom en global koldioxidskatt. är detta dessvärre inte realistiskt eftersom det inte finns någon internationell institution som kan hantera detta i praktiken. måste ta sitt ansvar för klimatfrågorna. EU har på många sätt varit pådrivande när det gäller klimatfrågan och Kyotoprotokollet. Mycket pekar på att man inte kommer att nå målet lägre utsläpp av växthusgaser. Alltså behövs fler och effektivare åtgärder. För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. anser därför att EU bör få ökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. Det är viktigt att inte det land som vill göra minst sätter takten i EU:s miljöarbete. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ekonomiska styrmedel har visat sig effektiva. Inom en del verksamhetsområden bör ställas krav på utsläppsrätter medan andra är mer lämpade för en koldioxidskatt. Vi vill att EU inför en europeisk miniminivå för koldioxidskatt på de områden som inte omfattas av ett fungerande system med utsläppsrätter. Detta skulle få betydelse också i övriga EU-länder, som då inte kan skaffa sig konkurrensfördelar genom att ha lägre miljökrav. En av de viktigaste åtgärderna på EU-nivå för att minska växthuseffekten är det nu påbörjade systemet med handel med utsläppsrätter. har länge arbetat för att man ska använda regler om utsläppsrätter som ett sätt att minska miljöförstöring. Vi är därför mycket positiva till att EU nu infört ett system med överlåtbara utsläppsrätter vad gäller koldioxid. Vi anser dock att det var olyckligt att man valde att dela ut rätterna gratis i stället för att auktionera ut dem. Det senare hade gynnat länder och företag som redan gjort insatser för att minska sina utsläpp. vill att EU går vidare och att man för nästa period, 20082012, fördelar utsläppsrätterna via auktion. Detta bör ges regeringen tillkänna. måste få en offensivare klimatpolitik har på många sätt en gynnad situation när det gäller klimatfrågan. Detta framför allt därför att vi har en elproduktion som i mycket liten utsträckning är beroende av fossila bränslen. Detta har också gjort att har kunnat ta på sig att sänka utsläppen av växthusgaser mer än vad vi behöver enligt den interna EU-överenskommelsen. Tyvärr pekar mycket på att regeringen med nuvarande politik inte kommer att kunna genomföra den sänkning av utsläppen på till 2010 som beslutat. Detta beror framför allt på en oansvarig energipolitik. Normalt talar man om tre ungefär jämnstora sektorer som orsakar utsläppen av växthusgaser: industri, bostäder och trafik. Från en åtgärdssida bör man kanske snarare tala om fem politiska områden: energipolitiken, industripolitiken, bostadspolitiken, trafikpolitiken och jordbrukspolitiken. De olika sektorerna har olika möjligheter att bidra till det kortsiktiga nationella målet på en minskning av växthusgaserna . Vi anser att energipolitiken och bostadspolitiken bör ha större ansvar för att når sina kortsiktiga klimatmål än industri- och trafikpolitiken. På är det däremot ytterst viktigt att trafiksektorn kraftfullt bidrar till minskningen av växthusgaser. En åtgärd som emellanåt av vissa bedöms vara effektiv är att konstruera olika system med bidrag till dem som gör olika typer av energihushållande insatser. Vi liberaler vill dock generellt sett varna för en övertro på bidragssystem. De har en rad nackdelar. Det är stora omkostnader för att ta in skatt till staten för att sedan intressenter ska skriva ansökningar och sedan någon myndighet ska besluta i frågan. Dessutom kan förväntan att staten ska etablera något bidragssystem ta initiativlusten ur aktörerna på marknaden, så att åtgärder som egentligen vore lönsamma inte genomförs. Vi bedömer att ekonomiska styrmedel i form av miljöskatter normalt är effektivare. Då öppnar vi för en mångfald av lösningar. En energipolitik för minskad klimatpåverkan God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektricitet är mycket viktigt bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. Energipolitiken är dessutom troligtvis nyckeln till om på kort sikt ska klara sina klimatåtaganden. En negativ utveckling här med kraftigt ökad användning av fossila bränslen i energiproduktionen är tyvärr trolig med nuvarande politik. Regeringen har givit klartecken till en ny gasledning från till , och det planeras för en ökad användning av naturgas i . vill ha en ny energipolitik där målet att minimera användningen av fossila bränslen har hög prioritet. För att kunna åstadkomma denna förändring av klimat- och energipolitiken på ett sätt som är ekonomiskt och socialt hållbart krävs att omprövar beslutet att avveckla kärnkraften. Vi anser att det nu inte bara är läge för att sluta med den förtida avvecklingen av kärnkraften utan också att öppna upp för möjligheten för nya kärnkraftverk. I valet mellan nya fossila elkraftverk och kärnkraft väljer kärnkraft. Det finns dock flera andra energislag som också måste utvecklas nu och . Bland annat vill vi här peka på en fortsatt utveckling av biobränslen. har redan en stor andel biobränslen, men huvuddelen av dessa används i värme- och inte elproduktion. Framför allt kan biobränslen behövas för att kunna ersätta fossila bränslen som används vid toppar i energiproduktionen. Här kan påpekas det olämpliga i förbudet mot odling av industrihampa för energiproduktion. Det behövs ytterligare forskning på områden som kärnteknik, solceller, användning av vätgas som energibärare, och att ta fram effektivare energigrödor. Den s.k. tankeförbudslagen (6 § kärntekniklagen) måste avskaffas. Nedan beskrivs energianvändning och produktion enligt siffror från . Figur 2: Energianvändning i 19702002 Figuren visar hur energianvändningen har varierat i , som synes har energianvändningen ökat och detta kan främst hänföras till energianvändningen inom transportsektorn. Industrisektorn varierar över tiden men har ökat något . anser att energieffektivisering är en viktig del av att skapa ett hållbart samhälle. Både effektivare användning av befintliga anläggningar för energiproduktion och effektivare användning av energin behövs. I det senare fallet finns mycket att göra både vad avser bostäder och troligen också inom industrin. En effektivare användning behöver dock inte innebära att behovet av elenergi minskar. I stället kan andra omställningar i samhället för att minska användning av fossila bränslen leda till en utökad användning av elenergi. När målet är att ersätta fossila bränslen inom både uppvärmning och drivmedel är det möjligt att detta leder till ökad elanvändning. Här kan man förutse en ökad användning av el för värmepumpar, tåg, tunnelbanor eller andra eldrivna kommunikationer i tätbebyggda områden. Det är då viktigt att elen framställs på rätt sett så att det totalt sett minskar koldioxidförbrukningen. Figur 3: energiproduktion Produktionen av energi över tiden visas i figuren. Figuren visar tydligt två viktiga saker. Först och främst är fortfarande mycket beroende av fossila bränslen för sin energiproduktion och den enskilt viktigaste faktorn som har minskat detta beroende är utbyggnaden av kärnkraften. Både kärnkraft och vattenkraft visas i figuren som bruttoenergi. Detta överdriver deras nettotillskott till systemen men det är fortfarande kärnkraft och vattenkraft som dominerar den svenska elproduktionen. Biobränslen har stadigt ökat i användning och bidrar nu mer än vattenkraften till den svenska energimixen. Biobränslen har framför allt ersatt fossila bränslen inom uppvärmningssektorn, tyvärr har även koleldning och användningen av naturgas ökat . har också toppar i energibehovet täckts av import, då framför allt producerad med fossila bränslen. Man kan alltså med oro konstatera att även om alternativa energislag tillkommit på den svenska marknaden och framför allt biobränslen ökat så går mycket åt fel håll. Vindkraft som många hoppats på ger trots stödåtgärder mindre än energi 2002. är positivt till en utveckling av nya tekniker för energiproduktion. Här krävs en bred syn på vad som kan anses vara alternativ energi. Det gäller naturligtvis sol, vågkraft, vind, biobränslen men också vätgas, fusionskraft och en vidareutveckling av kärnkraften t.ex. mot att kunna återanvända nuvarande utbränt bränsle både för att få energi och ett mer lågaktivt avfall. Vi tror att en sådan utveckling fås inte enbart genom riktade forskningsmedel utan också genom att stödja fakultetsforskningen inom energiteknik, fysik och kemi/bioteknik. Vi tror att en framtida hållbar energipolitik bygger på en bred mix av olika energislag. Hur ska energin produceras? I grunden anser vi som liberaler att det inte är politiken utan marknaden som ska styra hur den svenska energimixen ska se ut. Den politiska styrningen ska i huvudsak endast vara av miljö-, hälso- och säkerhetsskäl, och generella styrmetoder som koldioxidavgift och handel med utsläppsrätter är att föredra. Det är dock uppenbart att nästan all energiproduktion kommer i konflikt med olika miljöfrågor, störningar på biologiska miljöer när det gäller vattenkraft, påverkan på landskapsbild och bullerstörningar när det gäller vindkraft, problematiken när det gäller slutförvaring av avfall för kärnkraften och klimatpåverkan när det gäller fossila bränslen. Därför blir det naturligt att göra vissa politiska övervägningar av sådan karaktär att de politiska besluten påverkar energiproducenternas möjligheter att fritt välja produktionsmetod. har följande åsikter när det gäller energipolitiken: Det är angeläget att man stimulerar hushållning med energi De orörda älvarna ska inte byggas ut En utökad inhemsk energiproduktion ska utgå från högt ställda miljö-, hälso- och säkerhetskrav Alla energislag ska i ett normalläge klara konkurrensen på energimarknaden utan subventioner Energipolitiken ska inte på ett allvarligt sätt hämma den ekonomiska tillväxten Kampen mot klimatförändringar och därmed minskningen av fossila bränslen i energiproduktionen är högt prioriterad i den svenska energipolitiken. Dessa prioriteringar får ett antal konsekvenser för energipolitiken. Vi vill att regeringen undersöker möjligheten att förbjuda nya energianläggningar drivna av fossila bränslen (med undantag för fossilt avfall) och vidare att regeringen tar fram en avvecklingsplan för fossilt baserade el- och värmekraftverk. Trots att vi har en avreglerad energimarknad bör målet vara att i huvudsak ska vara självförsörjande när det gäller energi. Risken är annars att den el som importeras är producerad med fossila bränslen och att man därmed indirekt bidrar till ökade koldioxidutsläpp. ser inte att det är möjligt att kombinera målet med en offensiv klimatpolitik inom energiområdet med en avveckling av kärnkraften. bör därför inte kortsiktigt avveckla kärnkraften. Energiproduktionen blir en blandning av vattenkraft, kärnkraft, biobränslen kompletterade med vindkraft och eventuella nya teknologier. Det långsiktiga målet bör vara att sikta på förnybara energikällor, men på kortare sikt kommer dessa inte att kunna tillgodose hela energibehovet. utvecklar energipolitiska ställningstaganden vidare i motionen Energipolitik för tillväxt och välfärd. Hur ska energin beskattas? I har vi en rätt hög beskattning av förbrukning av elektricitet, bensin och andra bränslen. Dessa skatter motiveras både av att staten behöver få in pengar och av att man vill påverka miljöskadorna av energiproduktionen. Vi anser att det skulle vara principiellt riktigare att inte ha någon särskild energiskatt på energianvändningen utan i stället lägga miljöskatter på just de anläggningar som ger upphov till miljöskador. I denna klimatmotion tänker vi förstås främst på de koldioxidutsläpp som orsakas av en del anläggningar, men i ett långsiktigare perspektiv bör man även kunna ta med utsläpp av metan och eventuellt andra gaser som orsakas i vattenkraftdammar och torvmossar.