ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sf215 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan och arbetsförmedlingen. Alltfler personer bedöms som friska av och skall då stå till arbetsmarknadens förfogande. Dock inträffar att det därefter på arbetsförmedlingen fastställs att personen är för sjuk för att stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att personen i fråga riskerar att hamna mellan stolarna och inte få ersättning från vare sig a-kassan eller sjukförsäkringen. Detta är ett sätt att behandla människor som inte är värdigt ett välfärdssystem som vårt. Samverkan mellan de olika systemen måste ske så att inte människor hamnar i dessa osäkra situationer.
mot · GT02Sf217 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta judiska flyktingar stanna i . Genom tusentals år av historien går antisemitismen som en ond tråd. I många länder och under många perioder har människor förföljts och mördats på grund av sitt judiska ursprung. Pogromerna har varit många. Det kommer oroande signaler om en tilltagande antisemitism i exempelvis de forna . Judar trakasseras på arbetsplatser och i skolor och i samhället i övrigt. De som kan emigrerar eller flyr för att slippa förföljelserna. har visat en njugg inställning till judiska flyktingar och i många uppmärksammade fall avslagit ansökan om asyl och skydd i vårt land. borde inte utvisa människor som utsätts för antisemitism och därmed löper fara för liv och hälsa. Det förtjänar att påminnas om att har en mörk historia när det gäller judiska flyktingar under . Historien får inte upprepas. Det ansvariga statsrådet har i frågesvar till anfört att en enskild prövning är nog av judiska flyktingars asylskäl. Mycket tyder dock på att så inte är fallet. Det kan finnas skäl att närmare se på en generell rätt för judar som förföljs av antisemitiska skäl att få stanna i . Det bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Sf218 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om det statliga ansvaret för kostnader föranledda av asylansökandes vistelse i kommunerna. begär att regeringen återkommer till med en redogörelse för vidtagna initiativ för att kompensera kommunerna för deras kostnader för asylsökande. Asylsökande, tillsammans med engagerade människor och organisationer kring dessa, känner maktlöshet och en djup misstro mot det svenska rättssamhällets förmåga att hantera asylprocessen. Praxis i asylärenden har förskjutits i riktning mot en större restriktivitet vilket bekräftas av såväl flyktingorganisationer som migrationsmyndigheter. Otillräckliga resurser och en bristfällig asylprocess har tillåtit ärendeberget hos myndigheterna att växa. Till följd av dels asylsökandes upplevelser från hemländer, dels det trauma som utdragna asylprocesser kan föranleda drabbas många sökande av ohälsa. Kostnaderna för detta drabbar på ett orimligt sätt kommunen där den asylsökande vistas. Härutöver kommer kostnaderna för arbetstid för personal i de enskilda ärendena. visar det sig att kommuner meddelar staten att de inte länge kan härbärgera en flyktinganläggning på grund av de avsevärda kostnaderna. Förvisso har behovet av asylplatser minskat men det är likväl angeläget att värna och slå vakt om principen att kostnaderna för flyktingpolitiken ska bäras av staten. Flyktingpolitiken är en nationell angelägenhet. Om inte staten tar sitt ansvar för de kostnader som kommunerna åsamkas riskerar en brist på asylplatser uppstå. I flera frågesvar till har ansvarigt statsråd visat sig sakna förmåga att bringa klarhet i hur regeringen avser kompensera kommunerna för deras kostnader. riskerar regeringens bristfälliga hantering att leda till att det blir svårt att finna kommuner som är villiga att anordna asylplatser. Det riskerar också att underblåsa främlingsfientliga strömningar om det visar sig att olika grupper ställs mot varandra i det kommunala budgetarbetet efter att staten misskött sina åtaganden. bör ge regeringen detta till känna. Det är vidare utomordentligt rimligt att regeringen för redovisar de initiativ som vidtagits för att ekonomiskt kompensera kommunerna för det nationella åtagandet flyktingpolitiken.
mot · GT02Sf219 · 2005-09-20 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till förändrad lagstiftning vari boende i flerbäddsrum i bidragsavseende jämställs med boende i en- och tvåbäddsrum. Enligt reglerna om bostadstillägg i lagen om bostadstillägg för pensionärer kan tillägg endast utgå för permanentbostad. En person som bor i särskild boendeform kan få bostadstillägg för boende i en- eller tvåbäddsrum. Det har dock visat sig att vid boende i rum med fler bäddar har detta boende inte bedömts som permanent varför bostadstillägg inte utgått. Det belyser en svaghet i nuvarande lagstiftning och praxis. Det kan inte vara rimligt att en människa med behov av särskilt boende men medboende i flerbäddsrum ska ställas utanför bedömningen permanent boende. Det kan få svåra konsekvenser för den enskildes ekonomi i synnerhet om den enskilde tidigare bott i eget boende med bostadstillägg. Det är därför rimligt att se över regelverket och se till att boende i flerbäddsrum jämställs med boende i en- och tvåbäddsrum när det gäller rätten till bostadstillägg. Regeringen bör sålunda återkomma till med förslag till ändringar i lagstiftningen.
mot · GT02Sf220 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hedersrelaterat våld. Ett förkastligt fenomen i samhället är det s.k. hedersrelaterade våldet som drabbar ungdomar, främst flickor, som i sina sammanhang ansetts bryta mot kulturella paradigmer och tabun. Efter att det hedersrelaterade våldet uppmärksammats alltmer har olika insatser gjorts för att hjälpa de utsatta ungdomarna. Dessa insatser är angelägna och har bl.a. handlat om att skapa skyddade platser dit ungdomarna kunnat ta sin tillflykt under . Olika insatser har gjorts via myndigheter och har kanaliserats bl.a. genom olika organisationer. I vissa situationer kan dessa insatser inträda som andra åtgärder vidtas av offentliga aktörer. Exempelvis har den kommunala ett lagstadgat ansvar att i vissa situationer ingripa. Det arbetet kan försvåras om saknar information eftersom den berörda personen finns i en skyddad miljö hos en organisation. Det ansvariga statsrådet har i ett frågesvar till inte visat sig vara beredd att vidta lämpliga åtgärder för att stimulera samverkan mellan myndigheterna och frivilligorganisationerna. Rimligen borde samtliga aktörer i stället i möjligaste mån samverka så att alla insatser på effektivaste sätt kan samverka så att den enskilda personen får både temporärt skydd och en långsiktig lösning på sin livssituation. Med anledning därav bör det göras obligatoriskt att verka för samarbete mellan frivilligorganisationer och myndigheter i kampen mot hedersrelaterat våld när frivilligorganisationerna erhåller ekonomiskt stöd från samhället för att göra detta. bör därför ge regeringen till känna vad som här anförts.
mot · GT02Sf222 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram riktlinjer för åldersbestämning av asylsökande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande barn som fått sin ålder prövad med bristfälliga undersökningar får en ny prövning enligt de nya riktlinjerna. På grund av avsaknad av födelsebevis eller andra identitetshandlingar kan det ibland vara svårt att fastställa ålder på barn som kommit till landet som flyktingar eller som adoptivbarn. har givit ut allmänna råd för hur en medicinsk åldersutredning kan göras. En barnmedicinsk bedömning ska utgöra den basala delen i utredningen. Den kan kompletteras med skelettröntgen och tandröntgen. Flera indikatorer bör sammanvägas. I råden påpekas särskilt att åldern i många fall inte med säkerhet kan fastställas med en medicinsk undersökning. I rättsliga sammanhang kan en medicinsk utredning av kronologisk ålder endast leda fram till ett troligt åldersintervall. Spannet kan vara två uppåt eller nedåt. ekoredaktion gjorde en undersökning som påvisar att i många fall följs inte rekommendationer. Den barnmedicinska bedömningen har uteslutits i de flesta fall. Ofta fastställer också den högsta åldern i intervallet som barnets ålder. De undersökningar och utredningar som görs i samband med asylutredningar måste vara rättssäkra för att medverka till att de beslut som fattas också ska upplevas som rättssäkra. Det finns alltså stora tveksamheter om hur myndigheterna gör åldersbestämningar. Det som framkommit medverkar till att urholka förtroendet för asylprocessen. i samverkan med bör ta fram riktlinjer för åldersbestämning av asylsökande barn med nuvarande regler som grund. Viktigt är då att den osäkerhet som finns i testerna respekteras och ålderbedömningen görs med välvillig inställning. Detta bör ge regeringen till känna. De barn som har fått sin ålder prövad med bristfälliga undersökningar bör få en ny prövning. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Sf223 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en vitbok för samtliga identifierade gränsbarriärer i med tidsplan för när de skall vara avklarade. Det finns en enormt stor potential för tillväxt och utveckling i . I hela och på hela finns en tro och förhoppning på vad regionen gemensamt kan åstadkomma, och det blir trots allt vanligare att människor flyttar över eller tar ett jobb på andra sidan. Tyvärr kan inte de stora förhoppningarna om utveckling, integration, företagande och tillväxt infrias förrän ett antal barriärer och hinder för Öresundsintegrationen eliminerats. Många problem kan till en början tyckas bagatellartade, men ett stort antal små problem blir snart ett oöverstigligt hinder. Det finns inget behov av bättre förmåner eller regler i än i andra delar av , det enda som krävs är att gränsbarriärerna tas bort så att det blir lika villkor för gränsgångarna. Det handlar inte heller om att det ska vara samma regler på alla områden i och på , poängen är att de olikheter som finns, och som på många områden ska finnas kvar, måste kunna överbryggas. I denna motion tas några få hinder för Öresundsintegrationen upp, men det finns många fler. Nedanstående frågor har dock samtliga samma svar. Gränsbarriärerna hindrar integrationen av , och det är fortfarande i förhållande till regelverk och myndighetspraxis mycket enklare att bo i och jobba i , än att bo och jobba på olika sidor av vårt smala sund. Svensk kvinna har arbetat på dansk färja men blivit uppsagd. Hon började då studera i och är nu gravid. Ska hon få svensk eller dansk föräldrapenning? Dansk man har flyttat till men arbetar fortfarande i . Han kan inte handla på avbetalning eller skaffa mobilabonnemang eftersom det inte går att göra en kreditupplysning på honom. Vad ska han göra? Dansk man som arbetar i men bor i skadas i en trafikolycka. Hur ska han få sjukersättning och hur ska han få rehabilitering? Svensk man arbetar i medan frun är föräldraledig. Han erbjuds ett arbete i och familjen har för avsikt att flytta med. Vad händer med fruns föräldrapenning? En dansk flicka som bor i och gått alla sina grundskoleår i vill gå det danska tionde grundskoleåret i . Vad händer med hennes barn- eller studiebidrag? Svensk man bor med sin familj i men arbetar i både och . Han använder sin bil flitigt på båda sidor Sundet men mest i . I vilket av länderna ska han ha sin bil registrerad?
mot · GT02Sf224 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omständigheten att vara utsatt för trafficking skall vägas in när personen prövas för uppehållstillstånd. Trafficking är ett fruktansvärt brott, som slår hårt mot unga flickor. Förutom att de åsamkas fysiska och psykiska skador skakas hela deras värld om, och de kan få svårt att känna att de hör hemma någonstans. De saknar formella skäl att stanna, och i hemlandet finns fortfarande samma kriminella nätverk kvar som lurade eller förde bort dem. I ett aktuellt fall i hade den berörda flickan ingen möjlighet att återvända, eftersom det fanns hot mot henne och hennes familj om hon återvände. Trots detta uppfyllde hon inte initialt de stipulerade kraven om skyddsbehov för att få stanna. För att hjälpa dessa drabbade unga kvinnor måste lagstiftningen ses över så att offer för trafficking ska kunna ansöka om uppehållstillstånd. De som utsatts för ett så fruktansvärt brott skall inte drabbas ytterligare av att det svenska samhället skickar tillbaka dem till en osäker framtid i hemlandet. Att ha blivit förd till som ett offer för trafficking bör bli ett skäl för att erhålla uppehållstillstånd och möjlighet att bygga ett nytt, tryggare liv.
mot · GT02Sf225 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra kontakterna mellan den sjukskrivne, , läkare och arbetsgivare i syfte att snabbt vidta åtgärder rörande de arbetsplatsrelaterade sjukskrivningarna. Det är något som är fundamentalt fel i när det gäller hur man handskas med sjukskrivningar. Om man jämför med grannlandet ser man att har lika höga ersättningsnivåer som , men antalet sjukskrivna bland anställda är bara hälften så hög, mätt . har också sjukersättningsnivåer i nivå med de nordiska länderna och där är sjuktalen ännu lägre. I säger av de tillfrågade att deras sjukfrånvaro beror på situationen på arbetsplatsen. I finns det en tradition som bygger på att ett sjukdomsfall till en början är en helt privat sak mellan en arbetstagare och dennes läkare. Arbetsgivaren kopplas in mycket . I tar man en direktkontakt mellan försäkringskassa, läkare och arbetsgivare redan när personen sjukanmäler sig. och lämpar sig väl för en jämförelse eftersom arbetsmarknaden är likartad både inom den offentliga och den privata sektorn, och antalet förvärvsarbetande kvinnor också likartat. Kontakterna mellan den sjukskrivne, och arbetsgivaren borde förbättras avsevärt i . har en hel del att lära av sitt grannland .
mot · GT02Sf226 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra huvudmannaskapet för arbetshandikappades arbetsmarknadspolitiska stöd. Den som mitt uppe i arbetslivet får en synskada ställs inför en stor omställning och utmaning i livet. Om man ska komma tillbaka till arbetslivet igen fordras det ett fungerande system för rådgivning, rehabilitering, hjälpmedel och anpassning av arbetsplatsen. Dessutom skulle det behövas en och samordnare för den enskilde, som håller ihop alla kontakter mellan individ, myndigheter och arbetsliv. Förutom visst reglerat ansvar för landstingens rehabilitering vid syncentralen samt för arbetsgivaren, är statens insatser uppdelade mellan och . När välfärdssystemet byggdes på lades ansvaret för nysynskadades rehabilitering på . Där finns fortfarande utbildade experter med kunskap och erfarenhet av synskador, arbetsmarknaden, hjälpmedel och arbetsplatsanpassningar. AF Rehab/syn, som är specialistfunktion för synskadade, har fortfarande ansvar för dem som är arbetslösa och nyanställda. lades ansvaret för arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel och arbetsplatsanpassning, för den som varit anställd , över på . Eftersom synskadade är en relativt liten grupp, ca 15000 personer, möter handläggarna på sällan personer med synskador. Detta innebär att kunskapen om synskadade och deras arbetslivssituation är begränsad. Med anledning av detta, måste inför synskadeärenden begära in expertutlåtanden från Arbetslivstjänsten om lämpliga åtgärder. Tid, kraft och pengar måste avsättas för myndigheternas inbördes kommunikation, vilket knappast kan betraktas som effektivt och ekonomiskt försvarbart. Det händer dessutom allt oftare att hänvisar den nysynskadade att söka hjälp hos sin arbetsgivare en arbetsgivare som i många fall helt saknar kunskap om synskadade samt hur man ska ordna anpassningen och arbetsuppgifterna på arbetsplatsen. Regeringen bör därför överväga att låta ta hela ansvaret vad gäller rådgivning till arbetsgivarna, arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel samt arbetsplatsanpassning.
mot · GT02Sf227 · 2005-09-23 00:00:00 — begär att regeringen omgående lägger fram förslag till ett tillfälligt regelverk som ger människor från länder utanför EU som bor i och har arbete här möjlighet att stanna i landet till dess att den parlamentariska utredningen angående arbetskraftsinvandring arbetat färdigt. I vårt land finns inte ett fungerande system för arbetskraftsinvandring. I har vi exempel på de problem som drabbar många människor i på grund av detta. Paret som bodde i är ett exempel på hur människor drabbats. De hade en egen lägenhet och var egna företagare något det råder brist på i länet. Trots att de var etablerade på orten, utvisades de från . måste börja tänka om. Selviye och hade anpassat sig till det svenska samhället. De hade arbetat och skapat arbetstillfällen i , men från möttes de ändå bara av stängda dörrar . Familjen bodde här i . Selviye ägde och arbetade i sin frisersalong och ägde och arbetade i sin restaurang. Trots den stress och de stora omställningar som själva flykten, från ett då oroligt , och flytten måste ha inneburit, så hade familjen på ett beundransvärt sätt acklimatiserat sig i sitt nya land. Att de skickats ur landet är inget annat än inhumant och brutalt. Det känns frustrerande att det i fortfarande inte finns ett fungerande regelverk för arbetskraftsinvandring. Om ett sådant regelverk funnits så hade familjen fått stanna i landet som arbetskraftsinvandrare. Flyktingpolitik och arbetskraftsinvandring har olika syften. Men det finns beröringspunkter mellan de båda migrationsformerna. För flyktingar som misslyckas bevisa sina flyktingskäl kan arbetskraftsinvandring bli en annan möjlighet. Därför borde asylsökande som befinner sig i ha rätt att söka om arbetstillstånd eller uppehållstillstånd. Detta skulle ha gällt Selviye och , då de hade hunnit skaffa arbete, och dessutom etablerat egna företag . Därmed skulle de fått rätt att stanna i vårt land av andra skäl än flyktingskäl. Familjen borde framför allt av humanitära och mänskliga skäl, givits möjlighet att få stanna i och , men också för att Bollnäsborna behövde och ville ha dem kvar. Kommunens invånare tycker att det känns fel när väletablerade skötsamma människor skickas ut från vårt land. Jag har här valt att beskriva ett exempel från mitt hemlän. Det finns dock flera liknande fall runtom i kommuner. har i varit med om att rösta igenom ett beslut som innebär att givit regeringen i uppdrag att genomföra en parlamentarisk utredning för att utreda konsekvenserna och ta fram regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU. Med tanke på den akuta situationen för de utvisningshotade asylsökande som har fått jobb och bor i bör ett tillfälligt regelverk tas fram. Till dess att den parlamentariska utredningen arbetat färdigt, bör regelverket ge människor från länder utanför EU som bor i och har arbete, möjlighet att stanna i landet.
mot · GT02Sf228 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om allmän försäkring i syfte att underlätta för pensionärer att arbeta. Den demografiska utvecklingen i är precis som i de flesta andra västländer entydig. Vi blir alltfler äldre, som andelen yngre i relation till andelen äldre minskar på grund av låga och sjunkande födelsetal. Ekvationen går inte länge ihop när allt färre skall försörja alltfler. är en stor del av de äldre relativt friska, och de kan och vill ofta arbeta längre än de gör . Det nya pensionssystemet innehåller klara ekonomiska incitament för detta. Jag anser att det är viktigt att titta över bl.a. lagen om allmän sjukförsäkring för att se om det behöver göras ändringar så att en pensionär som arbetar och blir sjuk inte missgynnas. Det finns faktiskt de som har varit pensionärer ett tag och som vill börja arbeta igen. De missgynnas av dagens system. Enligt vad jag har inhämtat gäller nedanstående . I lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) finns reglerna kring sjukpenning. En förutsättning för att en person som fyllt ska ha rätt till sjukpenning är att personen fortsätter att förvärvsarbeta. Om en person har fått sjukpenning efter den månad hon/han fyller får besluta att sjukpenning inte längre ska betalas ut (3 kap. 13 § AFL). Det innebär att när personen som fyllt har fått sjukpenning i 180dagar kan pröva om rätten till fortsatt sjukpenning ska upphöra. Vid en sådan prövning är det, enligt riktlinjer, lämpligt att kassan tillämpar samma varaktighetskriterier som gäller vid prövning av rätten till sjukersättning, dvs. om dessa kriterier är uppfyllda upphör rätten till sjukpenning. En person som har haft hel sjukersättning eller särskild efterlevandepension under månaden närmast före den då hon/han börjat ta ut hel ålderspension har inte rätt till sjukpenning. För tid efter ingången av den månad då en person fyllt får sjukpenning betalas ut för (3 kap. 3 § AFL). För personer födda eller tidigare gäller äldre bestämmelser. Dessa innebär att rätten till sjukpenning upphör efter det att sjukpenning betalats ut för den som börjat ta ut hel ålderspension eller senast . Alla tycks vara överens om att vi kommer att behöva arbeta längre upp i åldrarna. Jag ställer mig dock frågan om dessa lagar och regler ger rätt signal om vi vill uppnå att fler jobbar längre och gärna också efter pensionsåldern.
mot · GT02Sf229 · 2005-09-21 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag på ändring i regelverket angående asylsökande i enlighet med vad i motionen anförs. En asylsökande får enligt utlänningsförordningen (1989:547) 4 kap. 3 a § ha ett vanligt arbete, om deras ärende hos beräknas att bli . Att arbeta är ett effektivt sätt att bli integrerad i det svenska samhället vilket är positivt för såväl den asylsökande som samhället. Det ansvariga statsrådet anförde rörande detta i ett frågesvar till : viktigt att behålla huvudregeln om att arbetstillstånd ska vara ordnat före inresan till . har intet hänt i frågan. Det är förvisso angeläget att strikt skilja mellan flyktingar och arbetskraftsinvandring. Trots det ter det sig horribelt att när en asylsökande som har ett fast arbete och därmed kan sägas vara integrerad i samhället får avslag på ansökan om uppehållstillstånd tvingas denne lämna sitt arbete och landet. Det bör finnas möjligheter att ta hänsyn till omständigheter av denna karaktär. Återvändande till hemlandet för att därifrån på nytt söka uppehållstillstånd i kan vara förenat med fara, osäkerhet, stora kostnader och mänskligt lidande. Regeringens hållning är stelbent och leder till att enskilda människor kommer i kläm som förlorar viktiga nyckelkompetenser i sitt arbetskraftsutbud. Det är därför angeläget att uttalar sin förväntan att regeringen återkommer med förslag till ändring i regelverket så att asylsökande som fått arbete i kan få ansökan om uppehållstillstånd prövad i samt att ansökan, när arbete finns i , ska behandlas positivt oavsett om flyktingskäl finns eller inte.