mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Diagram 8.1 Kostnaden för att hantera momsreglerna Den viktigaste samhällsekonomiska kostnaden för den stora mängden lagar och regler är dock inte den mätbara administrativa bördan för företagen, utan alla de företag som aldrig startas, och alla de anställningar som aldrig kommer till stånd, på grund av att regelverket är för krångligt och svårhanterligt. Vi har tidigare föreslagit att regelförenklingsarbetet ska ha som mål att företagens administrativa kostnader för regelverket ska minska med minst 10procent och med minst 25procent fram . Denna målsättning kvarstår, även om regeringens saktfärdighet i regelförenklingsarbetet gör att tidsplanen för att nå ett sådant mål blir alltmer pressad. Ett problem är dock att utvecklingen i går i fel riktning. som regeringen i tal bekänner sig till målet att förenkla för företagen ägnar den sig i handling åt att införa nya betungande regler. För att motverka denna tendens vill vi införa ett oberoende offentligt organ med uppgift att granska alla förslag till nya och ändrade regler utifrån vilka konsekvenser de har för företagens regelbörda. Förebilden för ett sådant organ kan hämtas från , där regelförenklingsarbetet kommit betydligt längre än i . Den pågående mätningen av regelbördan är angelägen, men än viktigare är att faktiskt komma i gång med det konkreta regelförenklingsarbetet. Ett grundproblem är att regeringens regelförenklingsarbete utgår från att det materiella innehållet i alla regler ska vara oförändrat. Detta är en orimlig utgångspunkt eftersom mycket få regler införts utan något syfte. Grundprincipen måste i stället vara att varje regelförenkling där vinsten i termer av minskad administrativ börda bedöms väga tyngre än eventuellt sämre måluppfyllelse måste genomföras. Vi har tidigare lagt ett stort antal konkreta förslag till enklare regler, t.ex. i en fyrpartimotion med anledning av regeringens skrivelse 2004/05:48 med ett handlingsprogram för minskad administration för företagen (motion 2004/05:N9). Vi vidhåller dessa förslag. Självfallet måste våra regelförenklingsförslag granskas närmare, men vår bedömning är att de flesta av dessa förslag kan genomföras snabbt, och utan omfattande utredningsarbete. Vi vill bl.a. göra det lättare att starta företag genom att göra det lättare att få F-skattsedel, minska företagens uppgiftslämnande och förenkla redovisningsreglerna genom att undanta små och medelstora företag från den revisionsplikt som gäller för större företag. Vi vill också förenkla arbetsgivarreglerna genom att avskaffa lagen om obligatorisk platsanmälan, avskaffa kravet att företag med fler än tio anställda ska redovisa sjukfrånvaro i årsredovisningen och genomföra de utmärkta förslag som utredningen om nya regler för arbetstid och semester () lade . Den lade flera utmärkta förslag som skulle minska företagens administrativa börda utan att arbetstagarnas förmåner blev sämre. Vi vill därför pröva möjligheten att förenkla företagens månatliga momsdeklarationer genom att slopa kravet att skattedeklarationen ska skrivas under av behörig firmatecknare och ändra reglerna för momsinbetalning så de är bättre anpassade för de längre betalningsperioder som gäller . Några regelkomplex är i särskilt stort behov av modernisering. Den nya miljöbalk som infördes tillhör det mest kostsamma regelverket som finns i bruk. Att förenkla den är därför högst angeläget. måste ändras för att förkorta handläggningstiderna, begränsa antalet anmälnings- och tillståndspliktiga objekt, göra regelverket tydligare för dem som berörs av det, minska rapporteringsplikten eller i större utsträckning anpassa kraven på rapportering till verksamhetens art och avkriminalisera smärre förseelser. är också ett av de regelverk som på många olika sätt lägger onödiga administrativa bördor på företagssektorn. Vi vill ändra så att kommunernas möjligheter att reglera handelsändamålet avskaffas, fastighetsägaren får initiativrätt i planärenden, krav införs på att kommunen handlägger planärenden , sakägarkretsen inskränks, krav införs på att standardmässiga bygglov ska kunna sökas på Internet senast och så att reglerna för överklagande av planärenden förändras för att åstadkomma en snabbare hantering. Det är också viktigt att se över olika myndigheters tillsynsverksamhet. Tillsynsverksamheten finansieras av avgifter på de företag som är föremål för tillsynen. Tillsynsverksamheten växer också stadigt. Bra tillsyn kan vara berättigad i många fall men den bör samordnas mellan myndigheter bättre än vad som sker och anpassas så att den inte stör företagens verksamhet mer än absolut nödvändigt. För invandrare är arbetslösheten högre, sysselsättningen lägre och förankringen på arbetsmarknaden sämre än för infödda svenskar. Invandrarna har oftare tillfälliga i stället för fasta anställningar, de har lägre inkomster och beroendet av olika former av inkomststöd är högre än för andra. En utförligare genomgång av forskningen och statistiken över integrationen på arbetsmarknaden gjordes i den moderata partimotionen 2004/2005:Fi13 med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition.48 Det låga arbetskraftsdeltagandet betyder att invandrare utgör en viktig arbetskraftsreserv. Att inte utnyttja denna är att förvägra en stor grupp människor den frihet och det självbestämmande som ett eget arbete ger. Den samhällsekonomiska kostnaden för integrationspolitikens misslyckande är betydande. sker en inkomstöverföring från infödda till invandrare som motsvarar i storleksordningen av BNP, eller , vilket ska jämföras med att nettoinkomstöverföringen under 1960- och motsvarade ca 1procent av BNP och gick i motsatt riktning (m.fl. 2002). Det är svårt att finna en entydig förklaring till att har lyckats sämre med integrationen av invandrare. En förklaring kan vara att det, precis som för många låginkomsttagare, lönar sig dåligt att arbeta. Därtill har infasningen på arbetsmarknaden varit alltför långsam. Det är olyckligt att den svenska välfärdsmodellen bidrar till extra höga marginaleffekter för just de grupper som har sämst förankring på arbetsmarknaden, exempelvis invandrare. Dessa grupper får i högre grad inkomststöd via socialbidrag som trappas av krona för krona vid stigande inkomster och som därför ger hundraprocentiga marginaleffekter. Ytterligare en förklaring kan vara att integrationspolitiken fått större betoning på social integration och mindre på arbetsmarknadsintegration. Vissa studier tyder på att det är viktigare att invandrare snabbt kommer in på arbetsmarknaden än att de kommer in på ett arbete som motsvarar deras kompetens. (1999) visar i en uppföljning av de flyktingar som fick permanent uppehållstillstånd 19871991 att formell utbildning hade liten eller ingen effekt på flyktingarnas möjlighet att få jobb.49 I stället var sannolikheten att få jobb betydligt högre för dem som deltagit i någon typ av arbetsmarknadspraktik. 9.2Åtgärder för bättre integration på arbetsmarknaden I motionen Invandring och integration på arbetsmarknaden /06:Sf331 presenterar vi en rad konkreta åtgärder för att förbättra integrationen av nyanlända invandrare på arbetsmarknaden. I denna motion återger vi de åtgärder som har omedelbara effekter för statens och kommunernas budgetar. och Näringslivs (SNS) välfärdspolitiska råd har föreslagit att det nuvarande integrationssystemet ersätts med en lärlingsintroduktion där infasningen på arbetsmarknaden inleds omgående genom att träningen i svenska kombineras med förvärvsarbete redan under första vistelseåret i (m.fl. 2002). Eftersom introduktionen bygger på att arbete och studier blandas och att studierna sker integrerat på arbetsplatsen påminner introduktionen om ett lärlingssystem. SNS välfärdspolitiska råd anser att introduktionen bör ske så att invandraren vid avslutningen förvärvat företagsspecifik kompetens. Rådets bedömning är att lärlingsintroduktionen bör pågå . För att kraftigt stimulera till snabbare integration och ökad efterfrågan på arbetskraft föreslår att arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvfart får en lönesubvention på av lönen så länge som undervisningen pågår, dock högst . Lönesubventionen trappas ned till om deltagandet i sfi-undervisningen avslutas innan treårsperiodens slut. Lönen ska utgå i enlighet med gällande kollektivavtal. Språkundervisningen kan med fördel ske på arbetsplatsen genom arbetsgivarens försorg. Denne får då betalt genom den utbildningspeng som allianspartierna vill införa. Lärlingsintroduktionen bör i möjligaste utsträckning ske på en arbetsplats där den utbildning och yrkeserfarenhet som invandraren har tas till vara, men det bör inte införas något villkor om en sådan koppling eftersom det är viktigare att introduktionen sker snabbt än att den motsvarar framtida yrkesförväntningar. Som framgår av kapitel 7.2 anser att nystartsjobben även ska omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Ett problem vid introduktionen på arbetsmarknaden är att det tar tid att skaffa sig de kunskaper som krävs för att fungera väl på en ny arbetsmarknad. Det kan också vara mer komplicerat för arbetsgivare att bedöma produktiviteten hos en nyanländ invandrare. Båda dessa faktorer gör att det kan vara svårt att finna ett arbete. Allianspartierna har i sina respektive budgetar lagt fram förslag om att arbetsgivaravgiften ska slopas för privata arbetsgivare som anställer personer som befunnit sig långt från arbetsmarknaden . Den föreslagna rättigheten som fått namnet nystartsjobb ska omfatta långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade och långvarigt socialbidragsberoende utan arbete. föreslår att nystartsjobben även ska omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Vi moderater föreslår att nystartsjobben även ska omfatta nyanlända flyktingar som lyckas få ett arbete under asylprocessen och innan uppehållstillstånd har beviljats. Med lärlingsintroduktion och nystartsjobb får vi en introduktionsperiod , vilket också är då förvärvsfrekvensen bland nyanlända stiger som snabbast. Både nystartsjobben och lärlingsintroduktionen innebär att kommunernas kostnader för introduktionen av invandrare minskar dramatiskt. 9.2.3Åtgärder för att minska socialbidragsberoendet Ett problem i dagens system för mottagandet av nyanlända invandrare är att inkomststödet normalt utgår i form av socialbidrag. Socialbidraget avräknas med 100procent mot ökade inkomster. Så länge hushållets disponibla inkomst vid arbete inte överstiger socialbidraget och eventuella andra bidrag och kostnader förknippade med arbete är vinsten av att arbeta obefintlig. Det är möjligt för kommunerna, efter att den borgerliga regeringen införde introduktionsersättningen 1992, att ersätta socialbidraget med introduktionsersättning och därmed undvika socialbidragens marginaleffekter (prop. 2004/05:1, bil.3, s.25). Både och rekommenderar kommunerna att ersätta socialbidraget med introduktionsersättningen. Endast 11procent av flyktingarna i de 30 största kommunerna fick dock en ersättning som inte reduceras mot arbetsinkomst enligt en undersökning av 2003. Detta är en försämring då andelen flyktingar som fick introduktionsersättning var över 40procent. diskuterade olika lösningar för att minska inkomstavräkningen vid arbete för nyanlända invandrare i motion 2004/2005:Fi13 med anledning av ekonomiska vårproposition. Alliansen vill pröva möjligheten att ta bort inkomstavräkningen (i socialbidraget) för den invandrare som får arbete under introduktionsfasen.50 En tänkbar lösning är att ålägga kommunerna att betala introduktionsersättning i stället för socialbidrag. En annan är att staten tar ett större finansieringsansvar utan att gå omvägen via kommunerna. Det skulle kunna ske genom att staten betalar ut stödet direkt till den som har fått uppehållstillstånd. Om en sådan etableringspeng till skillnad från socialbidraget inte avräknades krona för krona mot inkomst av arbete så skulle marginaleffekterna kunna reduceras drastiskt. En etableringspeng får naturligtvis inte vara så hög att man kan försörja sig på den. Det viktiga är att den utgör ett komplement till lön och därmed minskar behovet av socialbidrag och att den gör att det lönar sig att ta ett arbete på rimliga lönenivåer för en nyanländ invandrare. Om en etableringspeng införs måste kommunerna också få möjlighet att ställa krav på arbete eller annan motprestation med etableringspeng och kunna reducera ersättningen till personer som inte aktivt söker arbete. 9.2.4Socialbidrag till arbetsföra endast vid arbetssökande anser att alla socialkontor bör ställa krav på motprestation från arbetsföra personer som söker ekonomiskt bistånd. Det ska naturligtvis gälla oavsett nationalitet och ursprung, dvs. även infödda svenskar. Vi anser även att socialkontoren och arbetsförmedlingarna bör samordna sitt arbete bättre. Det kan t.ex. gälla att får uppgifter från arbetsförmedlingen om arbetsföra personer verkligen söker arbete eller inte. Om så inte är fallet kan socialbidraget stängas av direkt redan nu med nuvarande omfattning av socialtjänstlagen. Vi föreslår därför att arbetsförmedlingen får skyldighet att rapportera till huruvida klienter som söker socialbidrag verkligen står till arbetsmarknadens förfogande. Vi moderater anser, liksom tidigare, att riksnormen för socialbidrag ska avskaffas. Detta gör det möjligt för kommunerna att anpassa nivån på bidraget till det kostnadsläge och andra förutsättningar som råder i den enskilda kommunen. Familjen är och förblir samhällets viktigaste byggsten. Genom en trygg uppväxt läggs grunden för ett liv där personlig frihet och gemensamt ansvar kan kombineras. I ett föränderligt och internationaliserat samhälle är familjen och den lilla världen själva kärnan i de flesta människors trygghet. har villkoren för barnfamiljer förändrats i grunden på mindre än . Knappast någon annan del i samhället har genomgått en lika snabb och djup förändring som familjen. Det finns därför ett behov av att modernisera familjepolitiken och synen på föräldraskapet. Politiskt utformade regler och bidrag måste motiveras utifrån tydliga värderingar. Den som hävdar att familjebildning i sin helhet ska stå fri från all politisk inblandning och att inget ska göras inom befintliga system riskerar dels att konservera ett ofärdigt system, dels att markera en distans till den verklighet som människor upplever. De familjer som kan sägas stå frikopplade från hur bidrag och skatteregler är utformade är lätt räknade. Många svenskar gifter sig fortfarande och många barn föds ännu inom äktenskapet. Flertalet äktenskap och ännu fler samboskap slutar dock i skilsmässa och separation. De flesta barn föds inte av gifta mammor och det genomsnittliga äktenskapet varade 2004 inte längre än . Vår tids utmaning är trefaldig. Dels att öka föräldrars makt över sina egna liv, för att de bättre ska hinna med sina olika roller som förälder, yrkesarbetande och kärlekspartner. Dels möjliggöra för vuxna människor att förena allt oftare avbrutna relationer med ett gemensamt och livslångt föräldraskap. Slutligen att ge både män och kvinnor samma möjligheter till utveckling i arbetslivet. När svensk familjepolitik en gång formades, jobbade de flesta män i ett arbetsliv utanför hemmet som kvinnorna tog hand om barn och hushåll. jobbar i stort sett alla män och kvinnor utanför hemmet. Jobbet har dessutom blivit en allt viktigare del av vår personliga identitet. En modern familjepolitik måste därför ta sin utgångspunkt i två viktiga insikter. Både män och kvinnor arbetar och vill arbeta. Män och kvinnor vill därtill förena yrkesliv med familjeliv. Vi ser trots detta att småbarnsmammor fortfarande i stor utsträckning är frånvarande från arbetsmarknaden. Många av dem har anställning, men justeras förvärvsfrekvensen för faktisk arbetstid ser bilden annorlunda ut. var 75procent av kvinnorna och 80procent av männen i åldern sysselsatta. Andelen som arbetade heltid var 50procent för kvinnorna och 71procent för männen. Av de sysselsatta personerna var dock inte alla på jobbet. Andelen av befolkningen som faktiskt var på jobbet en viss mätvecka var för kvinnorna och för männen. Var femte sysselsatt kvinna som inte var på jobbet alls under mätveckan var frånvarande för vård av barn, inklusive föräldraledighet. Endast var tjugonde sysselsatt man som inte alls var på jobbet under mätveckan var frånvarande av samma orsak.51 Att kvinnor i högre grad än män är frånvarande från arbetet är någonting som arbetsgivare vet, och oavsett hur mycket frånvarande en enskild kvinna planerar att vara från ett arbete kommer arbetsgivarens förväntningar på henne, därför att hon är kvinna, att påverka hennes löneutveckling och karriärmöjligheter negativt.52 Kvinnors ofta återkommande långa frånvaro är dessutom ofta början på en negativ spiral som inte sällan slutar i långtidssjukskrivning och förtidspension och därmed en mer eller mindre permanent utslagning från arbetsmarknaden. och beskriver i sin studie om långtidssjukskrivna kvinnor53 att dessa i högre grad än kvinnorna i kontrollgruppen haft huvudansvaret för skötseln av barnen. De har haft fler barn och de fick barn tidigare i livet och har i högre utsträckning varit deltidsarbetande. De drar slutsatsen: Alltför generösa möjligheter till alla former av ledighet vid föräldraskap, vård av sjuka barn och vid egen sjukdom tillsammans med stor möjlighet till deltidsarbete kan därmed i förlängningen, framför allt i familjer med traditionella könsroller, leda till långtidssjukskrivningar och därmed utslagning av kvinnor från arbetsmarknaden. (s. 39). Att underlätta för kvinnor att delta i yrkeslivet minskar risken för utslagning från arbetslivet och bidrar till ökad jämställdhet. Det är därtill ekonomiskt nödvändigt i tider med åldrande befolkning och ett samhälle där skilsmässorna gör att många måste kunna försörja sig själva. Det underlättar även för det gemensamma och livslånga föräldraskapet för både kvinnor och män. Mot denna bakgrund är det problematiskt att kvinnor fortfarande tar ut av all föräldraledighet. Vi tror dock inte att kvotering av föräldraledigheten är någon lösning på detta problem. Föräldraförsäkringen är till för att ge familjen möjlighet att ta hand om sina gemensamma barn. Vi menar att det ytterst måste vara familjens beslut att bestämma hur deras små barn bäst tas om hand. Det är svårt att få barnen och jobbet att gå ihop. Att med kvotering låsa en eller flera variabler skulle göra vardagen än mer komplicerad för småbarnsföräldrar. Däremot finns starka skäl för en politik som tydligt uppmuntrar pappor att ta större ansvar för sina små barn. Familjer där pappan tar aktiv del i barnens vardag, redan då de är mycket små, löper mindre risk för skilsmässa och separation. I när många äktenskap slutar i skilsmässa finns därför ett stort värde i att pappor tidigt bygger upp en stark relation till sina barn. Orsakerna till detta är flera. Många män abdikerar från sina barns liv vid en separation och tar inte ens ekonomiskt ansvar. Var femte ensamstående mamma var beroende av socialbidrag 2004. Den nedgång av det totala socialbidragsberoendet som har skett har inte alls gällt ensamstående kvinnor i lika hög grad som övriga grupper.54 Många familjer anser sig inte ha råd att dela på föräldraledigheten. Vi vill göra detta möjligt genom att höja taket i föräldraförsäkringen och genom att föräldraförsäkringen kombineras med ett förvärvsavdrag. Vi föreslår därför en särskild skattereduktion för den förälder som har lägst förvärvsinkomst i familjen när denne börjar arbeta efter att ha varit föräldraledig och den andre föräldern tar över och är föräldraledig. För att skattereduktionen ska falla ut ska den andra föräldern ta ut föräldrapenning minst en månad i sträck. Om den andra föräldern tar ut hel föräldrapenning får den förälder som arbetar och har lägst inkomst en skattereduktion och därmed inkomstförstärkning på . Om den andra föräldern tar ut halv föräldrapeng blir skattereduktionen . Vi anser att det är viktigt att barnet har kontakt med båda föräldrarna även när dessa bor på skilda håll och att särskilt pappor får och tar ett större ansvar för sina barn som de inte bor ihop med. Mot denna bakgrund krävs det inte att föräldrarna delar hushåll för att komma i åtnjutande av skattereduktionen. En skattereduktion av det slag vi föreslår gynnar främst dem med lägre inkomster. De ekonomiska möjligheterna för män att ta ut föräldraledighet skulle öka och de ekonomiska incitamenten för kvinnor att delta i yrkeslivet förbättras. Då det främst är kvinnors förvärvsarbete som skulle öka bidrar förslaget till att minska löne- och karriärskillnaderna mellan män och kvinnor. För en familj där den ena föräldern först är föräldraledig och därefter återgår till sitt arbete med en månadslön på och den andra föräldern som har en månadslön på 20000 därefter är föräldraledig förbättras familjens disponibla inkomst efter skatt med jobbavdrag och skattereduktion med , trots den av oss föreslagna sänkningen av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från , se tabell 10.1 Tabell 10.1 Effekter av särskilda förvärvsavdrag för föräldralediga Skatt efter grundavdrag och jobbavdrag Disponibel inkomst efter skatt Även för de mer högavlönade (oftast) papporna vill vi göra det ekonomiskt möjligt att faktiskt vara föräldralediga genom att acceptera regeringens förslag till höjning av taket i föräldraförsäkringen. Vi vill också ta bort den regel som omöjliggör för föräldrarna att vara föräldralediga . Det vore en värdefull förändring inte minst efter graviditeten, då många familjära plikter fördelas mellan småbarnsföräldrarna. Särskilt skulle det underlätta för dem som drabbas av förlossningskomplikationer eller andra problem. har världens mest generösa föräldraförsäkring. Därför tycker vi att det är rimligt att finansiera våra förslag om skattereduktion för den förälder som tjänar minst och höjningen av taket i föräldraförsäkringen genom att korta föräldraförsäkringen och sänka ersättningsnivån till . Vårt förslag om en historiskt beräknad sjukpenninggrundande inkomst får även effekt för föräldraförsäkringen. föreslår att inkomstgrunden för föräldraförsäkringen (SGI) ska beräknas på samma sätt som föreslagits för sjukförsäkringen. Effekten av förslaget för den offentliga sektorns finanser, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas till 2006. Kvinnors möjligheter att förena familj och yrkeskarriär är starkt kopplade till möjligheten att få bra barnomsorg. Dagens förskola är bra, men kan bli ännu bättre. Frågan för de flesta småbarnsföräldrar är inte om man ska ha barnen på dagis, utan när det bäst passar barnet. Barn mognar olika tidigt, och därför måste flexibiliteten öka. Vi vill öppna möjligheten för kommunerna att låta finansieringen av barnomsorgen till de minsta barnen även tillkomma de föräldrar som väljer att låta sina barn vara hemma lite längre. För barn mellan ett och ska det vara möjligt att införa kommunala vårdnadsbidrag eller anställa föräldern som dagbarnvårdare även för egna barn. För att öka flexibiliteten i familjelivet måste vanliga familjer också ha råd att köpa tjänster i hemmet. Vi har tillsammans med allianspartierna föreslagit avdrag för hushållstjänster . Barnfamiljer får därmed, då hemarbetet tar mest tid, större möjligheter att pussla ihop tillvaron på ett sätt som gör föräldraskap, familjeliv och yrkesliv lättare att kombinera. Kombinationen av inkomstbeprövade bidrag och avgifter medför att särskilt ensamstående med barn drabbas av mycket höga marginaleffekter. Vår ambition är att minska dessa och därmed eliminera en av de värsta fattigdomsfällorna. Vårt program underlättar föräldraskapet, stärker familjen, förbättrar jämställdheten och ökar människors makt att forma sina egna och sina familjers liv. Det kommer också att underlätta för kvinnor att fullt ut och på lika villkor delta i arbetslivet.