mot · GS02xmp026- · 2005-06-15 00:00:00 — Ett delmål för att nå dit anser vi kan formuleras enligt följande; ska kunskap om naturvärdens förekomster och geografiska fördelning finnas samlade regionalt samt åtföljas av strategier för att säkerställa helheten i naturvårdsarbetet. En bra åtgärd för att uppnå ovanstående delmål är upprättande av regionala ekologiska landskapsstrategier som bedömer och tar hänsyn till möjligheterna att bevara och utveckla den biologiska mångfalden. Länsstyrelser och skogsvårdsorganisationen bör få ett gemensamt uppdrag i ekologisk landskapsplanering, vilket ska ske i samråd med övriga intressenter såsom markägare, frivilligorganisationer och kommuner. Kvaliteten på skydd, restaureringar och annat naturvårdsarbete vilar på dessa planer. Därför vill vi att detta ska ges en hög prioritet tidigt och vara klart . 24.5MKB utifrån biologisk mångfaldperspektiv Miljökonsekvensbeskrivningar bör förbättras utifrån ett biologisk mångfaldperspektiv. De regionala landskapsstrategierna kommer förutom att peka ut bristbiotoper även att kunna visa på bristande konnektivitet och isolation. Planerna bör därmed också kunna användas som stöd i samhällsplaneringen och vid miljökonsekvensbeskrivningar. Vägar, bebyggelse och andra ingrepp bör ej göras så att viktiga biotoper fragmenteras. Kan detta ej undvikas ska korridorer eller passager ordnas så att de ekologiska funktionerna bibehålls. 24.6Delmål om minskad andel hotade arter Den minskade andelen hotade arter, , bör gälla inom organismgrupper. Det är inte acceptabelt att alla groddjur försvinner medan vi räddar alla fågelarter. Initialt, innan behoven för olika hotade arter är kända, måste skyddet inriktas mot hotade biotoper och ekosystem. Hotade arter och hotade biotoper sammanfaller av naturliga skäl ofta. Alltså är biotopskydd och en ekologisk helhetssyn nödvändig för bevarande av enskilda arter. Åtgärdsprogram bör upprättas och bristbiotoper identifieras. En nödvändig åtgärd som ska ske i förlängningen av landskapsstrategierna är restaurering av biotoper. Viktigt här är att betona småbrukarens viktiga medverkan och roll i ett mångfasetterat och levande landskap. Mångfald i brukande genererar mångfald i naturen, dessutom ska inte samhället ta på sig allt ansvar för skydd och hävd av våra kulturmarker. saknas operativa indikatorer för biologisk mångfald. Uppföljning, utvärdering och övervakning är viktiga ingredienser i bevarandearbetet. Vi vill därför föreslå följande åtgärd. "skall samtliga sektorer som utnyttjar biologisk mångfald formulera konkreta operativa definitioner av hållbart nyttjande, med metoder och tydliga indikatorer som speglar mångfald på alla nivåer från ekosystem till gener." Uppdraget bör gå till berörda sektorsmyndigheter såsom , och . Vidare bör en särskild utredare tillsättas för att identifiera och beskriva lämpliga metoder och indikatorer för att mäta biologisk mångfald. Vi anser dessa åtgärder vara betydligt mer angelägna än den nu föreslagna om ekonomiska värden. Vi ställer oss frågande till nyttan av att sätta ekonomiska värden på biologisk mångfald. Vad är syftet, vad ska dessa värden användas till och på vilket sätt leder det till delmålsuppfyllelse? 24.8Delmål kring främmande arter Till nästa fördjupade utvärdering bör ett delmål kring främmande arter formuleras. Vi anser att detta blir tydligare som delmål än som en del av hushållningsstrategin. Med "främmande arter" menas såväl exoter som genetiskt modifierade organismer. Det är i sammanhanget viktigt att inte bara fokusera på introduktion utan även på spridning. Man kan inte tala om introduktion när det exempelvis gäller eller signalkräftan, vilka är introducerade och vars spridning bör regleras. Försiktighetsprincipen måste vara vägledande vid introduktioner då det är extremt svårt att förutse effekterna av ett utsättande. Ofta är det dessutom, om negativa effekter uppstår, omöjligt att göra ogjort. De historiska exemplen över misslyckade introduktioner i syfte att berika är otaliga. Men det finns även lyckade exempel och många av våra grödor kommer utifrån. Den positiva inställning till användningen av genmodifierade organismer (GMO) i jordbruket måste ändras. GMO kan liknas med introduktionen av främmande arter i vår miljö. Den bör behandlas minst lika restriktivt. Men användningen av genmodifierade organismer ökar i det globala och europeiska jordbruket. Livsmedelsproduktion bör styras av upplysta, välinformerade konsumenters efterfrågan. Det är svårt att tänka sig att grödor av typen herbicidresistenta skulle drivas fram av konsumentkrav. Vi vet inte om någon konsumentrörelse som kräver GMO-mat däremot finns det de som vill ha GMO-fri mat, detta bör beaktas. Dels måste konsumenter informeras om ifall maten inte är GMO-fri (inklusive ifall GMO grödor eller biprodukter använts i djurfoder) genom tydlig och vederhäftig märkning, dels bör det alltid finnas GMO-fria alternativ att välja. Diskussionen om gränsvärden för hur mycket GMO ett parti livsmedel får innehålla för att klassas som GMO-fri är ett uttryck för att bristfällig kontroll i hanteringen. Användningen av GMO i EU:s jordbruk bestäms i stor utsträckning på EU nivå. När en gröda väl godkänts för kommersiell användning är det svårt för ett land eller jordbruk att hindra att den används. Den har varit en av de aktivast vad gäller att verka för att EU ska tillåta GMO, enligt en sammanställning av miljöorganisationen of the Earth Europe. Denna linje bör ändras. Det aviserade regeringsuppdraget till bör belysa hur GMO-introduktion kan påverka möjligheterna att uppnå snarare än möjligheterna att bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen. För ett långsiktigt bevarande är det nödvändigt med förståelse, kunskap och acceptans hos befolkning. De biologiska kunskaperna är alltför bristfälliga på många håll. Därför vill vi formulera ett delmål enligt följande: skall befolkning känna till och förstå huvuddragen i arbetet med hållbart nyttjande samt bevarande av biologisk mångfald. För att nå ökad medvetenhet kring biologisk mångfald krävs utbildningsinsatser för lärare vid grundskola, gymnasium samt högskola/ universitet för att långsiktigt bygga upp en bred kunskapsbas. Resultatet av den utredning som arbetar (dir. 2004:144) bör användas för att formulera lämpliga åtgärder som höjer kunskapsnivån vad gäller biologisk mångfald. Vi ser också positivt på det nationella program för lokal och traditionell kunskap som beskrivs i propositionen. 25.1En strategi för effektivare energianvändning och transporter Under rubriken effektivare energianvändning vill vi lägga in hela energiomställningen. Vi måste framförallt skapa ett energisnålare samhälle men också byta till mer förnybara energikällor. måste all energi komma från förnybara energikällor. 25.2Avveckling av fossila bränslen På flertal ställen nämns visionen om att basera hela energitillförseln på förnybart. Vi vill att ett konkret handlingsprogram för avveckling av fossila bränslen för energi- och transportändamål tas fram. Vi vill även se ett handlingsprogram för minskat transportarbete. Utgångspunkterna i detta ska vara för det första: transportarbetet ska minska; för det andra: transportarbetets bränsleanvändning ska bli effektivare; och för det tredje: bränslet ska i ökad utsträckning vara förnybart. Starkt förbättrad bränsleeffektivitet behövs i särskilt personbilar, oavsett om dessa drivs med fossila eller förnybara bränslen. Regeringen ska verka för internationella krav på bränsleeffektivare fordon. 25.4Bygg rätt från början Den miljövänligaste kilowattimmen är den som inte produceras. Därför bör fokus först ligga i energisnåla lösningar. Steg två är att se till att den energi man behöver är långsiktigt hållbart producerad. All av staten subventionerad renovering såsom ROT-bidrag ska ha en klar miljöambition. I bygger vi hus med tanken att de ska hålla . Det är bra men det gör också det viktigt att göra rätt från början. Nyproducerade hus måste vara energisnåla och vid behov uppvärmda på ett bra sätt. Solfångare för tappvärmevatten bör vara obligatoriskt liksom effektdrivande elvärme bör vara förbjudet. Det är ur samhällsperspektiv problematiskt att den högkvalitativa elen används till ett lågkvalitativt ändamål som uppvärmning, såväl direktverkande som via t. ex. värmepumpar. Speciellt olyckligt är att dessa så gott som alltid kompletteras med el som toppvärmekälla. För att kunna göra bra val ur energisynpunkter bör bränsletester på bilar göras av oberoende instans för att bli jämförbara. Det bör undersökas om en klassificering av bilar från A till G, analogt med märkning av vitvaror, kan underlätta konsumentens val av snålare fordon och stimulera näringslivet till att erbjuda sådana. Vi vill se en utvidgning av systemet med kväveoxidavgifter. Möjligheten att omforma avgiften till en skatt bör prövas. innebär avgiften en ganska godtycklig omfördelning som frångår principen om att förorenaren betalar. Eftersom skogsindustrin kör med mer varierande last har den svårare att optimera processen för att minska NOx-utsläpp än vad producenter av el och fjärrvärme har. De blir då nettobetalare (vilket är rimligt) medan energiindustrin får dessa pengar (vilket inte är rimligt). Definitionen av kväveoxider är ur miljösynpunkt ineffektiv då den varken räknar med dikväveoxid eller ammoniakutsläpp från icke-katalytisk NOx-rening. En översyn bör därför göras. Energiskatt och koldioxidskatt på flygbränsle för inrikestrafik måste införas möjligt. EUs energiskattedirektiv tillåter (och uppmuntrar) numera EU-länderna att införa sådana skatter. har infört en skatt på per liter flygfotogen. måste nu följa efter. Skatten bör beräknas utifrån flygets totala klimatpåverkan, inte bara koldioxiden. Den klimatrelaterade beskattningen bör vara i nivå med andra trafikslag och i proportion till dess miljöpåverkan. En lämplig nivå blir därmed per kg koldioxid. Undantag bör göras på trafiklinjer längre än samt till orter där alternativa färdmedel medför betydande tidsförluster för resande. En sådan skatt skulle jämna ut konkurrensförhållanden genom att minska de miljömässigt kontraproduktiva konkurrensfördelar som flyget har , och därmed bidra till ökad samhällsekonomisk effektivitet och minskad klimatstörning. Regeringen bör driva på arbetet med miljöavgifter för flyget. utreder gemensamma eller internationella miljöavgifter för flyget, i form av flygplatsavgifter. Detta behövs i väntan på att () tar upp frågan om skatt på flygbränsle. Ingen tidsplan är angiven för arbete. bör vara pådrivande i denna process samt pröva möjligheten att gå före med ett eller flera medlemsländer, exempelvis eller . Enligt EU:s nya energiskattedirektiv finns möjlighet för medlemsländerna att beskatta flygbränsle i trafik mellan två medlemsländer som bilateralt har avtalat om ett sådant skatteuttag. Den nuvarande vägavgiften (eurovinjetten) för tunga fordon bör omgående ersättas med en kilometerbaserad vägskatt. Åtgärden medför utsläppsminskningar både vad gäller kväveoxider, partiklar och koldioxid samt leder till en bättre konkurrensneutralitet gentemot utländska åkerier. Generellt har rörliga avgifter mer styrning än fasta när det gäller trafik. Ett energianvändningsråd, bestående av generaldirektörerna för , , , , , , , Formas samt möjligen större statliga fastighetsförvaltare som , och bör inrättas. Rådet bör ha till uppgift att minimera och effektivisera energianvändningen inom sina verksamheter samt förmedla erfarenheter och goda exempel till övriga samhället. Energieffektivisering stimulerar tillväxt och sysselsättning samt ger möjlighet till en säkrare och mer miljöanpassad tillförsel av energi. En energieffektiviseringsberedning bestående av representanter från berörda samhällssektorer med miljö- och samhällsbyggnadsministern som ordförande bör inrättas. Miljövårdsberedningen kan utgöra modell. Beredningen bör initialt ta fram mål och strategier för energieffektivisering inom olika sektorer. Dessa sektorsmål ska summera till en energieffektivisering om på ett nationellt plan. Omställningen ska syfta mot uppsatta klimat och miljömål. En viktig uppgift för beredningen blir att föreslå åtgärder som är kostnadseffektiva och leder till måluppfyllelse. noterar att har den törstigaste bilparken i EU. Uppgifter från miljöforskaren och från visar att nya personbilar i är i en klass för sig vad gäller höga koldioxidutsläpp. Detta är särskilt allvarligt då dessa bilar kan förväntas rulla på våra gator och vägar och därmed försvåra vårt klimatarbete till. Det innebär också att mer priskänsliga kunder som köper bilar på andrahandmarknaden i alltför stor utsträckning hänvisas till bilar som är onödigt dyra i drift. Denna utveckling har pågått . Bidragande faktorer till denna situation är nybilskundernas krav på snabb acceleration och hög topphastighet. Den nya tekniken skulle ha kunnat utnyttjas för att sänka bränsleåtgången och koldioxidutsläppen, men den har i stället satsats på starkare motorer och tyngre fordon. Detta står i strid med de transportpolitiska målen såväl när det gäller trafiksäkerhet som miljö. konstaterar att ett styrmedel som sätts in i försäljningsskedet har starkare styreffekt än om styrmedlet slås ut över fordonets hela livslängd. anser därför att det behövs en koldioxiddifferentierad registreringsskatt på nya fordon. Syftet är att främja introduktionen av bränslesnålare fordon. Skatten bör vara relaterad till motoreffekt och certifierade koldioxidutsläpp på särskilt motorstarka och extremt bränsletörstiga nyförsålda lätta fordon. De flesta EU-länder har någon form av registrerings- eller försäljningsskatt på nya fordon. Vi vill se åtgärder som skapar incitament för förtida introduktion av dieselmotordrivna arbetsmaskiner som klarar framtida utsläppsnormer inom EU. lämnade förslag till skärpning av avgaskraven för dieselmotordrivna arbetsmaskiner . bör göra det som kan göras för att påskynda en anpassning. På kommunalnivå och inom har man t.ex. arbetat med upphandlingskrav. De nya avgaskraven innebär att utsläppen från nya dieseldrivna arbetsmaskiner minskar . I avsnittet om God bebyggd miljö står att ska planering och byggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras. Detta måste innebära ett tydligt avståndstagande till externhandelscentra. Dagligvaruhandel måste finnas där folk bor. Utbyggnad av externhandelscentra motverkar kraftigt möjligheterna att uppnå mål om god bebyggd miljö samt begränsad klimatpåverkan. Vi vill se ett tillfälligt stopp för etablering och utbyggnad av externa köpcentra för att utvärdera konsekvenserna av hittillsvarande sådana etableringar ur miljö- och social synvinkel. Vi vill även att etablering och utbyggnad av externhandel alltid ska föregås av en tillståndsprövning enligt samt en kartläggning av de sociala konsekvenserna. Vi vill se åtgärder som ökar andelen lokaltrafik försörjda med lokalt producerade bränslen. Som långsiktig målsättning bör all tätortstrafik med buss drivas med lokalt producerade förnybara bränslen eller med förnybar el. Om möjligheterna till produktion av biogas för fordon tas tillvara i bland annat reningsverk och från organiskt avfall från t.ex. restauranger, storkök och livsmedelsindustri finns det i regel möjlighet att driva hela den lokala, kollektiva tätortstrafiken med biogas. I sker en omfattande produktion av biogas och deponigas, bland annat vid reningsverken. Trots detta förekommer det att förnybar energigas som kan utvinnas inte utvinns, dels att gas som samlas upp eller utvinns inte nyttiggörs utan istället facklas bort. Miljöpolitiken bör därför sätta upp mål om att så mycket förnybar energigas som möjligt nyttiggörs. Energibeskattning för fackling av gas bör övervägas. Vi vill även se ökad gårdsbaserad (eller mer storskalig) biogasproduktion från gödsel, avfall och energigrödor. 26Giftfria och resurssnåla kretslopp Den materiella konsumtionen ökar till följd av en mängd orsaker. Vi anser detta vara ohållbart. Prioritet ett i kretsloppstänkandet måste vara att minska förbrukningen av naturresurser och energi, samt skapandet av avfall. Detta kommer före användning, återanvändning, återvinning. Detta är viktigt inte minst ur solidaritetssynpunkt. Det är positivt att regeringen vill ge i uppdrag att lämna förslag för en redovisning av materialflödesstatistik. Sådan statistik kan ge användbar information om ifall samhällets naturresursförbrukning ökar eller minskar. anser det självklart att i uppdraget ingår också att ta fram och redovisa sådan statistik. Detta är för övrigt i linje med kretsloppspropositionens uppdrag att "redovisa och analysera statistik om materialflöden i samhället och eventuella behov av åtgärder inom ramen för kretsloppsstrategin" (2002/03:117, s. 17). Det är för övrigt tveksamt om regeringen bör precisera uppdraget att avse industri- och utrikeshandelsstatistiken. Finns mer ändamålsenlig statistik bör det självfallet så myndigheten fri att använda den. 26.3Styrmedel till kommuner med känsliga vattenmiljöer anser att regeringen bör ändra den relevanta förordningen så att kommuner som har känsliga vattenmiljöer och enskilda avlopp som negativa effekter på dessa ska kunna meddela lokala föreskrifter om användning av hushållskemikalier eller motsvarande inom dessa särskilt angivna områden. Därmed ges kommuner ett verktyg att minska de negativa effekterna av enskilda avlopp vilka annars är svåra att komma åt. 26.4Bättre avfallshantering inom byggsektorn Avfallshanteringen och miljöanpassningen inom byggsektorn måste drastiskt förbättras. Material som används ska vara av miljöbra kvalité samt återvinningsbara. Utbildning kring kretslopp och resurshushållningsfrågor är väsentliga inom byggsektorn. Större krav på avfallssortering måste ställas. 27Strategin Hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö Jordbruksmark är en begränsad resurs som hotas av markförstöring och exploatering av annan verksamhet. Eftersom det är nödvändigt att kraftigt minska på utsläppen av koldioxid kommer anspråken på mark som kan producera biologisk råvara att öka, inte minst för att tillfredställa behov inom trafik- och energisektorn. Särskilt den bästa jordbruksmarken i kustzoner, dalgångar och slättbygder är utsatt för ett hårt exploateringstryck såväl globalt som i . Det är därför viktigt att val av plats för nya vägar och byggnader tar hänsyn till värdefull . Detta bör komma till uttryck i såväl fysisk planering som vid tillämpning av bestämmelser om resurshushållning. vill anpassa fastighetsbeskattningen så att miljöförbättrande investeringar såsom energieffektivisering inte leder till ökad beskattning. Fastighetsskatten bör anpassas så att den främjar istället för hindrar valet av energibesparande åtgärder eller användningen av icke-fossila bränslen. Fastighetsskatten bör därför delvis baseras på en variabel skattesats som baseras på husets CO2-utsläpp och energiförbrukning. Inte heller radon-, buller- eller mögelsanering ska kosta i form av extra årlig skatt. Riktlinjer för vilka material som ska anses vara återanvändbara bör utarbetas. En samhällsekonomisk konsekvensbeskrivning blir möjlig först i samband med detta utredningsarbete. Detta kan vara ett bra steg mot mer slutna kretslopp. Om man klassificerar vad som kan återanvändas kan man också kräva övergång till sådana material och en utveckling som leder till minskad belastning på naturtillgångar. är en ändlig resurs och åsar bidrar med en mängd ekosystemtjänster. Bergtäkter skapar ofta fula sår, buller och damm stör omgivningen och det är ett ingrepp i naturmiljön. Uttag av grus och bergmassor bör därför göras med restriktivitet. Man bör alltid pröva möjligheten att använda redan brutet eller använt krossmaterial. Kraven vid uttag vad gäller hänsyn till boende, natur och kultur måste skärpas.