ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02U216 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ledighetsregler och skydd av anställningen vid viss utlandstjänstgöring. anlitas alltmer vid olika fredsbefrämjande uppgifter i världen. Med hjälp av svenskt bistånd finns många svenskar ute i världen för att hjälpa till att även bygga upp det civila samhället. Utöver militärer och poliser är det även andra yrkeskompetenser som efterfrågas. T.ex. på verkar Monitoring Mission (SLMM), ett samarbetsprojekt mellan , , och , finansierat av bl.a. FN och Sida. I denna mission finns deltagare med väldigt varierande yrkesbakgrund som IT-specialister, beteendevetare, ekonomer och hantverkare. Vid ett besök hos SLMM uppmärksammades vi på brister i det regelverk som styr möjligheten till tjänstledighet för deltagande i denna och andra civila missioner. Till skillnad från personal anställda i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten har dessa personer inget regelverk som skyddar anställningen i . För personal i utlandsstyrkan gäller lag (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. Denna lag bygger på lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Det är väsentligt för att kunna rekrytera den kompetens som behövs att dessa personer omfattas av ett anställningsskydd. På dagens arbetsmarknad är det få som vill riskera en fast anställning med goda villkor, för att göra en viktig fredsbefrämjande insats. Till skillnad från anställda i utlandsstyrkan finns inget skydd mot uppsägning eller avsked. Det finns vidare ingen rätt till tjänstledighet eller skydd mot försämrade villkor vid återkomsten till . Jag menar att de ovan relaterade omständigheterna behöver få en lösning och att ett regelverk liknande det för anställda i utlandsstyrkan införs.
mot · GT02U218 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör verka för att Ayymadia Jamaats situation och utsatthet uppmärksammas. Ayymadia Jamaat är ett litet religiöst trossamfund som finns i bland annat , och . De definierar sig själva som muslimer, men andra muslimer erkänner dem inte som en del av islam. I vissa länder har det till och med varit straffbart för dem som tillhör trossamfundet Ayymadia att kalla sig för muslimer och utöva sin religion. Det har inneburit att denna minoritet med jämna mellanrum utsatts för förtryck och förföljelse. En Ayymadiamedlem kan till exempel straffas med upp till fängelse i bara för att han eller hon utövat sin tro. När islamisterna stärkte sin position i landet blev det svårare för dem som tillhör Ayymadia. har medlemskap i denna grupp inte ansetts vara tillräckligt skäl för att bevilja uppehållstillstånd i för personer som flytt från . Förföljelser av ahmadier pågår, och blir värre och värre också i . Det finns påtryckning från mullorna att förbjuda ahmadeyyaförsamlingen i . attackerades ahmadiernas byggnader; fyra moskéer, trettiotre hus och fyra skolbyggnader förstördes. Ahmadierna är maktlösa och allt det som mullorna kräver är brott mot mänskliga rättigheter och religionsfrihet.
mot · GT02U220 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att observera och i internationella relationer påtala det allvarliga läget för de mänskliga rättigheterna i för de före detta politiska fångarna och för kristna. allmänna val i väckte många förhoppningar om vidare reformer av det politiska, ekonomiska samt kulturella system som diktatorn efterlämnade vid makten. Reformerna skall innebära att alla indoneser oavsett politisk åskådning, religion, etnicitet m.m. får åtnjuta samma mänskliga rättigheter. har gått sedan den nuvarande regeringen tillträdde men ännu ser man inga förändringar vad gäller läget för de mänskliga rättigheterna. Mer än en miljon människor mördades bestialiskt när general tog makten genom en statskupp . Kuppledarna gjorde massarresteringar i hela landet. Hundratusentals människor arresterades. De spärrades in i fängelser och koncentrationsläger utan några rättegångar som bevisade deras brott mot landets lagar. blev de frisläppta, men trots att det har gått har de inte fått tillbaka sina medborgerliga rättigheter och den egendom som konfiskerades av general regim. Man har klagat i olika statliga instanser och domstolar, men den nuvarande regeringen under ledning av och vägrar, liksom tidigare regimer, att låta dessa medborgare få åtnjuta sina rättigheter. De radikala muslimska gruppernas väpnade attacker mot kristna i de östra delarna av har blivit färre, men när det gäller rättigheterna för den kristna minoriteten i landet att utöva sina tro, kvarstår problemet i samma omfattning som . Att hålla gudstjänst i en familjs hem som ligger i ett område där majoriteten är muslimer betraktas t.ex. som en handling för att sprida lära i syfte att konvertera muslimer till kristendomen. Det är ett brott. blev tre kvinnliga söndagsskolelärare dömda till fängelse i staden på västra . Deras brott var att de hade bjudit in några muslimska barn med sina mammor att ha utflykt tillsammans med söndagsskoleeleverna i under påsken. I många delar av landet har radikala muslimska grupper såsom [Muslimska försvarsfronten] och Majelis [Mujahedinråd] med hjälp av myndigheterna tvingat kyrkor att stänga. stängdes på order av myndigheterna 25 kyrkor i staden . Det kommer rapporter från staden på Sumatra att elva kyrkor har stängts. I Solo på har kyrkan stängts. Även i städerna Mojokerto, Solo, Kediri och Goa på stängs kyrkor. Religionsfriheten och yttrandefriheten är fortsatt satt ur spel i dagens . Majelis Ulama , muslimska prästerskapsråd; MUI, har utfärdat fatwor som kan betraktas som rent intoleranta lagar. Den första säger att muslimer inte ska hälsa på sina kristna grannar och vänner vid firandet av födelse . Den andra som utfärdades är emot pluralism och tolerans mot människor med annan tro. I samband med den senaste fatwan har även en sekt inom islam som kallas Achmadiah av de radikala muslimska grupperna och det muslimska prästerskapsrådet tvingats stänga några av sina moskéer. Alla dessa yttringar av bristande respekt för religionsutövning och för hur f.d. politiska fångar kan återinlemmas i samhället är exempel på att de mänskliga rättigheterna långt ifrån är säkrade i .
mot · GT02U222 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att strategierna för och kompletteras med en starkare satsning på demokratispridning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU kraftfullt måste agera för att skall demokratiseras och förmås att respektera de mänskliga rättigheterna. Ända sedan revolutionen i har styret av denna stat utgjort ett stort problem, inte bara för regionen, utan också på global nivå. är förmodligen det land som väcker mest oro och risk för aggression i området. förmåga att militärt och politiskt utmana har minskat efter intern och ekonomisk svaghet. Men hotet från massförstörelsevapen är uppenbart. har trotsat () och framhärdar med sitt kritiserade nukleära program. har krävt att upphör med allt som har med anrikning av uran att göra tills man har kunnat avgöra om verksamheten har fredliga syften eller syftar till att skaffa kärnvapen. , och många andra länder har uttryckt stor oro. Människorättsläget i är förfärande. Avrättningar, inhumana straff och godtyckliga frihetsberövanden förekommer i stor utsträckning. Känslan av otrygghet är utbredd och tilltron till statens och myndigheternas förmåga och vilja att upprätthålla lag och ordning är svag. Det finns en allmän och utbredd rädsla i det iranska samhället för repressalier mot anhöriga och släktingar, om någon individ skulle kritisera regimen. lever definitivt inte upp till kraven på en rättsstat. Med anledning av den amerikanska militära närvaron i närområde, främst i och , har motsättningarna i det iranska samhället ytterligare blottats vad gäller synen på omvärldskontakter och synen på värdet av politisk, social och kulturell mångfald samt frihet och demokrati. Det klerikala styret (väktarrådet) och bristen på demokrati är en utmaning, där EU haft ett något mer öppet förhållningssätt till i syfte att främja dialog, jämfört med som betecknar som en failing state. Mellan och pågår förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal, liksom en separat MR-dialog. och EU måste kraftfullt agera för att skall demokratiseras och förmås att respektera de mänskliga rättigheterna. Ett av de mest verksamma instrumenten är att både att i ord och handling stödja de grupper i det iranska samhället som önskar en fredlig och demokratisk transition. Det finns också ett nonsensinslag i retoriken, som utgår från det felaktiga synsättet att invånarna i per definition inte uppskattar eller har förståelse för demokrati. Ingenting kan vara mer felaktigt. Det bör vara ett mål för EU att medverka till en fredlig omvandling till demokrati i . Genom att stärka demokratins krafter stärks också fredens förutsättningar. Den fredliga omvandling som har genomgått är ett exempel som bör göras till ett hopp för människorna i . De har samma rätt och samma behov av frihet och demokrati som vi. Det bör vara en ledstjärna för europeisk politik.
mot · GT02U223 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör driva kravet på att sexualrådgivning, preventivmedel och abort skall ingå i FN:s katalog över mänskliga rättigheter. De vanligaste dödsorsakerna för världens kvinnor är osäkra aborter och komplikationer vid förlossning. Det innebär att frågan om abort i första hand handlar om kvinnors rättigheter. Det finns tusen skäl till att en kvinna väljer att göra abort. Om barnet tillkommit genom våldtäkt eller incest, om den gravida kvinnan är minderårig, om kvinnan redan har fler barn än hon kan ta hand om, om utomäktenskapligt sex fördöms och bestraffas där hon bor, om preventivmedel är förbjudet, om kvinnan är fattig och ensamstående osv. Listan kan göras hur lång som helst. Varje kvinna har sina egna individuella skäl för att göra abort. I tredje världen tillkommer ytterligare ett skäl. Där dör otroliga mängder kvinnor i barnsäng, på grund av att deras kroppar redan slitits ut av otaliga födslar sedan tidiga tonåren och på grund av undermålig sjukvård vid förlossningen. Möjligheten att bestämma över sin egen kropp är en rättighet som majoriteten av världens kvinnor fortfarande saknar. I större delen av världen är det männen som tagit sig rätten att bestämma över kvinnors kroppar och liv. Rätten till fri sexualrådgivning, preventivmedel och abort bör inte räknas som en kulturell eller religiös angelägenhet. Kvinnors frihet, liv och hälsa skall stå över patriarkala, totalitära system som hänvisar till religion och kultur för att legitimera kvinnoförtryck.
mot · GT02U224 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidtar nödvändiga påtryckningar för att påverka kampanjer som är emot preventivmedel. I i , en stad med stor fattigdom och hög befolkningstillväxt, pågår just nu en offentlig kampanj mot preventivmedel. Aborter är förbjudna och jämställer borgmästaren med presidentens moraliska stöd kondomer och p-piller med aborter och har beordrat polisen att beslagta preventivmedel. Trots förbudet genomförs i bortåt 800000 aborter , många med svåra komplikationer som följd. Man räknar med att drygt 500kvinnor dör på grund av en dåligt utförd abort. Enligt ett radioreportage tar katolska sjukhus ofta inte ens emot kvinnor som skadats under en illegal abort, och de statliga sjukhusen kan förnedra kvinnor som skadats av aborter genom att till exempel inte ge dem bedövning. De internationella organisationer och givarländer som engagerat sig på familjepolitikens område i vittnar alla om svårigheterna att verka på det nationella planet. har man funnit bättre förutsättningar för informationsspridning och utbildning på den lokala nivån. Där är å andra sidan resurserna och kapaciteten tyvärr oftast begränsade. Detta är naturligtvis inte acceptabelt och med anledning av ovanstående vill vi förvissa oss om att vidtar tillräckliga initiativ i bl.a. FN för att påverka situationen på och även andra platser där liknande scenarier utspelas. i (s)
mot · GT02U226 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktivt stöd till det västpapuanska folkets strävan att få bestämma över sitt eget land och att en folkomröstning om detta skall hållas . Västpapuas politiska och ekonomiska situation Västpapua var tidigare en holländsk koloni. under ledning av FN slöts ett avtal om Västpapua mellan och . Avtalet stipulerade att en folkomröstning skulle genomföras under principen en man en röst för att västpapuanerna skulle få bestämma över sitt eget lands framtid: Skulle det integreras med eller skulle det bli en självständig stat? Denna folkomröstning har inte genomförts. I stället samlade ihop 1025 utpekade personer i en indoktrineringskampanj. förklarade regeringen att det västpapuanska folket hade deklarerat sin vilja baserad på allmän konsensus om att ansluta Västpapua med moderlandet . Efter nästan av integration med , har levnadsvillkoren för befolkningen inte blivit bättre än vad de var under den holländska kolonialtiden. Situation har tvärtom blivit allt sämre. Papuaner betraktas som en underklass i sitt eget land och lever i fattigdom och misär. En bekräftelse av detta är uppgiften i den indonesiska tidningen från säger att av befolkningen i lever i fattigdom. Situationen bekräftas även av den nuvarande indonesiska hälsoministern, , som har sagt att undernäringen i Papua är den värsta i hela . Tidningen skriver i sin upplaga att nästan alla barn drabbas av sjukdomen hepatit A. Hiv/aids är också på frammarsch i Västpapua. Inte bara fattigdomen utan också läget för de mänskliga rättigheterna i Västpapua är svårt och förvärras. De som begått brott går fria från rättvisan. Exempel på detta är polisgeneralen och hans kollega poliskommissarie . De är befriade från alla anklagelser i rättegången i Makassar efter polisaktionen mot lokalbefolkningen i . I aktionerna skadades mer än hundra personer och nio dödades. Frikännandena har väckt protest från lokala människorättsorganisationer. Skolor i det centrala höglandet som skötts av den lokala katolska kyrkan med utländskt bistånd har stängts eftersom har förbjudit kyrkan att ta emot bistånd från utlandet. På grund av förtrycket och misären har västpapuanerna krävt att FN genomför den folkomröstning om självständighet som stipuleras i avtalet mellan och . Deras otröttliga strävan har så sent som fått gehör bland annat från ledamöter i .
mot · GT02U228 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att starkare bör driva kravet på att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. De mänskliga rättigheterna i arbetslivet regleras av de konventioner som tagit fram. De grundläggande konventionerna omfattar den fria förenings- och förhandlingsrätten, förbud mot slav- och tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och förbud mot diskriminering i arbetslivet. är det inget okänt faktum att många länder och företag bryter mot dessa konventioner. Möjligheterna för löntagare i andra länder att sätta press på företag att följa konventionerna är begränsade, genom att det inte finns någon internationellt erkänd rätt till sympatiåtgärder. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagarna kunna sätta press på dem att uppfylla kravet om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Fackföreningar i och andra länder skulle då kunna vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetstagare som utsätts för kränkningar av deras mänskliga rättigheter i arbetslivet, oavsett var i världen det sker. bör därför starkare driva kravet på att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag i andra länder som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet.
mot · GT02U231 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för ökat samarbete i . Länderna kring samarbetar på en rad olika områden för att tillvarata de möjligheter som detta innebär. Östersjösamarbetet bidrar till att utveckla vår gemensamma region och är ekonomiskt snabbt växande och av stor betydelse för . Den parlamentariska (BSPC), som arrangeras och Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ, är viktiga aktörer för samarbetet mellan . Årets parlamentariska konferens ägde rum i med ett stort deltagande från . Det övergripande temat för konferensen var Bärkraftig utveckling gemensamma utmaningar och ansvar i . Tre teman togs upp under konferensen. Samarbetet i berörde framför allt parlamentarikerkonferensens förhållande till regeringarnas organ och önskan om att ett nära samarbete mellan dessa två skall vidareutvecklas. De två andra diskussionstemana gällde stabilitet och demokrati samt utveckling av regionens infrastruktur. En resolution antogs av konferensen i vilken Östersjöstaterna och dess regeringar uppmanas att stärka Östersjösamarbetet genom att: högt prioritera samarbetet inom området och med grannstaterna, öka det ömsesidiga engagemanget för gemensamma värden med samband till rättsstaten, god förvaltning, respekt för mänskliga rättigheter och främjande av goda grannförhållanden, understödja utvecklingen av demokrati och ett civilsamhälle genom att stärka medborgarorganisationernas roll, förbättra dialogen med grannstater inom i samband med främjande av demokratin, stabilitet, säkerhet, civilsamhället, principer för hållbar utveckling och välfärd för alla berörda, upprätthålla och förstärka de mekanismer som fastställs och används av kommissionen för skydd av miljö (Helcom) för att värna om områdets sårbara miljö, understödja vidareutvecklingen av en gemensam regional infrastruktur, särskilt av transport- och energinätverk, fortsätta utveckla den nordliga dimensionen för att främja säkerhet och stabilitet inom området, utnyttja den nordliga dimensionen, vilken sträcker sig ända till och nordvästra , för att klara av särskilda utmaningar inom regional utveckling, såsom transport, energi, gränsstationer och miljöfrågor, delta i utvecklingen av en integrerad sjöfartspolitik och i genomförandet av Europeiska sjöfartsstrategin, vars mål är att skydda och bevara den miljön genom att bland annat effektivt utnyttja ramdirektivet för vatten, koordinera åtgärder och initiativ som vidtas av organisationer inom för att uppnå stabilitets- och välfärdsmålsättningar i regionen, överväga om statsansvar kunde introduceras inom gränsöverskridande förorening och ifall principen förorenaren skall betala förutom företag även kunde gälla stater. bör verka för att de åtgärder som framförs i resolutionen från den 14:e parlamentariska genomförs för att öka samarbetet och aktivt bidra till att utveckla och dess närområden.
mot · GT02U232 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föreslå att fortsätter att arbeta för att exportsubventioner och andra former av jordbrukssubventioner som orsakar prisdumpning avskaffas enligt en antagen tidtabell. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föreslå att arbetar för att fattiga länder inte skall tvingas öppna sina marknader för skev konkurrens, med utslagning av lokala jordbruk, ökad fattigdom och hunger som följd. Skillnaderna mellan den rika och den fattiga världen är enorma. Den rika världens agerande i många fall tillåter aldrig att den fattiga får en chans till en bra utveckling. Exportsubventioner och andra former av jordbrukssubventioner i den rika världen orsakar prisdumpning med utslagning av bönder i fattiga länder som följd. Detta är ett erkänt faktum. Men ingen tidtabell är ännu satt för utfasningen av skadliga subventioner, och fattiga länder pressas att ytterligare öppna sina marknader för produkter från subventionerade jordbruk i den rika delen av världen. Det är min ståndpunkt att fattiga länder måste få ha kvar rätten att skydda sin livsmedelsproduktion för att kunna garantera den mänskliga rättigheten till mat.
mot · GT02U235 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning rörande ett svenskt medlemskap i . Det är lätt att invända mot många av Försvarsberedningens slutsatser , men två av slutsatserna är särskilt problematiska. För det första tycks den eviga freden ha kommit till . Ett militärt angrepp mot bedöms som osannolikt under minst en tioårsperiod. Det stämmer kanske, men vi lever i en föränderlig värld där förändringar kan gå mycket snabbt. Försvaret kan jämföras med en försäkring. Naturligtvis hoppas ingen att en försäkring skall behövas, men om olyckan är framme är det skönt att ha betalt premien. Därför är det olyckligt att försvarsanslagen fortsätter att urholkas. Det är allvarligt när en av statens mest grundläggande uppgifter, att se till att landets befolkning har ett starkt skydd mot eventuella yttre fiender, sviktar. vet vi att inte på egen hand kan möta framtidens hot. Vi behöver samverka med andra länder för att främja vårt lands trygghet och säkerhet. Omvänt måste vi också vara beredda att ta vår del av ansvaret för andra länders och vår egen frihet. För det andra slår Försvarsberedningen fast att säkerhetspolitiska läge främjades genom att de baltiska staterna blev medlemmar i . Dessvärre öppnar inte beredningen för ett svenskt Natomedlemskap. Men då beredningen anser att Natoutvidgningen har stärkt säkerheten i , kan man med fog ifrågasätta varför inte ett svenskt medlemskap skulle få samma effekt. Det är tragiskt att beredningen inte ens vågar föreslå en förutsättningslös utredning av ett svenskt Natomedlemskap i ett läge där Nato har genomgått och genomgår stora förändringar. Världen har förändrats. Väst står inte längre emot öst. utvecklas stegvis till en allt mer enad kontinent. EU utvidgades österut och flera östeuropeiska länder har blivit medlemmar i . Mot bakgrund av ovanstående anser jag att skall ansöka om medlemskap i .
mot · GT02U236 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att UD bör ta fram en modell för riktlinjer till svenska ambassader i utlandet om hur man skall arbeta i förebyggande syfte mot trafficking. kommer det till ca 120 000 kvinnor och barn för att säljas för sexuella ändamål. Bara till beräknar att det kommer 200500 kvinnor och barn. 1juni 2002 fick en lag för att bekämpa Människohandeln för sexuella ändamål, och straffet kan ge upp till fängelse. Man har kriminaliserat varje led i denna trafficking. De svenska ambassaderna i olika länder har ofta ont om resurser och kunskap om hur man arbetar i förebyggande syfte mot trafficking. Därför är det viktigt att UD i samarbete med andra organisationer som arbetar mot trafficking tar fram riktlinjer för att ambassaderna ska kunna arbeta i förebyggande syfte. Vi skulle på så sätt kunna stoppa en del trafficking redan innan den långa resan börjar.