mot · GT02T609 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav på alkolås i alla nya bilar bör införas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav på alkolås skall ställas för alla rattfylleridömda som återfår körkortet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rattfylleridömda skall kunna tvingas att konfrontera trafikoffer enligt VIP-modellen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alkohol- och drogundervisning skall göras obligatorisk i körkortsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten från trafiksäkerhetssynpunkt av en utökad planeringsram för investeringar i nationella stamvägar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för bättre trafikmiljö för motorcyklister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredningen av förslag om en ny körkortsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett körkortssystem med prickar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall verka för att genom sina föreskrifter åter tillåter övningskörning med motorcykel i grupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka aktivt för en introduktion av elektroniska körkort. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att framförande av moped görs tillåtet fr.o.m. det år man fyller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall uppmana att fullfölja cykelstrategin i full omfattning och enligt planerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trafiklagstiftningen skall ses över i syfte att öka cyklisters säkerhet och framkomlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelsen i trafikförordningen att barn skall använda hjälm när de färdas på tvåhjulig cykel bör gälla barn upp . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka illegal s.k. streetracing. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Vägtrafikinspektionen skall skiljas från . 1 Yrkande 3 hänvisat till JuU. Säkerheten i trafiken har inte förbättrats , då antog nollvisionen som trafikpolitiskt mål. Antalet döda har minskat något, men antalet svårt skadade har ökat. Nollvisionens delmål om högst 400 döda 2000 och högst 270 döda är avlägsna. 2004 omkom 480 människor i trafiken. De åtgärder som den socialdemokratiska regeringen satt in för en förbättrad trafiksäkerhet har varit otillräckliga. Regeringen lämnade en trafiksäkerhetsproposition med en mycket begränsad uppsättning åtgärder. har ställt sig bakom inriktningen, men i det långsiktiga trafiksäkerhetsarbetet krävs såväl ett högre tempo som högre ambitioner, än vad regeringen uppvisar. har aktivt drivit frågan om trafiknykterhet. lades första riksdagsmotionen om alkolås. På flera punkter har regeringen gått till mötes. I andra frågor fortsätter regeringen att uppvisa saktfärdighet eller rent av principiellt motstånd mot åtgärder som skulle bidra till trafiksäkerhetsarbetet. förslag syftar till att alkolås blir obligatoriskt i alla nya bilar i , krav på alkolås uppställs för alla rattfylleridömda som återfår körkortet, rattfylleridömda ska kunna tvingas att konfrontera trafikoffer enligt VIP-modellen, polisens trafikövervakning förstärks genom inrättande av en Highway Patrol, vägarna görs säkrare genom att planeringsramen för åtgärder i vägnätet ökar med , trafikmiljön för motorcyklister görs säkrare genom handlingsplan, krav på cykelhjälm införs för barn , förslag om en ny körkortsutbildning förverkligas, elektroniska körkort blir standard inom hela EU, information om riskerna med alkohol och droger görs obligatorisk inom körkortsutbildningen, vägtrafikinspektionen skiljs från , illegal s.k. streetracing motverkas genom stöd till lagliga alternativ. generaldirektör uttalade att Våra värsta farhågor har besannats när det gäller utvecklingen av alkohol i trafiken. Han hänvisade då till statistik som visade att antalet påverkade i dödsolyckor med personbil hade ökat och att i singelolyckor för den mest utsatta åldersgruppen var tre av fyra () alkoholpåverkade. Det är en dramatisk ökning då motsvarande uppgift var . Skogö förklarade också att När alkoholen ökar i samhället innebär detta att det slår igenom i trafiken. Det är viktigt att samhällets alla aktörer tar sitt ansvar för att förhindra denna utveckling. har alkoholkonsumtionen ökat ytterligare med de ökade möjligheterna att föra in alkohol i från andra EU-länder. Ingenting tyder därför på att trenden kommer att vända vad gäller alkohol i trafiken, snarare tvärtom. Och det visar sig också att antalet dödsolyckor i trafiken i stort sett är oförändrat sedan nollvisionen infördes . En tredjedel av alla dödsolyckor är alkoholrelaterade. Att nollvisionen är avlägsen hänger till stor del samman med den ökade alkoholkonsumtionen. som vissa typer av olyckor byggs bort, t.ex. mötesolyckor, så ökar de alkoholrelaterade olyckorna. avslöjades närmare 22 000 rattfulla fordonsförare i poliskontroller. Det är en ökning jämfört med . Drygt en tredjedel av de påverkade förarna, 6 500, var drogpåverkade. Det är en 20-procentig ökning av drograttfylleriet enligt Brottsförebyggande rådets preliminära statistik . , då 11 923 rattfylleribrott anmäldes, har alltså antalet anmälda rattfylleriebrott närmast fördubblats. Antalet anmälda rattfylleribrott, inkl. drograttfylleri, 19982004 Anmälda 10000 12000 14000 16000 18000 20000 22000 24000 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Polisen kartlägger rattfyllerimisstankar vid olyckor med dödlig utgång eller svåra personskador. Vid dessa mycket allvarliga olyckor har antalet rattfyllerimisstänkta personbilsförare ökat med . har antalet alkoholmisstänkta motorcykelförare ökat med och antalet misstänkta mopedförare har nästintill fördubblats. Misstänkta alkoholpåverkade fordonsförare och mopedister vid vägtrafikolyckor med dödlig utgång eller svår personskada Misstänkta 200 250 300 350 400 450 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Obligatoriskt alkolås för alla rattfylleridömda Ett sätt att komma till rätta med onykterheten i trafiken är utnyttjandet av alkolås ett instrument som monteras i bilen och som antingen mäter alkoholkoncentrationen i förarens utandningsluft eller i bilkupén. Är föraren alkoholpåverkad går fordonet inte att starta. anser att ambition bör vara att krav på alkolås så snart som det är praktiskt ska gälla alla motorfordon. En försöksverksamhet pågår där personer som har gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott har möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse. Den dömde får alltså tillbaka körkortet. Villkoret är att man kör med en personbil som har utrustats med alkolås. har beslutat att försöksverksamheten ska pågå ända till 2009 och därefter utvärderas. Det vore enligt oklokt att driva den lyckade verksamheten under provisoriska former. Istället bör krav ställas på alla de personer som blivit av med sitt körkort på grund av rattfylleri att använda alkolås under en övergångstid efter det att körkortet återfåtts. En sådan bestämmelse ska inte uppfattas som ett straff ovanpå böter och fängelse, utan som ett stöd för att minska risken för återfall i rattfylleri. Detta obligatoriska villkor behöver inte ha samma utformning som den nuvarande försöksverksamheten med regelbundna läkarbesök och kalibreringar av alkolåset. Ett obligatoriskt system måste vara mer flexibelt för att inrymma alla typer av körkortsinnehavare oavsett eget innehav av bil och frekvensen hos bilkörningen. Tvinga rattfylleridömda att konfronteras med trafikoffer enligt VIP-modellen Rattfyllerister ska kunna dömas att delta i VIP (Victim Impact Panel), som är ett förebyggande program som utgår från rattfylleriets konsekvenser. Rattfylleristen konfronteras med personer som drabbats av rattfylleriet och får lyssna till berättelser från människor som drabbats av svåra traumatiska upplevelser genom att de förlorat nära anhöriga eller själva blivit svårt skadade av en rattfyllerist. VIP har bedrivits över hela , och resultaten är mycket goda. I introducerade MHF i samarbete med VIP-modellen och vissa län bedriver verksamhet enligt denna modell på frivillig grund. Det är hög tid att ta ett steg till så att dömda ska kunna åläggas, och inte bara på frivillighetens grund själva besluta, att närvara vid konfrontationer. Det är inte säkert att de som kommer frivilligt är de som i första hand behöver påverkas. besvarade justitieutskottet förslag att rattfyllerister bör kunna dömas till konfrontationer, med hänvisning till att det inte torde föreligga några hinder att bedriva sådana behandlingar på frivillighetens grund. Utskottet tog dock inte fasta på motionens intention, nämligen att dömda ska kunna åläggas, och inte bara på frivillighetens grund själv besluta, att närvara vid konfrontationer. har därför föreslagit att ska begära att regeringen klarlägger huruvida det är möjligt att med nuvarande lagstiftning ålägga rattfylleridömda att delta i behandling innehållande konfrontation med trafikoffer och, om det visar sig erforderligt, återkomma till med förslag till lagstiftning. Obligatoriskt alkolås i alla nya bilar 2010 och i alla fordon Eftersom alkoholkonsumtionen ökar så är det också angeläget med ett skyndsamt ökande av alkolås i trafiken. () har antagit en strategi som innebär att alla nya bilar som säljs i ska ha alkolås, och att alla bilar i ska ha alkolås 2015. anser att denna mer ambitiösa tidsplan ska gälla, istället för regeringens betydligt långsammare tempo. En särskild utredare har tillsatts med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås i alla nya bilar i . Denna utveckling måste ske i en nära dialog med fordonsindustrin liksom med övriga EU-länder. om fri cirkulation av varor är av största betydelse i detta sammanhang. har därför föreslagit, men inte fått gehör för, att regeringen ska verka inom EU för en gemensam tidsplan för introducerande av alkolås i alla bilar. Ställ krav på yrkestrafiken att vara föregångare för införandet av alkolås För att påskynda utvecklingen mot en allmän användning av alkolås anser att yrkestrafiken kan spela en viktig roll som föregångare. Alltför få kommuner ställer krav på alkolås vid upphandling av bussar. Busstrafik och annan yrkestrafik ska vara en föregångare i arbetet med att få bort rattfylleriet från våra vägar. Därför bör krav på alkolås regelmässigt ställas vid upphandlingar av busstrafik. Regeringen borde ge alla statliga bolag i uppdrag att se till att alkolås finns installerat på alla fordon som köps in. gör exempelvis detta i sin nya lastbilsflotta, men det bör ske över hela linjen. Alla statliga myndigheter, där det är praktiskt möjligt, borde få samma uppdrag inte bara några få som . Det pågår omfattande frivilliga installationer av alkolås inom åkerinäringen, och det är positivt, men anser att regeringen bör inrikta sitt trafiksäkerhetsarbete mot att kunna föreslå en lagstiftning som innebär krav på alkolås i all yrkestrafik. Obligatorisk alkohol- och drogundervisning i körkortsutbildningen Forskning visar att nyckeln till trafiksäkerhet heter utbildning. De unga bilförarna är kraftigt överrepresenterade i olycksstatistiken, det visar all tillgänglig forskning. Det visar på ett stort behov att utveckla körkortsutbildningen. har krävt obligatoriska inslag av alkohol- och drogundervisning i körkortsutbildningen. Regeringen har öppnat upp för en sådan förändring, men inte varit beredd att ta det nya helhetsgrepp som behövs. Det är högst otillfredsställande att regeringen ännu inte gått vidare med det förslag till helt ny körkortsutbildning som arbetat fram, vilket bl.a. rymmer fler obligatoriska övningsmoment samt repetitionsutbildningar. Mörkerkörning samt möte med trafikoffer bör bli obligatoriskt för körkortstagare. föreslår också att den som tar körkort ska få det på prov i början. I finns ett system där man vid trafikbrott samlar på sig prickar som kan leda till körkortsindragning längre fram, som kan tjäna som förebild. Detta bör ges regeringen till känna. Förstärk polisens trafikövervakning inrätta Highway Patrol Att öka antalet alkoholkontroller i trafiken är en effektiv åtgärd mot rattfylleri både för att en ökad upptäcktsrisk gör att fler avhåller sig från att köra bil påverkade av alkohol och för att själva kontrollerna leder till att fler upptäcks och kan stoppas. Ändå gör polisen betydligt färre kontroller än . 1,4 miljoner genomförda prov kan jämföras med 1,8 miljoner prov , enligt Sikas trafiksäkerhetsrapport . Det är en konsekvens av att antalet trafikpoliser minskat dramatiskt. I budgetalternativ föreslås ökade resurser till polisen, bl.a. för att öka möjligheterna till trafikkontrollverksamhet. Det finns också stora regionala skillnader mellan hur trafikpoliserna utnyttjas av landets polismyndigheter. Om dessa eliminerades och polisen skulle visa upp samma effektivitet som i de mest effektiva länen skulle enligt över 2 miljoner alkoholutandningsprov kunna göras. De regionala skillnaderna i omfattning och kvalitet motiverar en förändrad organisation av hela trafikpolisens verksamhet. En modell för trafikpolisens organisation likt den som gäller för Highway Patrol i bör närmare övervägas. Det skulle innebära en trafikpolis som är mer centralt styrd och som finansieras genom en särskild myndighet, istället för av respektive länspolismyndighet. Den myndighet som är mest lämpad för att hantera de resurser som riksdag och regering avsätter för trafikövervakningen, och för att uppställa mål för verksamheten, är . Riskerna för nedprioritering av trafikpolisens verksamhet skulle minska dramatiskt i en sådan mer självständig organisation. Möjligheterna till en effektiv målstyrning skulle öka. I denna organisation bör också bilinspektörer inkluderas. Inspektörerna utför en stor del av kontrollen av tunga fordon på de svenska vägarna men bör ges behörighet att därutöver genomföra utandningsprov. Utveckla polisens samarbete med andra myndigheter Polisen i har bedrivit ett projekt under beteckningen SMADIT, Samverkan mot alkohol och droger i trafiken, som utfallit så väl att man nu beslutat sig för att permanenta försöket. Försöket bygger på att man etablerat en organiserad samverkan mellan polismyndigheten, , Kommuner och Landsting, Kriminalvården och . Man har en s.k. 24-timmarsregel som involverar polis, beroendevård och socialtjänst. I praktiken innebär projektet att man ser till den enskilde trafikanten som ertappats påverkad under körning och erbjuder honom eller henne en rehabilitering under kvalificerade former. Utfallet av antal personer som vill delta i rehabilitering och personer som inte återfaller i missbruk är så positivt att de samverkande huvudmännen funnit det lönt att permanenta verksamheten. Projektet visar att det med konkreta insatser går att påverka en negativ utveckling genom samverkan. anser att regeringen bör verka för att detta projekt ska prövas i fler län. Inför ensidigt lägre införselkvoter av alkohol till Det är uppenbart att den ökande alkoholkonsumtionen leder till mer av rattfylleri och till fler döda och skadade i trafiken. De beräkningar som använder visar att för varje liter per person som den totala alkoholkonsumtionen stiger ökar antalet rattfylleribrott och de alkoholrelaterade dödsolyckorna . Och konsumtionen av alkohol har stigit kraftigt med per person och år sedan nollvisionen infördes. Och det har också visat sig att de förbättringar som genomförts för att färre ska skadas eller dödas i trafiken motverkats av den ökande alkoholkonsumtionen, vilket gjort att antalet svårt skadade och dödade inte sjunkit särskilt mycket. Den spritskattesänkning som Socialdemokraterna eftersträvar att genomföra måste avvisas, så att inte utvecklingen förvärras än mer på detta område. Det för trafiksäkerhetsarbetet ansvariga statsrådet har i flera sammanhang direkt och indirekt motsatt sig en sänkning. Men hennes, och trafiksäkerhetens linje har inte fått gehör i regeringen som verkar fast besluten att genomföra sänkningen, vilken kommer att medföra ytterligare konsumtionsökning och tyvärr mer av rattfylleri. Det visar all tillgänglig forskning. Vi menar att , ensidigt om så krävs, måste återinföra de införselkvoter som gällde vid EU-inträdet för att bl.a. motverka problemen med alkohol i trafiken. Det finns stöd för en sådan åtgärd i , och det är inte rimligt att marknadshänsyn ska övertrumfa folkhälsohänsyn. Trafikanterna måste ta sitt ansvar att köra nyktra och följa trafikreglerna, men så länge vägarna lämnar så stora utrymmen för misstag som , kommer nollvisionens mål inte att kunna uppnås. Att bygga säkrare vägar och trafikmiljöer är en nödvändig åtgärd som kräver att de av beslutade väganslagen ökar. Väginvesteringarna är den del av transportpolitiken som lidit mest av de senaste årens rödgröna regeringssamarbete. Trafiksäkerhetsarbetet förutsätter på vissa sträckor en utbyggnad till motorvägsstandard. Regeringen uppvisar en alltför stor tilltro till andra mindre åtgärder i trafikmiljön. föreslog i behandlingen av infrastrukturpropositionen en höjd planeringsram till för investeringar i det nationella stamvägnätet 20042015. Det skulle innebära att planeringsramen ökas med i förhållande till vad riksdagsmajoriteten drivit igenom. För underhåll och investeringar i vägar avsätter mer i anslag än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen . föreslår att tillkännager att det från trafiksäkerhetssynpunkt är mycket angeläget att planeringsramen för investeringar i det nationella stamvägnätet ökar i förhållande till de planer som regeringen antagit för perioden 20042015. måste även ta hänsyn till de relativt oskyddade motorcyklisterna vid planering av trafikmiljön. När nu tänker fortsätta en kraftig utbyggnad av vajerräcken vill att andra typer av barriärer används för att även denna trafikantgrupp ska få en ökad trygghet i trafiken. Det kan exempelvis handla om särskilda skydd över vajrar och stolpar. En tysk undersökning visar att vajerräcken är mycket farligare för mc-förare än traditionella betongräcken. Den europeiska mc-federationen FEMA har redovisat en rapport om bättre säkerhet för motorcyklister, road to success. I rapporten framgår att flera länders regeringar och vägmyndigheter har insett att vägräcken måste designas även för motorcyklisterna. I har regeringen anslagit särskilda medel för bättre mc-vänligare skydd vid särskilt farliga vägsträckor. I har man börjat införa räckesskydd. I används hellre betongbarriärer. genomför projekt med en extra barriär nedtill på räcken. I har en lag införts som tvingar fram ett säkerhetsperspektiv även för tvåhjuliga fordon. I är man mycket aktiv på området. däremot är måttligt intresserat av att ändra på sina upphandlingar av vajerräcken. Mil efter mil byggs ut med vajrar och stolpar utan någon som helst hänsyn till motorcyklisterna. anser att detta inte kan accepteras längre. bör få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för bättre trafikmiljö för motorcyklister. Antalet motorcyklar i trafik fortsätter att öka, och har antalet registrerade motorcyklar i fördubblats, från ca 110000 till drygt 220000. Denna ökning måste på ett bättre sätt återspeglas i trafiksäkerhetsarbetet. Det är tillfredsställande att regeringen hörsammat vid många tillfällen framförda krav på obligatorisk riskutbildning rörande alkohol och andra droger inom ramen för körkortsutbildningen. I utbildningen bör t.ex. kunna läggas in sådana möten med trafikoffer som nämns i avsnitt 5.4 (VIP-modellen). Däremot är det högst otillfredsställande att regeringen ännu inte gått vidare med det förslag till helt ny körkortsutbildning som arbetat fram, vilket bl.a. rymmer fler obligatoriska övningsmoment samt repetitionsutbildningar. Vid upprepade tillfällen har trafikutskottet hänvisat till regeringens beredning av frågan om en ny körkortsutbildning för att avstyrka motionsyrkanden rörande en förbättrad körkortsutbildning. I betänkande 2002/03:TU4 anför utskottet: Utskottet delar den i motionerna framförda uppfattningen att utbildning av nya bilförare är ett viktigt instrument för att förbättra trafiksäkerheten. Enligt utskottets mening aktualiserar vidare motionärerna ett antal viktiga frågor om hur utbildningen kan vidareutvecklas. Även föregående år behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden med förslag till en förbättrad förarutbildning (bet. 2001/02:TU10). Utskottet förutsatte att regeringen övervägde motionsförslagen i samband med den pågående beredningen av förslag till nytt förarutbildningssystem, STEFUS. Utskottet konstaterar nu att beredningen av förslag är avslutad men att fortsatt utvecklingsarbete pågår i frågan. Utskottet förutsätter att motionsförslagen övervägs inom ramen för detta arbete med att förbättra förarutbildningen. Med hänvisning till det anförda avstyrks de i detta avsnitt behandlade motionsförslagen. Mot bakgrund av detta utdragna beredningsarbete anser det vara hög tid att riktar ett tillkännagivande till regeringen i vilket förslag efterfrågas med anledning av utredningsarbete om ny körkortsutbildning. har genom en förändring i sina förskrifter ställt krav på att övningskörning med motorcykel ska genomföras av en lärare och en elev. Övningskörning i mindre grupper med en lärare, som länge fungerat mycket väl, är därmed inte längre tillåtet. Bakgrunden till den förändrade föreskriften är att ett fåtal antal mindre seriösa körskolor låtit alltför stora grupper övningsköra tillsammans under körskolelärares ledning. Resultatet har blivit att den stora mängden seriösa körskolor enbart kan erbjuda dyrare lektioner till sina elever till följd av den högre lärartätheten. anser att övningskörning med motorcykel i grupp åter ska bli tillåtet, dels för att minska kostnaderna för eleverna, dels för att övningskörning i grupp är en viktig del i utbildningen inför det motorcykelkörande som ofta sker just i grupp. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen ska verka för att genom sina föreskrifter åter tillåter övningskörning med motorcykel i grupp. efterlyser också en utveckling mot användande av elektroniska körkort, som omöjliggör obehörig användning av bil. Detta skulle vara ytterligare en åtgärd för att motverka rattfylleri. Förutom att fungera som vanligt körkort kan ett elektroniskt körkort användas för att lagra olika typer av information. Exempel på sådan information är körtider för yrkesförare, information om huruvida trafikförsäkringen är betald, medicinsk information m.m. Det kan även användas som bilnyckel/startnyckel och utrustas med flera tilläggsfunktioner, t.ex. just alkolås. Regelverket kring körkort bestäms till stor del på EU-nivå. anser därför att regeringen inom EU ska verka aktivt för en introduktion av elektroniska körkort. Förarbevis för alla mopeder från det året man fyller 15 I delas mopeder i två klasser, moped klass I och moped klass II. För att få köra moped klass II räcker det med att man fyllt . För att få köra moped klass I, som ofta kallas EU-moped, krävs körkort, traktorkort eller förarbevis för moped klass I. För att få ett förarbevis måste man vara och ha genomgått en särskild utbildning och godkänts vid ett kunskapsprov. Den högre tillåtna hastigheten för klass I-mopeder är den främsta anledning till att krav ställs på förarbevis. Men många olyckor, som skulle kunna undvikas genom utbildning, drabbar och orsakas också av förare på klass II-mopeder. Mot bakgrund av det mer ambitiösa trafiksäkerhetsarbete som nollvisionen kräver anser att motsvarande krav på körkort eller förarbevis som gäller för klass I-mopeder också bör gälla för klass II-mopeder. Den statliga utredning som föreslog ett mopedkörkort har dock valt fel väg.