mot · GT02U341 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på agerande beträffande energiutlåningen i och andra internationella finansieringsinstitutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens årliga rapportering till om inriktningen på bankens energiutlåning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens årliga rapportering till om dess ställningstagande angående beviljade fossilenergiprojekt i banken. Hotet om klimatförändringar är vår kanske största globala solidaritetsfråga. Det fordrar ett samarbete mellan olika länder och ett samordnat agerande mellan olika myndigheter och departement inom länderna. Detta har drivit med viss framgång inom EU men det är viktigt med ett konsekvent agerande också hemma och i andra forum. Ett exempel är och andra multilaterala internationella finansieringsinstitutioner. Banken säger sig vilja satsa på förnybar energi, men gör tvärtom. Informationen om bankens energiutlåning ur klimatperspektiv är bristfällig. Banken har inte ens uppskattat utsläpp av växthusgaser från många av sina projekt. Sedan klimatkonventionen tecknades i uppskattas banken av folkrörelser ha satsat på fossilenergiprojekt, och endast på förnybar energi och hushållning. Bara en bråkdel av bankens pengar satsas på projekt som riktar sig till de fattiga på landsbygden. Just för dessa människor är det viktigt med decentraliserade projekt, som ofta är småskaliga och passar dåligt in i bankens program. Internt påtalade tjänstemän inom banken i ett PM som miljörörelsen kommit över att utlåningen till fossil- och gruvprojekt utgör en tydlig och omedelbar fara. Enligt ett annat internt dokument har dock projekten också tillhört de mest lönsamma. Ett exempel kan belysa vad det varit fråga om. har satsat enorma belopp på kolgruvor och kolkraftverk i . 1997 godkände banken ett lån (ca ) till ett projekt omfattande 24 kolgruvor. Totalkostnaden för projektet var , eller . De sammanlagda koldioxidutsläppen har uppskattats uppgå till . Det är mer än 60 gånger årliga utsläpp. stödde det lånet. I ett brev till har finansministern förklarat stöd till projektet med att banken har följt sina riktlinjer och utgått ifrån sin omfattande kapacitet och kunskap för att kunna göra bra och adekvata bedömningar av olika projekts miljökonsekvenser. Om banken föreslår liknande projekt kan således komma att stödja dem också. Beslut i och andra multilaterala internationella finansieringsinstitutioner som Europeiska investeringsbanken, Asiatiska , Europeiska m.fl. fattas i slutändan av medlemsländerna. Ländernas röststyrka relateras normalt till mängden insatt kapital. Makten ligger således hos de rika länderna. Det är därför viktigt med en öppen diskussion i medlemsländerna om bankernas agerande. Detta förutsätter i sin tur öppenhet och god tillgång till information om både bankens agerande och medlemsländernas ställningstaganden och överväganden. De multilaterala utvecklingsbankerna omsätter mycket stora summor som direkt eller indirekt kan anses som offentliga medel. Dessa pengar får stor betydelse för utvecklingsinriktning i de låntagande, normalt fattiga, länderna. Det är viktigt att dessa pengar används för en ekologiskt hållbar utveckling. anser att regeringen aktivt bör verka för en ändring av inriktningen i energiutlåning. av energiutlåningen bör gå till hushållning och projekt baserade på förnybara energikällor. (Kärnkraft och ny storskalig vattenkraft räknas här inte till förnybara energikällor.) Denna andel bör ökas successivt så att hela energiutlåningen går till hushållning och projekt baserade på förnybara energikällor. anser att informationen till bör förbättras. Regeringen bör rapportera till vilken andel av bankens energiutlåning som har gått till hushållning och förnybar energi, och vilken andel som gått till fossilenergiprojekt. Regeringen bör också informera om vilka beviljade fossilenergiprojekt där man haft en avvikande uppfattning från majoriteten i bankens styrelse.