ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T355 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ombyggnad av mellan och samt vad i övrigt anförs om Bergslagsdiagonalen. Bergslagsdiagonalen, , passerar och binder samman med . Den har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. Trafikleden har strategisk betydelse för Bergslagen, som tillhör de delar av landet som drabbats hårdast av strukturomvandlingen. har tidigare slagit fast att den del av Bergslagsdiagonalen som omfattar E 4 till skall ingå i det nationella stamvägnätet. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder i det område som brukar kallas industriella hjärta. Här finns stora delar av svensk basindustri med behov av goda trafikförbindelser. För oss i län spelar ledens möjlighet att knyta ihop arbetsmarknadsregioner i och utanför länet en viktig roll. Kvaliteten på infrastrukturen i och till Bergslagen kommer att ha stor betydelse för många kommuners möjlighet att utvecklas och kanske till och med att överleva. Det handlar både om att det inre av skall vara attraktivt för etableringar och expansion av företag och om en fungerande pendling till och från olika kommun- och länscentrum. Flertalet av de kommuner som leden berör ingår i ett av EU prioriterat område för regionalpolitiska insatser. Trots att situationen för flera kommuner i Bergslagen är jämförbar med den i inland har statens insatser för att stärka infrastrukturen i området varit begränsade. Därför skulle en satsning på Bergslagsdiagonalen kunna vara en strategisk regionalpolitisk insats. Vägavsnittet mellan och i är av så låg kvalitet att det allvarligt hämmar trafiken i en viktig del av Bergslagen. Det är t ex orimligt att de stora transporterna från Guldsmedshytte Bruk till vindkraftverksindustrin tvingas ut på trånga och trafikfarliga vägar. Leden är också betydelsefull för den södra delen av län och delar av . Bergslagsdiagonalen har avgörande betydelse för utvecklingen i bl.a. kommun. Trafiktillväxten i regionen har varit mycket kraftig och därför har Bergslagsdiagonalen allvarliga och akuta brister, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Ökningen gäller särskilt den tunga trafiken. Bland trafikfarliga avsnitt på vägen kan särskilt nämnas vägavsnittet mellan och , där på grund av kombinationen omfattande tung trafik och undermålig väg tvingats sänka hastigheten till 70km/tim. Ett annat svårt olycksdrabbat avsnitt av Bergslagsdiagonalen utgörs av ledens sträckning mellan län och (vid Brattebo backe).
mot · GT02T356 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hållbar och sammanhållen transportpolitik för väg-, sjö- och järnvägstransporter. Vi kan tydligt se hur godsströmmarna över växer. För att bemöta behovet av sjötransporter presenterade kommissionen 2001 en vitbok där två huvudlinjer stakas ut. Sjötransporter ska vara huvudalternativet till landsvägstransporter med järnväg som inhemskt komplement. Begreppet Havets motorvägar skapades. Tanken är att satsa extra på fyra sjörtransportkorridorer, varav och är en. För att lyckas med ambitionen om ett bättre fungerande och mer miljövänligt transportsystem krävs en sammanhållen politik där de svenska hamnarna får en nyckelposition. Som situationen ser ut saknar en samordnad hamnpolitik. Hamnarnas ägare är ofta kommuner som i första hand värnar om lokala intressen. Lokala och regionala krafter kan utöva påverkanskampanjer i syfte att gynna den egna hamnens utveckling. Ett lyckat påverkansarbete kan driva fram statliga följdinvesteringar i vägar och järnvägar. Konkurrens mellan infrastrukturobjekt gynnar dock varken konsumenterna eller miljön. Följden kan i stället bli överkapacitet bland våra hamnar och ökade miljöproblem. Vi ska dock inte bortse från det faktum att landets hamnar har mycket goda förutsättningar för att utvecklas och expandera. Den utvecklingspotentialen måste vi ta vara på. Det kräver att vår svenska transportpolitik knyter ihop infrastrukturplanering av alla trafikslag. Infrastrukturplaneringen för till exempel sjöfarten bör i större utsträckning samordnas med den långsiktiga planering som finns för vägar och järnvägar. Därför menar jag att vi behöver få en nationellt samordnad hamn-, väg- och järnvägsplanering för att vi ska lyckas utveckla ett transportsystem som är ekologiskt och ekonomiskt hållbart.
mot · GT02T357 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur man skulle kunna förändra det statliga bidragssystemet till landets vägföreningar för att på så sätt uppmuntra kommunerna att skapa lika villkor för boende i jämförbara områden. Bor man i villaområdet någon knapp mil öster om finansieras underhåll av vägar i området av kommunen via skattsedeln. Bor man i villaområdet /Åby någon dryg mil norr om betalar man som boende en avgift till en vägförening som sköter detsamma. För en del av dessa kostnader erhåller man ett statligt bidrag men en del får man alltså stå för själv. Historiskt finns det en förklaring till att det är som det är, det hör samman med kommunsammanslagningen. Det är dock inte längre något argument för att inte bryta detta orimliga och orättvisa tillstånd. Liknande exempel finns på många andra platser i landet. Frågan är naturligtvis i grunden , eftersom det ligger på kommunen att ta över vägunderhållet där det sköts av vägföreningarna. Detta har en del kommuner också gjort och därmed är problemet löst. Men ett skäl till att villkoren fortfarande skiftar så i många kommuner är att det statliga bidragssystemet är så konstruerat att kommuner som tar över vägföreningarnas uppgifter och skattefinansierar detta inte längre kommer i åtnjutande av de statliga bidragen. På så sätt minskar kommunernas incitament att lösa de problem och orättvisor som uppstår, eftersom det leder till minskade kommunala intäkter. För att komma tillrätta med det orimliga i att vissa får stå för en betydligt större del av underhållskostnaderna än andra, trots att man bor i jämförbara områden, bör man se över det statliga bidragssystemet vad gäller vägföreningar i enlighet med motionens anda.
mot · GT02T358 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av trafiksäkerhetshöjande åtgärder på i . I kommun har man i översiktsplanen planerat för en ny förbifart. All denna planering har skett i samråd med . Förbifart kom inte med i den nationella planen för vägtransportsystemet 20042015. är en kulturstad med slott, kloster och medeltida gränder. Den tunga trafiken genom uppgår till cirka 800 fordon . Det är i stort sett en fördubbling längs en trång gatusektion med bebyggelse på ömse sidor. Allt talar för att denna ökning kommer att fortgå eftersom det rör sig om ett strategiskt nationellt godsstråk. Att effektivt reducera buller och trafikfaror innebär att en mängd åtgärder måste vidtas, bland annat finns i planering en gång- och cykelväg ÖdeshögVadstenaMotala. Med anledning av den besvärande trafiksituationen är det angeläget att det vidtas åtgärder för att förbättra trafiksituationen i men på ett sådant sätt att viktiga kultur- och miljövärden inte skadas. I planering för kommande trafiksäkerhetshöjande åtgärder bör trafiksituationen i ges särskild prioritet.
mot · GT02T359 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att överväga någon form av mer enhetliga och gemensamma regler för färdtjänsten. Många människor i vårt land är funktionshindrade och därför i stort behov av samhällets stödinsatser. En viktig del därvidlag är möjligheten till färdtjänst. En väl fungerande färdtjänst ger möjlighet för funktionshindrade att leva ett så normalt liv som möjligt. Det är också en viktig trygghetsfaktor. Färdtjänsten fungerar i många kommuner på ett utmärkt sätt, ett problem är dock att omfattning, tillgänglighet, avgifter m.m. varierar mellan kommunerna. Möjligheten för en funktionshindrad person att ta del av samhällets stödinsatser är med andra ord beroende på vilken kommun man bor i. Rörelsehindrades intresseorganisationer har uttryckt en inställning till frågan om färdtjänst på följande tänkvärda sätt vi är inte patienter utan medborgare. Medborgarskapet ger både skyldigheter och rättigheter men är detsamma oberoende av var man bor i landet. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga någon form av mer enhetliga och gemensamma regler för färdtjänsten.
mot · GT02T360 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att ta fram en strategi som ger hela befolkningen möjlighet att använda IT. Ropen skalla bredband till alla, så kan vår inställning till IT-användningen uttryckas. Någon klar bild över människors användande av den nya teknologin finns troligen inte. Det går på goda grunder anta att det finns grupper som helt eller delvis hamnat utanför. Från bland annat pensionärernas intresseorganisation, PRO, har särskilt framhållits de äldres situation. Från PRO har vidare framhållits nödvändigheten av att staten tar ett ökat ansvar för att hela befolkningen ges möjlighet att använda IT. Om inte så sker riskerar en betydande andel av befolkningen att stå vid sidan om när samhället anpassas till det nya IT-samhället. Det understryks också att äldre som inte kommer att använda den nya tekniken inte kan garanteras en fullgod samhällsservice och kommersiell service. Det kan till exempel gälla tillgång till post- och kassaservice. Det finns mot denna bakgrund behov av att överväga ett framtagande av en strategi för hela befolkningens möjlighet till användande av IT.
mot · GT02T361 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga en översyn av straffsanktionerna vid trafikbrott. har beslutat om den så kallade nollvisionen i trafiken d.v.s. målet är inga omkomna i trafiken. Trots att utvecklingen går åt rätt håll dör fortfarande en förfärande mängd människor och än fler skadas livsvarigt. Målsättningen är den enda rimliga men frågan som måste ställas är om målsättningen kan nås utan förändrade beteenden hos bilföraren. Allt talar för att oavsett hur många nya motorvägar vi bygger, hur många befintliga vägar som förses med krockhinder eller hur många planfria korsningar vi bygger, kommer oförsvarliga beteenden hos bilförare att orsaka dödsolyckor. Vi vet att rattfylla, fortkörning och andra allvarliga trafikförseelser orsakar en betydande del av de dödsolyckor vi har. Hur kan vi komma åt detta? En del är naturligtvis ökad information och attitydpåverkan samt ökad polisövervakning men mycket talar för att detta inte räcker. En slutsats kan vara att fråga sig, står straffen i rimlig proportion i förhållande till förseelsens karaktär och likgiltighet för andras liv och hälsa? Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en översyn av straffsanktionerna vid trafikbrott.
mot · GT02T362 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Tvärleden. Tvärleden är en viktig del av det svenska vägnätet. Från västra , södra , norra in i södra går denna väg. Vägen betyder mycket för företagen, kommunerna och turisterna. Volvoverken i är ett exempel på företag som behöver en god transportled för den tunga lastbilstrafiken. I regionen finns flera tillverkningsindustrier vars expansion är beroende av bra infrastruktur. Risk finns annars för nedläggningar eller flytt till utlandet. Vägstandarden är på flera av Tvärledens sträckor så pass dålig att flera företag väljer betydligt längre transportsträckor. Med hjälp av kommunerna och privata intressenter och bidrag från staten så borde en snar upprustning av Tvärleden vara möjlig.
mot · GT02T363 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av utbyggnad av dubbelspår för tågtrafiken genom . Regeringens behandling av upprustningen och färdigställandet av och tunnelprojektet genom drar ut på ett sätt som är oacceptabelt och svårförståeligt. Det är oerhört angeläget med en snabb utbyggnad av dubbelspåret genom hela . Detta omfattar även tunneln genom med respekt för ytterligare kompletteringar när det gäller miljöhänsyn. Som planerna ser ut nu skjuts frågan ytterligare med en fortsatt ökning av trafiken på , vilket innebär negativa konsekvenser inte minst på miljön. är en helt central länk i och i infrastruktur. Den fortsatta utbyggnaden och färdigställandet till dubbelspår ger en viktig och nödvändig kapacitetsökning för dagens såväl som morgondagens . Människor i arbetar i hög grad utanför länet både i och i . är sjunde län vad avser befolkning, och fler och fler väljer som bostadsort. För att denna utveckling skall fortsätta är vi helt beroende av att infrastrukturen fungerar och att kapaciteten anpassat till den verklighet som finns i . Detta är avgörande för framtid. Bättre möjligheter för tågtrafiken betyder mycket för såväl ett växande som ett mer dynamiskt Väst- och .
mot · GT02T364 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att stödja färjetrafiken över Kvarken mellan och . Färjetrafiken över Kvarken mellan och är av mycket stor betydelse för hela och för Umeåregionen i första hand. Exempelvis har en väl fungerande färjetrafik ett stort värde för studentutbyte mellan och och även för turismen och annat företagande. Färjetrafiken över Kvarken kan ses som en naturlig förlängning av Blå Vägen, E 12, som har sin sträckning från Mo i genom till och därefter från och österut in i . Denna trafik är av mycket stor betydelse för både privatpersoner och näringsliv. Många tillverkande företag har stora tunga transporter av gods, och turistnäringen i bl.a. fjällvärld har tappat en stor del av sina finska gäster sedan färjetrafiken försämrades och fördyrades. Den stöder Kvarkentrafiken, men har sådant stöd inte utgått från den svenska staten. Det är önskvärt att regeringen ser över möjligheten att stödja färjetrafiken över Kvarken.
mot · GT02T365 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till tidigareläggning av dubbelspåret på . utgör en mycket betydelsefull del av den halländska infrastrukturen. I takt med befolkningsökning och ökad ekonomisk aktivitet i länet ökar trycket på transportlederna. Trafikintensiteten på är en tydlig indikation på att vi behöver en bra järnvägstrafik på . Inte minst gäller detta persontrafiken. Byggandet av dubbelspåret på har pågått , ännu återstår viktiga delar för att göra klar. Många miljarder i dagens penningvärde har investerats, investeringar vilka vi fullt ut kan tillgodogöra oss först när hela banan är färdigbyggd. Att dubbelspåret färdigställs har stor betydelse för utvecklingen av länet. Att skapa snabba och enkla person- och godstransporter är prioriterat. Betydelsefullt är också att osäkerhet om utbyggnaden lägger hinder i vägen för övrig byggnation. Detta är särskilt viktigt i ett tillväxtlän som . I den planering som finns ligger färdigställandet av dubbelspåret långt fram i tiden. Det viktigaste skälet till att det drar ut är att det saknas pengar för byggnationen. Med som stark region borde möjligheter finnas att lokalt och regionalt bidra med finansieringen. Detta kan bli en god affär såväl lokalt som för staten. När andra aktörer än staten är beredda att förskottera pengar för investeringar i infrastrukturen bör det vara självklart att dessa projekt prioriteras upp. Detta gäller i allra högsta grad för .
mot · GT02T366 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkrare mobiltelefoni vid strömavbrott. Genom de oerhörda mängder skog som fälldes slogs stora delar av den tekniska försörjningen ut. Många var utan elleveranser i veckor. Den fasta telefonin slogs ut och fungerar i skrivande stund högst otillfredsställande. Trots detta upplevde vi att den största problematiken var att mobiltelefonin fungerade endast efter elavbrotten. Detta fick till följd att uppröjningsarbetet kraftigt försvårades. Mycket av sambandet för de personer som arbetar med uppröjning av vägar och ledningar sköts genom mobiltelefoni. Förutom att arbetet försvårades innebar det även en osäkerhet för de som arbetade med det mycket riskfyllda uppröjningsarbetet. Mycket farliga arbetsuppgifter utfördes trots att möjligheten att tillkalla räddningstjänst vid en eventuell arbetsolycka saknades. Att mobiltrafiken så snabbt slogs ut berodde på att mobilmasternas backup på kraftförsörjning var klart otillräcklig. De batterier som är avsedda att stå för elförsörjningen vid ett avbrott klarar att försörja masten . Detta är klart otillräckligt. Elkraftverk som kan driva masten kontinuerligt vid avbrott är enligt vår uppfattning ett minimikrav. Det ryms inom rimliga investeringskostnader, om man ser till den nytta det utgör i ett krisläge. Att det finns reservkraft skall vara ett krav på samtliga operatörer.
mot · GT02T367 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunna ge personer med livslångt funktionshinder parkeringstillstånd samt att även personer med funktionshinder till följd av mag- och tarmsjukdomar skall kunna erhålla parkeringstillstånd. I trafikförordningen (TrF 1998:1276) finns de grundläggande reglerna för parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Reglerna ger rätt till parkeringstillstånd i högst . Detta innebär att man skall göra läkarbesök minst var tredje år för att få ett intyg som styrker att handikappet kvarstår. Denna omprövning av tillstånden är för en stor grupp människor med livslångt handikapp helt onödigt och kränkande. Vidare är det ett omfattande resursslöseri att personer med funktionshinder skall tvingas göra läkarbesök som syftar till att intyga att ett redan konstaterat livslångt funktionshinder fortfarande föreligger. Läkarvetenskapen har utvecklat nya metoder och bättre kirurgi, inte minst för personer med tarm- och magsjukdomar. För vissa patienter finns dock efter behandlingen kvarstående problem i den dagliga livsföringen. Personer måste exempelvis avstå från förvärvsarbete till följd av inkontinens. I några fall skulle ett parkeringstillstånd underlätta för dessa personer och skapa bättre förutsättningar för egenförsörjning genom arbete. Därför finns det anledning att förändra trafikförordningen på sådant sätt att även denna grupp av personer med funktionshinder omfattas av rätt till parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02T372 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör finnas likvärdiga villkor i landet för hur färdtjänsten skall fungera för synskadade. På flera håll i landet upplever synskadade att färdtjänsten fungerar allt sämre. Det blir allt mer komplicerat för resenärerna att nyttja den. På vissa håll handlar det om att de bara får göra ett begränsat antal resor eller att de inte får resa dygnet runt. Det kan också handla om att beställningsrutinerna är sådana att synskadade inte kan eller i varje fall har svårt att åka de tider som färdtjänsten erbjuder. Det kan nämligen innebära att den synskadade inte hinner till det möte, eller den läkartid, som hon eller han ska passa. Istället för färdtjänst måste de i stället åka s.k. flexlinjer, alltså småbussar som åker runt och hämtar upp vid olika ställen. Det innebär en osäkerhet över vilken tid bussen kommer fram till det ställe som hon eller han ska till. Dessutom finns inte flexbussar som ett alternativ på alla orter i landet. På flera håll motiveras de försämringar som uppstått med nya lagstiftning med motiveringen att färdtjänst bara ska betraktas som kollektivtrafik. De synskadade ser denna utveckling som mycket oroande och uppfattar de att det är ett sätt att helt nedmontera färdtjänsten. För synskadade är färdtjänsten inte bara kollektivtrafik, utan ett sätt att förflytta sig som ger dem möjligheter att orientera sig i främmande miljöer och att kunna komma till olika aktiviteter som erbjuds i samhället. Därför är det inte tillfredsställande att färdtjänsten fungerar väldigt olika i olika kommuner. Det bör finnas likvärdiga villkor för hur färdtjänsten ska fungera för de personer som har rätt att få färdtjänst. För synskadade är i många fall färdtjänsten en förutsättning för att kunna leva ett normalt liv och vara delaktiga i samhället. Med en väl fungerande färdtjänst ökar deras möjligheter till utbildning, arbete och en meningsfull fritid. Därför behöver innehållet i den nya lagstiftningen blir så tydligt, att synskadades behov blir tillgodosedda. I en del kommuner har den synskadade rätt till ganska många resor , medan det i en annan kommun erbjuds ett fåtal resor. Detta upplevs givetvis som orättvist och behöver justeras med det snaraste. Vi har ju beslutat att samhället ska vara tillgängligt för alla som har ett funktionshinder.
mot · GT02T373 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att harmonisera reglerna för färdtjänst i hela landet. För de allra flesta av oss i vårt land så är det en självklarhet att vi när vi blir bortbjudna till någon, skall besöka en gudstjänst, se en fotbollsmatch eller någon annan aktivitet planerar hur vi skall ta oss till den för aktiviteten angivna platsen. I den planeringen ingår att vi vill komma i lagom god tid innan denna aktivitet börjar. Skall vi åka tåg eller buss så studerar vi turlistan och tar lämpligt färdmedel, beställer en taxi för att komma eller, det som kanske är allra vanligast: Vi tar vår egen bil som transportmedel för att komma fram . För många personer i vårt land som har någon form av handikapp kan färdtjänst vara enda sättet att ta sig till någon av ovan uppräknade aktiviteter. Då borde det vara en självklarhet att denna transport skall kunna beställas så att personen i fråga kan komma fram i lagom god tid till den aktivitet det gäller. Men så är inte fallet. Alltför många handikappade personer som beställer färdtjänst får vara beredda på att denna transport kan innebära att man kommer upp till för tidigt eller för sent till en aktivitet. Detta är inte acceptabelt! En viss justering , att komma något lite för tidigt kan accepteras men inte att komma så mycket som för tidigt eller så mycket . Tänk att komma på kalas när alla redan har ätit, till en gudstjänst när de sjunger sista psalmen eller en fotbollsmatch när sista halvlek går mot sitt slut. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med regler om hur färdtjänsten skall fungera i hela landet.
mot · GT02T374 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en strategi för att ersätta vägsalt med alternativa, mer miljövänliga halkbekämpningsmedel. Salt sprids i stora mängder på de svenska vägarna för att öka trafiksäkerheten. Endast i norra inland är vägsaltningen begränsad. Eftersom vägsaltet är ett miljöproblem och dessutom orsakar omfattande rostangrepp på en stor del av bilparken är det viktigt att försöka finna alternativ till vägsalt för halkbekämpning. I , där för övrigt vägarna inte saltas , har ett alternativt halkbekämpningsmedel, som går under arbetsnamnet ekolättsand, tagits fram. Produkten, som består av en blandning av sågspån, bioaska utan tungmetallinnehåll, hydratkalk, krossad kalksten och ett dammbindningsmedel, har visat sig vara en bra och miljövänlig ersättning till vägsaltet. Samtliga ingående ingredienser kan alltså med fördel återföras till naturen. Exemplet ekolättsand visar att det finns alternativ till den omfattande saltspridningen på våra vintervägar. Det finns all anledning att pröva andra och miljövänligare halkbekämpningsmedel än salt. Målsättningen bör vara att helt, eller åtminstone delvis, avveckla saltningen av våra vintervägar. En strategi för detta bör utarbetas.