mot · GT02So470 · 2005-09-22 00:00:00 — 3.1Skapa förutsättningar för hälsa3 3.2Det som kan förebyggas behöver inte botas3 3.4Husläkare för bättre hälsa4 3.5Stöd individen att förändra sitt liv4 3.5.1Stoppa inte bekämpningen av hiv5 3.6.2Graviditet en drogfri period i livet6 3.6.5Slå vakt om alkoholmonopolet8 3.7Öka insatserna mot spelberoende8 3.8Stärk insatserna mot tobak9 3.9.1Skolhälsovård i privat regi10 3.10Föräldrarna en resurs för bättre hälsa10 3.12Kompetens för bättre folkhälsa12 3.13Ta reda på hälsoeffekter av politiska beslut12 3.14Öka det sociala kapitalet13 3.15Ta till vara folkbildningen14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om husläkare, vårdgaranti och ett samlat regionalt ansvar för sjukvård och sjukförsäkring som viktiga verktyg för en bättre folkhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla vårdgivare inom hälso- och sjukvården skall erbjuda upplysning och behandling som kan förebygga sjukdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fortsatt stöd till hivprevention. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förebygga missbruk och alkoholskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka insatserna mot spelberoende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka insatserna mot tobak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skollagen bör innehålla krav på att skolan och förskolan skall arbeta för att förebygga fysisk och psykisk ohälsa.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka skolhälsovården.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om föräldrarnas roll i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motion anförs om särskilda stimulansmedel till ett flerårigt projekt med målsättningen att nå alla föräldrar med information och utbildning om vikten av fysisk aktivitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om idrottens opinionsbildande och stödjande roll i folkhälsoarbetet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av kompetens och Statens folkhälsoinstituts roll i folkhälsoarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstiftning om hälsokonsekvensbedömningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om föreningslivets betydelse för människors hälsa.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utifrån folkbildningens möjligheter att förstärka både integration och folkhälsa se över uppdraget till studieförbund och folkhögskolor.2 1 Yrkandena 710 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 11, 14 och 15 hänvisade till KrU. 3.1Skapa förutsättningar för hälsa Hoten mot välfärden består i att ändrad åldersfördelning, för dåligt näringslivsklimat, bristfälligt skol- och utbildningssystem och försämrat hälsotillstånd kan samverka och leda till en ond spiral. De västerländska välfärdssamhällena utsätts nu i ökande grad för hot mot hälsan vars gemensamma nämnare är överkonsumtion: för mycket mat, för mycket stillasittande, för mycket alkohol. Resultatet blir att färre kan vara i produktivt arbete och möjligheterna för samhällsekonomin att bära upp välfärden undergrävs. Vid sidan av bl.a. utbildning, teknik, näringslivsklimat och ett tillväxtfrämjande skatte- och socialförsäkringssystem är folkhälsan en av de avgörande faktorerna för enskilda människors välbefinnande och för samhällets utveckling. Hälsa hänger i hög grad samman med ekonomisk trygghet, starka sociala nätverk och vilka resurser vi bär med oss i form av trygga uppväxtförhållanden och god utbildning. Känsla av makt över sitt liv ger god hälsa. Brist på kontroll har ett starkt samband med dålig hälsa. Ohälsa hänger samman med sociala klyftor, så tydligt illustrerade av de många människor som befinner sig i utanförskap. Dessa människor saknar i flera avseenden goda förutsättningar att förändra sina liv. En miljon människor är bidragsberoende och socialbidragen och förtidspensionerna ökar. Bostadssegregationen har kraftigt ökat vilket har visat i rapporten . En av de allvarligaste följderna är att barn växer upp utan tillräckligt stöd från vuxensamhället; detta påverkar bl.a. deras framtida möjligheter till god hälsa. Ökad psykisk ohälsa, ökande sjukskrivningar och förtidspensioneringar och allt högre alkoholkonsumtion ger anledning till stor oro. De ekonomiska intressen som har fördel av ökad användning av tobak, narkotika, alkohol och onödigt feta och sockerrika livsmedel motarbetar sjukvården och skadar den ekonomiska grund som all vård vilar på. 3.2Det som kan förebyggas behöver inte botas Hälsoutvecklingen påverkas framför allt av bestämningsfaktorer utanför vård- och omsorgssektorerna. Men en förändring av hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen i liberal riktning kommer att öka vårdens möjlighet att bidra till att förebygga sjukdom och ohälsa. Kontinuitet och trygghet med husläkare, vårdgaranti och ett samlat regionalt ansvar för sjukvård och sjukförsäkring är enligt de viktiga verktygen för en bättre folkhälsa. Det är vidare viktigt att ekonomiska incitament skapas för att uppmuntra folkhälsoarbetet. Sjukvårdens uppdrag i folkhälsoarbetet skall också vara att erbjuda kunskap, såväl till individer som till kommuner och andra samarbetsparter. Alla vårdgivare skall erbjuda upplysning och behandling som kan förebygga sjukdom, framför allt genom att motivera till livsstilsförbättringar. I detta har husläkaren och distriktssköterskorna en nyckelroll, liksom en återupprustad skolhälsovård. Sammanläggningen av hälso- och sjukvården med sjukförsäkringen inom vårdregioner skall öka möjligheterna att förebygga och minska sjukskrivningar, öka hälsan i arbetslivet och stärka satsningarna på att förebygga de allvarligaste folkhälsoproblemen. Det som varit passiva sjukskrivningspengar skall mycket mer användas till förebyggande insatser, behandling och aktiv rehabilitering. Människor med alkoholproblem och/eller psykosociala problem är viktiga och växande målgrupper. Vid sjukskrivning som inte är helt kortvarig bör det alltid undersökas om det finns alkoholrelaterad eller psykosocial problematik så att rätt åtgärder kan vidtas. 3.4Husläkare för bättre hälsa Genom att husläkarreformen stärker den del av vården som är närmast patienten skapas nya och bättre förutsättningar för att på ett tidigt stadium arbeta med de psykosociala diagnoser som är vanliga vid i synnerhet långtidssjukskrivningar. Väl fungerande husläkarteam med stöd av psykosocial kompetens har goda möjligheter att ge stöd till långtidssjukskrivna, t.ex. behandling av lättare psykiska besvär. Det är ofta fråga om stresstillstånd och/eller psykosomatiska tillstånd. Detta skulle innebära att många kunde återgå i förvärvsarbete. Forskning från IPM () visar att av alla långtidssjukskrivna kan återgå i arbete, om de kan erbjudas en anpassad vård och rehabilitering. Kostnaden för detta uppges vara , vilket ska jämföras med de stora kostnader sjukskrivning leder till eller förtidspension, som kan kosta mellan 1 miljon och per individ. 3.5Stöd individen att förändra sitt liv Det är uppfattning att människor måste få större möjlighet, stöd och kunskap att göra egna hälsosamma val. Alla människor skall kunna påverka sin hälsa genom egna välgrundade val. Politikens uppgift är att stödja och skapa goda förutsättningar för dessa val inte att styra människors sätt att leva. De hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser som erbjuds individen måste lägga särskild tonvikt på de för individers hälsa och samhällets ekonomi allvarligaste folkhälsoproblemen. Alkoholmissbruket är största sociala problem. Rökning är den enskilt största riskfaktorn för en för tidig död. Fetman orsakar att unga människor får sjukdomar som tidigare bara drabbade äldre. Det finns stor evidensbaserad kunskap om hur sjukdom kan förebyggas, men den används inte alls i den utsträckning som den borde. Det finns en moralisk skyldighet att dessa förebyggande metoder tillämpas i vården och omsorgen, på samma sätt som moderna och effektiva behandlingsmetoder skall komma redan sjuka patienter till del. Vårdgarantin skall byggas ut till att omfatta förebyggande insatser i de fall det finns effektiv, evidensbaserad hjälp och behandling att erbjuda. Den skall till en början omfatta rökavvänjning och behandling av överviktiga barn. Motiverande samtalsmetodik är en enkel åtgärd som alltid borde kunna erbjudas av vårdpersonalen. Detta gäller generellt för stöd att ändra levnadsvanor. Mödra- och barnhälsovården är omistliga tillgångar för barnens och kvinnornas hälsa och det höga utnyttjandet måste säkras genom att nya arbetssätt prövas och valfrihet till familjerna som garanteras genom att pengarna följer det val som de blivande mödrarna och familjerna gör. Barnhälsovården skall framför allt ha ett arbetssätt som stöder föräldrarna att vara de goda föräldrar de önskar vara. Barnfetma är ett växande problem som kräver föräldrarnas medvetenhet och insatser för en mer hälsosam livsföring. Vi vill se insatserna som ett partnerskap mellan föräldrarna och barnhälsovården. Det skall finnas tydliga krav på föräldrarnas medverkan, men också ett tydligt erbjudande till dem om olika former av föräldrastöd. Barnhälsovårdens uppdrag att upprätthålla en hög vaccinationsfrekvens av alla barn är av mycket stor betydelse för att inte allvarliga infektionssjukdomar och epidemier åter skall få ett grepp om barnen i . Inom äldreomsorgen måste fallolyckorna förebyggas på ett systematiskt sätt. Fallskador hos äldre är den olyckstyp som dödar flest. Enligt modell från det borgerligt styrda bör alla äldre erbjudas hembesök med syftet att förebygga ohälsa. 3.5.1Stoppa inte bekämpningen av hiv Sex mellan män är främsta spridningsvägen för hiv i , men antalet fall är sett i ett internationellt perspektiv mycket lågt. Från det att larmen kom har hivpreventionen förbättrats. sker mycket av preventionen för män som har sex med män i samarbete med homosexuellas, bisexuellas och transpersoners organisationer. Det har lett till att inriktning, kampanjmetoder och kanaler är effektiva. Det är därför viktigt att dessa satsningar får fortsätta, inte minst med tanke på att det finns oroväckande tecken på att de förbättrade behandlingsmetoderna gör att människor inte tar lika allvarligt på att skydda sig själva och sina partner. Det allra farligaste vore alltså att blåsa faran över. Det var därför fullkomligt oacceptabelt att regeringen under en följd av år strävade efter att avskaffa de specialdestinerade statsbidragen för hivprevention i storstadsregionerna, de regioner där förekomsten av hiv är allra störst. Vi avvisar bestämt en nedrustning av den hivpreventiva verksamheten och anser att de specialdestinerade statsbidragen ska finnas kvar även . Regeringen har tagit intryck av kritiken och föreslår i årets budgetproposition att statsanslagen för insatser mot hiv/aids samlas som ett särskilt anslag under politikområdet för folkhälsa. Det är bra, men vi vill betona att det är i storstadsregionerna som behoven är som störst. Statens anslag för hivprevention i storstadsregionerna får alltså inte minskas. Ungdomars tobaks-, alkohol- eller narkotikaberoende måste särskilt motverkas. Barndomen och ungdomsåren skall vara en alkoholfri period i livet. Det innebär att de vuxna måste ta ett större ansvar som föräldrar och samhällsmedborgare för att detta mål skall kunna förverkligas. vill ha en kraftig ambitionshöjning för polisutredningar om langning till ungdomar. De många fallen av alkoholförgiftning hos ungdomar har inte någon motsvarighet i domar mot personer för langning, trots att langning rimligen ligger bakom en huvuddel av ungdomars alkoholförgiftningar. Langning och överlåtelse av alkohol skall ge strängare straff. Det skall råda nolltolerans mot krogar som serverar alkohol till minderåriga. Det innebär tydligare krav på ålderskontroll och indraget serveringstillstånd när krogar serverar minderåriga. Eftersom livsmedelshandeln inte visat sig klara av att neka barn och ungdomar att köpa folköl, cider och alkoläsk, bör regelverket för den hanteringen ändras. räcker det att en livsmedelshandlare anmäler till kommunen att folköl skall säljas i butiken. I stället bör ett licenssystem införas där bara butiker med särskilt tillstånd ska ha den rätten. För att licens skall ges skall butiken visa att den klarar att hålla på åldersgränsen. Och om det visar sig att åldersgränsen inte följs skall tillståndet dras in. En central del i Systembolagets existensberättigande ligger i att företaget förmår upprätthålla åldersgränserna. Täta kontroller skall genomföras, och om en systembutik har bestående problem med att på godtagbart sätt klara ålderskontrollen skall den stängas. Det skall finnas åtgärdsplaner mot ungdomsfylleri i varje kommun. Föräldrar, polis och andra vuxna i grannskap och närsamhälle måste arbeta tillsammans för att minska fylleriet. Ungdomsföreningar skall vara alkoholfria zoner. Det får inte ges offentligt stöd till föreningar som riktar sig till minderåriga, t.ex. inom idrotten, som inte har verksamheten alkoholfri. 3.6.2Graviditet en drogfri period i livet Att ingen alkohol och andra droger skall förekomma under graviditeten är ett särskilt prioriterat delmål i de nationella mål för folkhälsan som antagit. Det är nolltolerans som gäller. Det finns ingen garanterat riskfri konsumtion. Mot bakgrund av den ökande alkoholkonsumtionen bland unga kvinnor och befolkningen i stort kan man dock dessvärre befara att fler kvinnor kommer att fortsätta dricka alkohol under graviditeten. Detta visar på vikten av medvetenhet om riskerna bland unga människor och ett offensivt alkoholpreventivt arbete generellt i samhället. Mödravårdens insatser mot alkoholkonsumtion vid graviditet, men också i övriga kontakter med unga kvinnor, måste intensifieras så att inga fosterskador till följd av alkohol skall uppstå. antecknar barnmorskan i journalen om kvinnan är rökare eller använder alkohol. Uppgiften om rökning skickas till , men anteckningen om alkohol sänds inte vidare. Därför är det svårt att få grepp om hur många barn som föds med alkoholrelaterade skador. Det finns förvisso problem med att ställa frågor kring alkohol, och man kan vara rädd för att kvinnorna då inte kommer till mödravårdscentralen. Men det är viktigt att frågorna ställs och med motiverande samtalsmetodik kan frågorna avdramitiseras. Ett nationellt bör inrättas för att säkerställa kunskap och erfarenheter av alkoholkonsumtion under graviditet. Alkohol och andra droger hör inte ihop med bilkörning. Men ändå görs det mer än 14000 bilresor per dag med berusade förare i det här landet, och dödas en människa på grund av rattfylleri. Av alla dödliga trafikolyckor beror på att föraren är påverkad av alkohol eller andra droger. Det handlar i de allra flesta fall om människor med missbruksproblem som måste få effektiv behandling. Målsättningen måste vara att ingen skall sätta sig bakom ratten onykter. Detta kan motverkas med bl.a. alkolås i alla nya bilar i med början 2010, dvs. än vad regeringen beslutat. bör aktivt arbeta för alkolås i alla bilar inom EU. Straffet för rattfylleri skall skärpas och bildråp skall införas som brottsrubricering, vilket innebär kraftigt höjt maximistraff. Polisen bör göra tätare kontroller av trafiknykterheten. Förbud mot s.k. eftersupning skall införas, dvs. den som är rattfull vid en trafikolycka skall inte ha möjlighet att skylla på att alkoholen dracks efter olyckan, inte före. Körkortsutbildningen ska innehålla grundlig information om alkoholens risker i trafiken. Promillegränserna för trafik på sjön måste vara desamma som för trafik på land. I årets kommittémotion av m.fl. (fp) Trafiksäkerhet redogör vi mer detaljerat för syn på åtgärder mot rattonykterhet m.m. Arbetsgivare och medarbetare skall uppmuntras att arbeta mot alkoholskador. Det bör övervägas om de ekonomiska förutsättningarna för företagshälsovårdens arbete med alkoholmissbruk behöver förbättras. gör bedömningen att den väntade höjda alkoholkonsumtionen kommer att motverka ansträngningar att sänka de höga sjuktalen. Vid sjukskrivningar bör det alltid undersökas om det finns en alkoholrelaterad problematik så att rätt åtgärder kan vidtas. 3.6.5Slå vakt om alkoholmonopolet Mer än något annat är det priset som styr alkoholkonsumtionen, och därmed alkoholskadorna. Alkohol är en utmärkt vara att beskatta, där höga skatter kan motiveras på två sätt. Dels bidrar de till lägre alkoholskador, dels till välfärdens finansiering. Men prisinstrumentet har försvagats, så länge dagens obegränsade privatinförsel av i synnerhet billigare sprit pågår. Alltfler människor konsumerar allt större mängder alkohol som inte inhandlats på Systembolaget. Detta riskerar att undergräva tilltron till detaljhandelsmonopolet och försvaga alkoholpolitiken i sin helhet. kan tvingas acceptera sänkt skatt på alkohol i den utsträckning som krävs för att värna en kontrollerad alkoholförsäljning och motverka privatinförsel och smuggling. Hur mycket alkoholskatten kan behöva sänkas och på vilka dryckesslag kommer att ta ställning till i annat sammanhang. Vår inställning är att vi måste hitta vägar att begränsa mängden alkohol som kommer in i vårt land. Den privata alkoholinförseln måste begränsas, och arbetet i EU inriktas på att alkoholen skall ses som en folkhälsopolitisk fråga och inte en handelspolitisk vara. Jakten på illegal alkoholförsäljning skall intensifieras genom satsningar på tull och polis. Vi vill i övrigt vad gäller den gränsöverskridande kampen mot alkoholskador, tobaksbruk och narkotikabekämpning hänvisa till partimotion 2005/06:U338 Liberal Europapolitik 3.7Öka insatserna mot spelberoende Det står allt klarare att ett socialt och ekonomiskt ohållbart spelande kan utlösas av en form av beroende vars mekanismer är fullt jämförbara med beroende av droger. Det förekommer att t.o.m. mycket unga människor har spelskulder på . Medvetenheten om de växande problemen med spelberoende har ökat . Trots det gör regeringen alldeles för lite mot spelberoendet. Det behövs framför allt insatser som syftar till att begränsa rekryteringen till spelberoende. I en förlängning bör behandlingen av spelberoende liksom andra sociala åtgärder mot missbruk och beroenden vara ett kommunalt ansvar inom . På staten bör dock även långsiktigt falla ansvaret att genom informationsinsatser, lagar och regelverk, myndigheternas tillståndsgivning och uppföljning av utvecklingen på området ta ett nationellt ansvar för att hålla nere antalet människor som drabbas av spelmissbruk. Allt talar för att det både är mer humant och mer effektivt att arbeta förebyggande med generella metoder. Varsamhet bör iakttas med introduktion av nya spelformer som kan förväntas vara särskilt beroendeframkallande. Svenska Spels marknadsföring måste utformas så att den inte bidrar till ökat spelande. Det framförs ofta förslag som går ut på att när spel- och lotteriverksamhet är så inkomstbringande så borde dessa verksamheter också bära en del av det ekonomiska ansvaret för sina sociala avigsidor. bedömer att det är svårt att precisera en avsättning av någon viss procentandel till behandlingsverksamhet. Ett sådant mål riskerar att bli en tom utfästelse. Dock är det viktigt att resurserna till behandlingsverksamhet närmar sig behovet. 3.8Stärk insatserna mot tobak Rökningen utgör den enskilt största risken för ohälsa och för tidig död. Rökningen i har visserligen minskat men fortfarande dödar rökningen 7 000 människor, skadar 100000-tals och kostar samhället . Det återstår således åtskilligt att göra i form av lagstiftning, en aktiv prispolitik, information, opinionsbildning och stöd och hjälp att sluta röka. Snuset framställs ofta som harmlöst i jämförelse med rökning. Det finns inga klara vetenskapliga belägg för hur hälsovådligt snuset är. Men att snusbruk innebär ett starkt nikotinberoende är helt klart, och arbete mot snusberoende skall därför ingå som en del i arbetet mot tobaksbruk. Vi anser också att den måste agera vassare inom EU på tobaksområdet. EU: s arbete mot tobaksskador framstår inte som trovärdigt så länge unionen stöder tobaksodlingarna. kräver därför ett avskaffande av detta jordbruksstöd. Ett minimikrav är att ett avskaffande av stödet till tobaksodlingarna prioriteras inom arbetet för en generell avveckling av jordbruksstödet till 2015. Regeringen bör därför i kräva en tidsplan för avvecklingen så att denna fråga kan behandlas av kommissionen. Tobakspolitiken kräver strategisk planering och samordning på nationell nivå för utveckling av ett framgångsrikt arbete. Det behövs därtill ökade ekonomiska resurser. Det bör göra det möjligt att undvika den försämring av resurserna för tobaksförebyggande åtgärder som regeringens politik innebär, och att fortsätta satsningen på att stödja såväl det lokala och regionala drogförebyggande arbetet, som att öka stödet till frivilligorganisationernas viktiga verksamhet. skall kunna ge tillstånd till försäljning av bl.a. rökavvänjningsmedel i dagligvarubutiker som uppfyller de krav som ställs om kunskap, möjlighet att ge råd m.m. Skollagen bör innehålla krav på att skolan och förskolan skall arbeta för att förebygga fysisk och psykisk ohälsa. Det är viktigt att komma ihåg att skolans kärnuppgift, att förmedla kunskap och åstadkomma goda studieresultat, utgör den viktigaste faktorn för framtida god hälsa hos eleverna. Men en hälsofrämjande skola står för ett synsätt där skolan inte bara undervisar om det som orsakar ohälsa, utan att det i samarbete med föräldrarna finns en gemensam strategi för hur undervisning, arbetsmiljö, utomhusmiljö, lokaler och skolmåltider skall skapa en skola där eleverna mår bra. Det innebär bl.a. att stimulera och motivera eleverna till att röra på sig såväl i skolan som . En livsstil som undergräver elevernas hälsa försvårar också inlärningen. Det är positivt att skolans ansvar för att erbjuda alla elever regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för skoldagen nu har skrivits in i läroplanerna. anser dock att avsnittet kan göras tydligare och att det i läroplanen måste anges att varje elev skall garanteras minst två timmars fysisk aktivitet . 3.9.1Skolhälsovård i privat regi Den eftersatta skolhälsovården skall rustas upp, inte minst för att kunna möta den ökande psykiska ohälsan bland unga. Detta kan förebygga allvarliga psykiska besvär så att färre skall behöva söka sig till barn- och ungdomspsykiatrin. Arbetsmiljölagen gäller också skolelever och den måste efterlevas, vilket dessvärre inte är fallet . Husläkarmottagningar bör samverka med skolhälsovården för tidig upptäckt av barn med psykiska problem, eller barn till föräldrar med psykiska problem. Det behövs mer resurser till skolhälsovården framför allt psykologer men därtill helt nya grepp när det gäller skolhälsovårdens organisation. Skolhälsovård, eller delar av den, bör upphandlas i konkurrens med syftet att kompetensen skall öka och skolan avlastas administration. Frånvaro från skolan kan hanteras på ett effektivare sätt och framför allt följas upp för att insatser tidigt skall kunna sättas in. 3.10Föräldrarna en resurs för bättre hälsa Såväl kommunala skolor som friskolor bör stimuleras till att samarbeta aktivt med hemmen. Forskning visar att ett aktivt och väl fungerande samarbete med föräldrarna är ett av de mest verksamma medlen för att åstadkomma bra resultat i skolan och för att förebygga problem av skilda slag, såsom skolk, mobbning och drogproblem. En viktig förutsättning för att få ett bra samarbete med föräldrarna är att lärarna får utbildning om detta, och att den praktiska lärarutbildningen också innehåller övning i samarbete med hemmen. Alltför många lärare betraktar fortfarande föräldrar som ett hot eller i varje fall ett störande inslag i tillvaron.