mot · GT02N479 · 2005-10-05 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har under alla år vid makten inte lyckats åstadkomma regional utjämning och utveckling i . Situationen har snarare försämrats än förbättras. mångåriga kritik av den förda politiken har delvis fått stöd av . De har i en rapport visat på de stora brister som föreligger i regeringens hantering av dessa frågor. Rapporten påpekar att den regionala utvecklingspolitiken är oklar och att det finns behov av en ökad tydlighet i den regionala stödgivningen. av befolkning bor i områden med brist på bostäder, brist på arbetskraft, höga boendekostnader, stora trafikproblem. bor nästan lika många människor i inlands- och glesbygdskommuner som har motsatta problem. Arbetslöshet, tomma bostadsområden och minskade skatteintäkter skapar obalans och försämrad livskvalitet. För att varaktigt vända trenden för den svenska glesbygden krävs tillväxtfrämjande åtgärder. Satsningar på infrastruktur i glesbygd är nödvändiga för att näringslivet ska kunna överleva. näringspolitik skulle radikalt förbättra näringslivsklimatet i , inte minst i glesbygd. För att fler människor ska kunna starta och driva framgångsrika företag måste skatterna sänkas och reglerna som omgärdar företagen förenklas. Dessutom måste attityden gentemot företagande och företagare förbättras, inte minst från myndigheternas sida. Generellt förbättrade villkor för alla företag och företagare skulle ge bättre resultat också i vårt lands svaga regioner än vad riktade stöd gör, eftersom de ofta har dålig träffsäkerhet och kort livslängd. Turistsektorn har enorm potential inte minst för glesbygden. Vi är övertygade om att kan lämna platsen som ett av EU:s sämsta länder när det gäller turism. För att nå en plats i mitten på denna lista krävs en fördubbling av den svenska turismen. En sådan utveckling skulle kunna skapa över 100 000 nya arbetstillfällen. Därför föreslår kraftfulla satsningar på turistfrämjande åtgärder vilka skulle ge nya arbeten i hela landet, särskilt viktigt är detta för glesbygden. behöver inte vara sämst i på turism. Turistsatsningen skulle, tillsammans med en del andra regionalpolitiska värdefulla projekt, vara en verkningsfull, konkret regionalpolitik, som skulle skapa varaktiga positiva effekter för utsatta delar av . Turistfrämjande ligger under utgiftsområde 24, näringsliv. Därför för vi till utgiftsområde 24 och anslaget Turistfrämjande. I motionen tar vi också upp vårt förslag att avsätter också i vårt budgetalternativ för att återställa bankernas förmånsrätt till av företagsinteckningen. 4Kristdemokratiska principer för regional utveckling5 5Näringslivet är grunden för välfärden6 5.2Kvittning av förluster mot intäkt av tjänst8 5.3Infrastruktur för tillväxt, säkerhet och miljö8 5.5Flyg nödvändigt på fler orter8 6Politik för regional utveckling9 6.1Kommunernas roll i den regionala politiken10 6.3Avskräckande byråkrati, löses på servicecentret11 6.9Entreprenörskap bör uppmuntras i skolan13 8Universitetens och högskolornas uppgift14 11Satsa på marknadsföringen av som turistland15 13.1Satsning på turism ger nytt liv i gles- och landsbygden17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principer och mål för regional utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringslivsklimatets betydelse för regional utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av god riskkapitalförsörjning för regional utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förmånsrätten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvittning av förluster mot intäkt av tjänst.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastrukturen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas roll för den regionala utvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsning på den svenska turistnäringen. anvisar med ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt uppställning: Regeringens förslag, tkr Anslags- ändring, tkr 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder (medel till regeringens disposition) Medel flyttas till satsning på turism under utg.omr. Totalsumman för hela utgiftsområdet 1 Yrkande 4 hänvisat till LU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 6 hänvisat till TU. 4Kristdemokratiska principer för regional utveckling Ett samhälle byggs underifrån ur naturliga gemenskaper som familjer, grannskap, byalag. Mindre samhällen bildar i sin tur större lokala och regionala politiska gemenskaper, kommuner och regioner. Därefter finns den statliga nivån och till slut kommer internationella organisationer som EU och FN. Varje nivå är ägnad att lösa uppgifter som inte på ett tillfredsställande sätt kan lösas på en lägre nivå. Varje gemenskapsnivå är således i första hand kompletterande till de lägre och inte avsedda att ersätta eller beröva dem vare sig deras uppgifter eller frihet. De naturliga gemenskaperna motiverar en maktfördelning sinsemellan. En familj har sina uppgifter och mål, som inte kommunen ska ta över. Familjen har också rättigheter, som kommunen ska respektera. På samma sätt har kommuner och regioner (landsting) uppgifter och mål, som staten inte ska ta över. För regionerna finns det viktiga övergripande uppgifter, som inte kommunerna vare sig på ett ändamålsenligt eller effektivt sätt kan hantera var för sig. Kommunala och regionala rättigheter ska respekteras av staten, såsom de har erkänts av staten genom den kommunala självstyrelsen. I detta sammanhang är det relevant att även använda begreppet regional självstyrelse. Även regional självstyrelse måste respekteras av statsmakterna. Bevisbördan ligger exempelvis på staten i förhållande till kommunerna att motivera, varför staten ska bestämma i uppgifter som ligger eller borde ligga på kommunerna respektive regionerna/landstingen. Ytterligare en logisk konsekvens är att regering och riksdag skapar en ekonomiskt stabil grund för den kommunala respektive regionala självstyrelsen med legitima och stabila skattebaser. Alla människor ska oavsett bostadsort kunna få del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig och utveckla sin bygd. Detta är en konsekvens av solidaritetsprincipen. En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för hela utveckling. En annan är ett ekonomiskt utjämningssystem så att ekonomiskt svagare kommuner kan erbjuda sina medborgare en rimlig grundservice. Ytterligare en förutsättning är att de lokala och regionala förutsättningar som finns i form av naturresurser och mänsklig kompetens ska stödjas och främjas. Den regionala utvecklingspolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet. Enligt kristdemokratisk uppfattning byggs livskraftiga regioner när människor med kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrånperspektiv. Eldsjälar som brinner för en idé kan betyda mycket för en bygds utveckling. Vi vill ge dem verktyg så att dessa idéer kan förverkligas. Den regionala utvecklingspolitiken kan och ska inte ersätta processer som dessa men väl underlätta dem. I första hand sker det genom generella åtgärder ägnade att ge goda förutsättningar för näringslivet. Lands- och glesbygdens kännemärke är småföretagande. Avgörande för välfärd och tillväxt är att människor som driver dessa tusentals små verksamheter kan verka i ett näringslivsklimat som är uppmuntrande och underlättande. Alltför ofta möts vi av det motsatta, att man tycker att de offentliga regelverken är krångliga, svårförståeliga och betungande. Regelverken motverkar ofta sitt syfte. Ytterligare förutsättningar för lands- och glesbygd är ett väl underhållet och utbyggt väg- och järnvägsnät för effektiva kommunikationer. När till exempel och upprättar sina planer för framtida investeringar måste de ta ett större helhetsansvar för hur olika beslut påverkar hela regionens utveckling och förutsättningar att leva vidare. Alternativ finansiering av olika väg- och järnvägsprojekt måste alltid belysas för att i möjligaste mån tidigarelägga lönsamma projekt och därmed trygga en god regional utveckling. Det krävs ett utvecklat skol- och utbildningssystem. Bosättning både kan och ska underlättas. Nätverk ska skapas som målmedvetet och effektivt främjar tillgång till arbete för medflyttare. Så skapas möjligheter för arbetsmarknaderna att vidgas. Ny teknik föder också möjligheter till decentralisering av tjänsteproduktion, beslutsfattande och tillverkning. Därför är det viktigt att denna nya teknik också blir tillgänglig i glesbygd. Målet är att hela ska leva och att varje kommun, region och landsting ska vara ett fungerande samhälle, där människor kan få sina grundläggande behov av boende, arbete, service, rekreation, gemenskap och kultur tillgodosedda. 5Näringslivet är grunden för välfärden Goda förutsättningar för näringslivet är en av de viktigaste förutsättningarna för en levande gles- och landsbygd. I motion på utgiftsområde 24, Näringsliv, föreslår vi en rad viktiga åtgärder för ett bättre fungerande näringsliv. I vår budgetmotion utvecklar vi förslag som är av särskilt stor betydelse för en livskraftig utveckling över hela landet med sikte på att förbättra villkoren för de små företagen, som är lands- och glesbygdens kännemärke. Det räcker inte med förändringar enbart på arbetsmarknadsområdet för att minska den höga arbetslösheten. Näringslivspolitiken måste ge stabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag. anser att det är av största vikt att förbättra för framför allt de små och medelstora företagen. Det behövs ett bättre företagsklimat i . Direkt företagsfientliga regler, som exempelvis förtida inbetalning av moms, ska avskaffas. Riskkapitalavdrag som förbättrar särskilt småföretagens kapitalförsörjning måste införas. Det är allvarligt att regeringen talar, vitt och brett, om att den nu minskar regelbördan. I verkligheten har regelverket utökats med 1750 regler sedan regelförenklingsarbetet satte i gång 1998. mångåriga krav på ett avskaffande av arvs- och gåvoskatterna har regeringen äntligen genomfört. för sent men bättre sent än aldrig. Den privata sektorns andel av den totala ekonomin behöver öka. Därför är det olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivån, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nya jobben blir färre. Nedan följer några förslag för ett bättre företagsklimat. Riskkapitalförsörjningen är ett stort problem i glesbygd där låga fastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter. Detta påverkar såväl företags möjligheter att lånefinansiera investeringar som enskilda personers möjlighet att finansiera bostadsinvesteringar. Riskkapitalförsörjningen måste lösas för både företag och privatpersoner. Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentarisk utredning. Då kommer också villkoren för riskkapitalavdrag att belysas. För att frigöra riskkapital vill införa rätt till riskkapitalavdrag på summor . Dessutom vill vi göra det möjligt att spara skattefritt till en framtida företagsstart i ett s.k. etableringskonto. avsätter också för att återställa bankernas förmånsrätt till av företagsinteckningen. Bakgrunden till förslaget är de alarmerande rapporterna från bl.a. ITPS () om att små och medelstora företag inte får låna pengar i bankerna. Inte mindre än 1,7 miljoner svenskar är privatanställda och kan teoretiskt drabbas av sina arbetsgivares kreditproblem som uppstått på grund av den sänkta förmånsrätten. Enligt ITPS som på regeringens uppdrag undersökt läget har inte av samtliga företag fått sina krediter prövade under 20042005 med resultatet att mer kapital eller ökad säkerhet krävts. Ungefär hälften av företagen uppgav att problematiken uppstått på grund av de ändrade förmånsrättsreglerna. En tredjedel av företagen som uppgav att kreditvärdigheten prövats uppgav också att man fått försämrade villkor eller sämre tillgång på krediter. uppgav att man fått öka sitt eget risktagande i form av personlig borgen eller privata pantsättningar. Resterande del av reformen ligger fast. Statens förmånsrätt är fortsatt avskaffad. Den nya konkurslagstiftningen har redan visat sig vara till nytta för att rekonstruera företag i stället för att de ska tvingas gå i konkurs. 5.2Kvittning av förluster mot intäkt av tjänst Det skulle betyda mycket för landsbygds- och glesbygdsboende att kunna kvitta förluster på exempelvis , i en förvärvskälla, mot inkomst av tjänst. Vi föreslår att regeringen utreder och återkommer till med ett förslag. 5.3Infrastruktur för tillväxt, säkerhet och miljö Satsningar på infrastruktur är inte bara en fråga om ekonomisk tillväxt, utan handlar om en lång rad samhälleliga värden. Den svaga infrastrukturpolitiken resulterar i miljöförsämringar. Också trafiksäkerheten blir lidande utan en förbättrad infrastruktur. Det är helt oacceptabelt att stora delar av vägnät stängs av för trafik under tjällossningen med miljardförluster för bl.a. skogsnäringen. Bra service och lägre diesel- och bensinpris är de åtgärder som svensken tror mest på när det gäller att underlätta livet på lands- och i glesbygd. Vi motsätter oss därför regeringens politik med ständigt ökade drivmedelsskatter. vill i stället sänka momsen på drivmedel. Förslaget innebär t.ex. sänkt pris på bensin med ca och per liter. Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem kommer bilen att vara nödvändig . Därför måste miljöbilen bli en självklarhet i framtidens miljömedvetna samhälle. Kunskapen finns och tekniken utvecklas snabbt. Samordning, stimulans och investeringar saknas i stor utsträckning . Bilismen och godstransporterna står för en stor del av den ökande energiförbrukningen och de ökade koldioxidutsläppen. är bilen en nödvändighet för rörelsefrihet och bekväma transporter för många människor. För många glesbygdsbor är bilen den enda transportmöjligheten. 5.5Flyg nödvändigt på fler orter Flyget är överlägset som transportmedel på långa distanser. Det är av stor betydelse att regionalpolitiskt prioriterade områden får förutsättningar för en rimlig luftfartsverksamhet. Vi konstaterar att flyget är en del i den transportinfrastruktur som blir mer och mer nödvändig för ett väl fungerande näringsliv. De lägesnackdelar som t.ex. inland har är inte så lätta att överbrygga och kan bli till svåra konkurrenshinder om de inte kan nyttja flyget. När Rikstrafiken beslutar om stöd för flygtrafik till glesbygden, ska även turistresandet räknas in i passagerarunderlaget. avvisar också regeringens höjning av flygskatten. Bristerna inom väg- och järnvägsunderhållet visar att dessa frågor inte får den politiska tyngd som de rätteligen kräver. En orsak är konstruktionen med ett näringsdepartement där en särskild kommunikationsminister saknas. En kommunikationsminister skulle helhjärtat behöva ägna sig åt de viktiga infrastrukturfrågorna. Vi anser att statsministern omgående ska utnämna en kommunikationsminister med eget departement. behöver en person med kompetens och intresse för att vår infrastruktur och våra kommunikationer ska utvecklas i den takt som krävs för näringslivets och människornas behov i det framtida . 6Politik för regional utveckling Den traditionella regionalpolitiken kan härledas ur 1960-talets glesbygdsproblematik. Framtidens politik för regional utveckling måste förändras och kan inte handla om att tvångsförflytta människor, företag och myndigheter genom olika regionalpolitiska åtgärder. Det är nyetablering eller utökning av myndigheter och företag som ska göras på ett regionalpolitiskt ansvarigt sätt. Det ansvaret har regeringen i alltför hög grad saknat . Detta har lett till att regeringen tvingats att tvångsförflytta redan fungerande verksamheter ett samhällsekonomiskt mycket kostsamt och mot personalen inhumant sätt att bedriva regionalpolitik Vissa statliga myndigheter och företag måste också själva ta ett betydligt större ansvar för en positiv regionalpolitisk utveckling. , beslutade t.ex. att förflytta ett 50-tal flygledare från till . Detta är ett tydligt exempel på beslut i fel riktning. Alternativet att flytta flygledarna från till hade varit ett samhällsekonomiskt och regionalpolitiskt mycket bättre alternativ. Trots beslut om att nya myndigheter ska placeras i inlandskommuner, eller inom pendlingsavstånd till dessa, visar verkligheten att så inte skett. Av nya eller ombildade myndigheter har 65 av 88 19922002 hamnat i . , länsbygderåden, de många lokala byalagens, sockenrådens, samhällsföreningarnas och de lokala utvecklingsgruppernas arbete ger många bra exempel på lokal demokrati i ett underifrånperspektiv. Efter många års arbete och handlar det nu om att stimulera alla krafter i arbetet med att få i gång tillväxt på landsbygden och de mindre orterna. Vi förespråkar småskalighet med tillgång till service, fungerande kommunikationer och en god miljö. Vi är övertygade om att det kommer att skapa möjligheter till utkomst och arbetstillfällen för många. För att lyckas med detta är det nödvändigt att skatte-, närings-, arbetsmarknads- och jordbrukspolitiken samverkar med den regionala utvecklingspolitiken. I huvudsak krävs en generell regional politik där människor, näringsliv och offentlig sektor får möjlighet att verka på landsbygd och i glesbygd trots långa avstånd, avfolkning, små lokala marknader, brist på utbildad personal och andra svårigheter man står inför. Det krävs ett underifrånperspektiv på de regionala utvecklingsfrågorna och problemen för att hitta lösningar. I det följande beskrivs därför några samhällsfunktioner som anser är av avgörande betydelse för att stimulera människors vilja och förmåga att ta ansvar för både sig själva, sin familj och den bygd och kommun man bor i. Eftersom den minsta administrativa enheten är kommunen börjar vi i denna. 6.1Kommunernas roll i den regionala politiken I enlighet med den kristdemokratiska tanken att bygga samhället underifrån har kommuner, regioner och landsting en stor uppgift i processen för att hela ska leva. Det måste bli ett högprioriterat område för kommunsektorn att utveckla lands- och glesbygd såväl på fastlandet som på skärgårdens många öar. Målet är att få tillväxt och välfärd att frodas. Undantag måste kunna göras vad gäller t.ex. strandskyddet för att locka fler att vilja bosätta sig i glesbygden. Orimliga fastighetsskatter, som driver fast boende i attraktiva turistområden att sälja och flytta, måste förändras enligt förslag. Då skulle den maximala fastighetsavgiften bli och tillfalla kommunen. För att på bästa sätt ta till vara de lokala och regionala förutsättningarna krävs ett tydligt och starkt lokalt och regionalt utvecklingsansvar, inte minst för att åstadkomma demokratiskt förankrade och effektiva lösningar. Den lokala och regionala attraktionskraften är beroende av hur kommuner, landsting och regioner i samverkan utvecklar sina verksamheter och skapar förutsättningar för näringsliv, boende, utbildning etc. Intresset är stort från lokala och regionala folkvalda organ att ta ett större ansvar för att formulera en strategi och att kraftsamla för den egna regionens utveckling. Det visar inte minst engagemanget i bildandet av regionala självstyrelse- och samverkansorgan. ståndpunkt är att en demokratisk, dynamisk och tillväxtinriktad regionalpolitik förverkligas bäst genom att de folkvalda på regional nivå själva ansvarar för utvecklingsplaneringen av den egna regionen. Därmed ser vi också positivt på utvecklingen mot regionala självstyrelseorgan. 6.3Avskräckande byråkrati, löses på servicecentret I varje kommun spelar centralorten en viktig roll. Beroende på kommunens storlek och struktur borde därutöver ytterligare något eller några mindre samhällen eller större byar utvecklas till servicecentret för de omkringliggande byarna. Detta bör naturligt växa fram i samarbete mellan intresseföreningar, byautvecklingsgrupper eller sockenråd, näringslivet, butiken i byn, kyrkan och kommunen med flera. Det ska inte ske i ett uppifrånperspektiv, det måste vara naturligt för alla som deltar i processen att denna utveckling kommer i gång. Många människor inte minst i glesbygden har funderat på att starta eget. Det kan handla om allt ifrån någon form av turistverksamhet till . Tyvärr avskräcker ofta byråkratin människor från att omsätta idé till verklighet. Människor som är duktiga i sin profession är inte alltid duktiga att sköta exempelvis bokföring och blankettifyllande i samband med att starta ett företag med mera. Förutsättningen för ett levande samhälle är att det finns en grundservicenivå. Alla, ung som gammal, ska inom rimligt avstånd ha tillgång till det som krävs för att leva ett bra liv. hotas den tryggheten genom att vissa glesbygdskommuner eller glesbygdsdelar i kommuner avfolkas och skolan, affären, banken, systembolaget, posten, , hälsocentralen och kulturutbudet försvinner. Nödvändig grundservice ska säkras i servicecentret. De omkringliggande orterna eller byarna där underlaget för grundservice saknas ska också ges möjlighet att samarbeta med servicecentret. Ett sätt att få i gång processen kan vara att kommunen visar sin vilja att bevara landsbygden och tar initiativ till att hjälpa i gång det lokala samarbetet med så många lokala aktörer medverkande som möjligt: politiker, arbetande och arbetslösa, bygderörelse, kyrka, studieförbund, idrottsrörelsen och det lokala näringslivet, posten, bankerna, butikerna med flera. Servicecentret kan företrädesvis drivas av en eller flera privata entreprenörer. Det är också av betydelse hur skolans upptagningsområde är utformat för att det ska finnas tillräckligt med elever för att undanröja hot om nedläggning. Modellen med medborgarkontor lanserades av kristdemokraten som då var civilminister. Vi menar att det finns ett behov av medborgarkontor i kommunerna. De behövs inte minst för att erbjuda service till äldre och till funktionshindrade. På bör information finnas samlad både om kommunen och om andra myndigheter. Medborgarkontoren ska också vara en mötesplats för dialog mellan medborgare och politikern. Post- och bankservice utgör en viktig funktion för småföretagen, föreningsliv och alla samhällsinnevånare, inte minst för äldre som inte längre har samma möjlighet till resor och rörlighet. Lantbrevbärarna är på många sätt en livlina för lands- och glesbygdsboende och bör särskilt värnas. Lantbrevbäring och delar av kan i vissa lägen utföras av samma person. I en lanthandel kan flera funktioner av kommersiell service samlas. Det är därför viktigt att ta vara på den möjlighet som erbjuds där en fungerande lanthandel finns. ser positivt på postens avtal med lokala butiker för postservice. På samma sätt kan andra typer av verksamheter fungera för ett litet samhälle. Till exempel kan det vara möjligt att det kommunala kan ha utlåningsförmedling i en lanthandel. Inte minst betyder butiken möjlighet att kunna bo kvar för många skärgårdsbor på öar utan fastlandsförbindelse. Större samlingslokal kan samnyttjas av skola, kyrkor, föreningar och kulturen. Servicecentret, som vi ovan beskriver, kan också med fördel förläggas i anslutning till lanthandeln. Allt för att få rimliga kostnader för den nödvändiga servicen i glesbygd. Kommunsektorns övergripande mål inom sitt tilldelade kompetensområde ska vara alla invånares gemensamma bästa och välfärd. Vid entreprenadupphandling ska den upphandlande instansen inte göra upphandlingen så stor att enbart större företag har möjlighet att konkurrera.