ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ419 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör utbetala sitt jordbrukstöd under respektive budgetår. En viktig del av det svenska näringslivet är jordbruket. Det svenska jordbruket verkar på en konkurrensutsatt marknad med flera konkurrerande aktörer. Genom att kunna leverera högkvalitativa produkter med hög standard både på djurhållning och miljöanpassad produktion, kan den svenska jordbruksnäringen hävda sig väl i konkurrensen. Om så fortsatt ska gälla fordras likvärdiga villkor och förutsättningar med konkurrentländerna. Detta gäller både skatter, kostnader för drivmedel och stödformer. Det årliga EU-bidraget, tillförs jordbruket via . EU-bidraget är avsett att utbetalas under det år som bidraget avser. Den socialdemokratiska regeringen har dock år valt att inte ta hem stödpengarna från EU för innevarande kalenderår. Därmed har utbetalningarna till jordbruksnäringen senarelagts till kommande kalenderår. Detta skapar problem för den enskilde jordbrukaren, som i praktiken får agera bank för staten. Ovanpå detta medför senareläggningen att som nation går miste om ränteinkomster, då ingen ränta utgår från EU för utebliven utbetalning av jordbruksstödet. tillhör det fåtal EU-länder som innehåller utbetalningarna av EU-stödet på detta vis. Stödet används av regeringen som en regulator för att inte spräcka det s.k. budgettaket. Som svar på tidigare motioner med likvärdiga förslag har anförts att det inte föreligger någon beslutsmässig EU-regel för när stödet ska utbetalas. Denna motivation är svag med tanke på avsikten med EU-bidraget. Syftet med stödet är en ersättning för innevarande bidragsår.
mot · GT02MJ421 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över gällande regler rörande pristillägg på renkött. Renskötseln är den huvudsakliga inkomstkällan för många samer. tvingas många samer kombinera renskötseln med andra näringar för att klara sin försörjning. För att få bedriva renskötsel måste man enligt svensk lag vara medlem i en sameby. Samebyarna finns i , och . De flesta samebyar finns i . Antalet renar som samerna får äga fastställs av respektive länsstyrelse. Tillgången på renbetesmarker är avgörande för antalet renar. betalas pristillägg ut vid slakt. Detta ska ses som ett viktigt stöd till renskötselföretagaren för att öka möjligheten att kunna försörja sig på sitt renskötselföretag. Den socialdemokratiska regeringen drog ned på anslaget till pristillägg vilket var förödande. Regeringen har återställt stödet till nuvarande nivå, vilket var en nödvändighet. Förordningen om pristillägg på renkött är reglerat i livsmedelslagen. Där står: Pristillägg lämnas endast för renkött som godkänts vid köttbesiktning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av livsmedelslagen (1997:511). Har renar som tillhör en renägare som bedriver renskötsel i slaktats i eller lämnas dock pristillägg om köttet godkänts vid besiktning enligt de bestämmelser som gäller i landet i fråga. Detsamma gäller om en sådan renägare har sålt sina renar till slakt i eller . Pristillägg lämnas dock inte om renarna transporterats levande från . Problem uppstår när en renskötselföretagare vid slakttillfället befinner sig med sina renar nära gränsen till eller och närmaste slakteri finns i något av dessa länder. För att få del av prisstödet måste renägaren, enligt svensk lag, först avliva renen i och därefter transportera renen till detta slakteri, som på grund av närheten är det mest praktiska. Det borde vara möjligt att uppbära pristillägg på renar slaktade i eller även om renarna transporterats levande från över gränsen. Med transport menas här att renarna drivs och inte lastas. Härigenom skulle också mobila slakterier som är till gagn både för djuren och för miljön få en möjlighet att utvecklas. Detta skulle underlätta väsentligt för renskötaren och ses som en förbättrad möjlighet att försörja sig på sitt renskötselföretag. Mot denna bakgrund upprepar vi vårt krav om att en översyn av nu gällande lagstiftning bör genomföras i syfte att möjliggöra att levande renar kan transporteras till eller och vid slakt ha rätt till prisstöd på renkött.
mot · GT02MJ424 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bildande av . Under en följd av år har vi östgötska riksdagsledamöter motionerat om att har sådana särskilt skyddsvärda områden, med naturvärden, kulturella värden och vetenskapliga värden att bör skyddas och förvaltas som en nationalpark. Den omfattande natur- och kulturinventering som genomförts på visar att värdena överstiger de förväntade. uppfyller väl de kriterier som finns för att , de delar som är statens mark, ska kunna tillföras den nya Nationalparksplanen. Att har utsett till Ekopark, den första i landet, understryker ytterligare de stora värden som inrymmer, men det är väsentligt att inte ses som ett slutmål, utan som ett steg på vägen mot nationalpark eftersom en Ekopark inte ger något formellt skydd. lockar över 300000 besökare, ett beslut om att skydda som nationalpark kommer att få en positiv betydelse för turistnäringen och utvecklingen i området. Enligt vår mening är väl värt att omfattas av högsta naturskyddsstatus.
mot · GT02MJ425 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om projektet . Att lösa problemen i havsmiljön är som det står i regeringens skrivelse 2004/05:173 En nationell strategi för havsmiljön tvivelsutan en av de viktigaste uppgifterna för svensk miljöpolitik. Vi berörs alla av havet på ett eller annat sätt. Vi måste anamma ett brett angreppssätt för att lösa de problem som finns. Det finns inga enskilda lösningar på havsproblem som t.ex. algblomning, oljekatastrofer, överfiskning och miljöförstöring. Detsamma gäller för hur vi bäst kan ta till vara på den rika naturresurs som havet utgör. har påpekat det faktum att det inte råder brist på goda förslag för att lösa havsproblemen. Problemet ligger i stället i bristande genomförande. har givits en samordningsroll och det övergripande ansvaret för havsmiljön. Det är positivt om än ej tillräckligt. Även utförare och brukare måste försöka samordna sitt arbete med andra intressenter. Mer måste göras för att all havsförvaltning ska kunna genomsyras av samordning. Ett sätt att komplettera samordningsroll i arbetet med havsmiljön är att stödja en fortsättning och utvidgning av projektet . har projektet genomförts i och . Huvudaktiviteten i projektet har bestått av tio träffar på olika platser i länen. Träffarna har fungerat som tvärsektoriella forum där deltagare från kommuner, myndigheter, universitet, föreningar, ideella organisationer, företag och privatpersoner har medverkat på temat havsmiljö. Ett huvudsyfte med de tio forumen har varit att visa upp och fokusera på vad som lokalt uppfattas som viktigt i havsfrågor. Både lokala problem och möjligheter har diskuterats vid dessa träffar. Genom de tio arrangerade forumen har man lyckats överbrygga de kommunikationsglapp och samordningsbrister mellan intressenter, forskare och myndigheter som, enligt , annars har varit ett vanligt förekommande problem inom havsmiljöarbetet. Projektet kan bidra till att ett integrerat och tvärsektoriellt angreppssätt i havsmiljöarbetet kan uppnås. Därför menar vi att regeringen bör stödja en fortsättning av projekt i och samt stödja en utvidgning av projektet till andra kustlän i landet. Ytterligare är det centralt att våra grannländer i involveras i havsmiljöarbetet. Förvisso finns det redan ett antal grannlandsprojekt i gång. Emellertid behöver informations- och kunskapsspridningen mellan dessa projekt bli bättre. Plattformerna för att sprida nyvunna kunskaper och erfarenheter som har gjorts i havsprojekten måste bli fler och vidareutvecklas. Det koncept som projekt bygger på skulle vara fullt möjligt att exportera till våra grannländer. En sådan lösning skulle kraftigt förstärka samordningen av och öka kunskaperna om de havsprojekt som genomförs i . Samarbetet skulle leda till ökad samsyn vilket möjliggör ett mer effektivt utnyttjande av den resurs som vårt gemensamma innanhav utgör. Vi skulle även bli bättre rustade för att möta de befintliga utmaningar som ansatta ekosystem står inför. Vi menar att regeringen bör stödja projektet i syfte att starta upp liknande projekt i våra grannländer i .
mot · GT02MJ427 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en bred informationskampanj om miljökvalitetsmålen. Det övergripande målet för svensk miljöpolitik är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. En viktig del för att förverkliga denna vision är arbetet med de 15 miljökvalitetsmålen. Miljömålen skall säkra frisk luft, giftfria miljöer, grundvatten av god kvalitet och säker strålmiljö frågor som är avgörande såväl för våra barn och barnbarn som för oss själva här och . De gröna delmålen om bebyggd miljö, hav, sjöar, skogar, fjäll och kulturlandskap har avgörande betydelse för framtida generationer. Den livskvalitet som allemansrätten, skogen och naturen ger oss svenskar är ovärderlig. För vad vore livet utan rent vatten, svampplockning, fågelsång och skogspromenader? I regeringens proposition 2004/05:150 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag vill man vidareutveckla arbetet med miljökvalitetsmålen. Bland annat föreslås införande av ett sextonde miljökvalitetsmål om biologisk mångfald. Att arbetet med miljökvalitetsmålen fortskrider är positivt. I uppföljningsarbetet med miljökvalitetsmålen får vi dock inte glömma bort betydelsen av arbetet som en läroprocess. Vi får nya kunskaper i miljöarbetet, kunskaper som måste spridas till befolkningen för att visa hur viktigt miljöarbetet är. Vi behöver väcka ett större engagemang i miljöfrågorna genom att bland annat involvera kommunerna och folkrörelserna. Enligt mitt förmenande är ett stort miljöengagemang och miljömedvetande hos medborgarna en förutsättning för att vi skall lyckas uppnå miljömålen. Jag menar därför att uppföljningsarbetet med miljökvalitetsmålen bör förenas med en bred informationskampanj som riktar sig till kommuner, föreningslivet, folkrörelserna och medborgarna.
mot · GT02MJ428 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd för raukar. raukar är en mycket viktig och värdefull del av den gotländska vyn. De gotländska raukarna är också viktiga besöksmål för vår turistnäring och utgör en viktig del av öns kulturarv och identitet. Men vi är många som blivit vittne till en obehaglig åverkan på raukarna. Det kan vara obetänksamma människor som med spetsiga hammare knackar loss stenar och fossiler ur raukarna. Detta vill vi förhindra. På mark som inte utgör naturreservat finns det dock inget skydd för raukarna. Det är en gråzon mellan regler och skyddet genom naturreservat. Det är helt fel att det skall vara möjligt att förstöra och bortföra delar av raukar och därmed skada hela bilden av . Vi vill att det införs någon typ av skyddsåtgärd för att skydda raukarna från att förstöras av obetänksamma människor. Då inrättande av naturreservat kanske inte alltid är det bästa så borde det gå att ordna ett annat särskilt skydd för raukar.
mot · GT02MJ430 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk ursprungsmärkning. Den har jobbat aktivt med frågan om att utöka våra salmonellagarantier till att även omfatta köttberedningar, dvs. kylt eller fryst kött som tillförts saltlake. Detta med anledning av att de svenska salmonellagarantierna numera inte omfattar köttberedningar och malet kött, t.ex. färsk kyckling med tillförd saltlake. Vi har sett att detta därmed missbrukats för att kringgå de svenska kraven att t.ex. kyckling som är kontaminerad med salmonella inte ska få föras in från utlandet. Den har länge arbetat för att inom EU införa regler med krav på salmonellakontroll såväl av råa produkter som av köttberedningar och malet kött. Tyvärr nådde man inte fram, vilket innebär att omfattningen av salmonellakontroll inte är lika stor som i . Därtill har det getts utrymme att tillåta att salmonellakontaminerade produkter får saluföras inom ett medlemsland fram . Därför är ursprungsmärkning än mer viktigt för att konsumenten inte skall vilseledas i att det endast saluförs salmonellafri kyckling. Vi vet att ompaketering av kycklingprodukter förekommer med produkter från tredje land, en verksamhet som kan fortgå i avsaknad av obligatoriska regler för ursprungsmärkning. Temoundersökningar har visat att konsumenterna tycker det är viktigt att veta vilket land råvarorna kommer ifrån. Kunskap om råvarans ursprung gör att konsumenten känner sig tryggare i sitt inköp. I en annan undersökning säger att man vill välja svensk kyckling. visar branschen att knappt hälften av alla styckade kycklingprodukter som konsumeras i inte är svenska. De har i stället blivit kläckta, uppfödda eller slaktade utanför . Antingen vilseleds svenska konsumenter eller så framgår det inte tydligt varifrån produkterna kommer. Rådande oro för införsel av salmonellaförorenade produkter, fågelinfluensa och andra förhållanden vad gäller djurskyddet ställer krav på obligatorisk ursprungsmärkning. En obligatorisk ursprungsmärkning bör gälla råvaror, beredda produkter samt rätter serverade på restaurang och storhushåll. Det skulle underlätta för konsumenternas val, vilket inte minst gäller i det ökade antalet fall där utländska produkter saluförs med svenskklingande namn för att ge sken av att råvaran är producerad i . Jag menar därför att regeringen bör införa obligatorisk ursprungsmärkning för att tydliggöra var råvarorna är producerade.
mot · GT02MJ431 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa gemensamma EU-regler för functional food. Förädlade produkter är viktiga för svensk industri. har ingen möjlighet att konkurrera med bulkvaror. Det finns en enorm tillväxtpotential inom functional food-/hälsomatsmarknaden. Svenska företag på functionals food-marknaden ligger i framkant av utvecklingen även om andra länder går snabbt framåt. Functional foods spelar en viktig roll för den svenska folkhälsan. Kosten är en av de faktorer som har stor inverkan på vår hälsa. Vi kan tydligt se att det finns ett behov av livsmedel med hälsofrämjande effekter. Det gör functional food till ett viktigt medel för att bekämpa ohälsan i . Den svenska functional food-branschen arbetar med ett egenåtgärdsprogram och produktspecifika påståenden. Godkända produkter märks med beteckningen Produktens dokumentation granskad enl. livsm.branschens regler för hälsopåståenden. Marknaden står dock inför ett antal större utmaningar: Märkningen är otydlig, marknadsföringen av egenåtgärdsprogrammet och dess innebörd är obefintlig och det saknas möjlighet att utveckla det produktspecifika hälsopåståendet. En utveckling av det produktspecifika hälsopåståendet innebär en större tydlighet för konsumenterna. Kontrollapparaten för detta finns , men både marknadsföringsstöd och -verktyg saknas. För att underlätta marknadsföringen av functional food behöver vi tydliga riktlinjer. måste företag prova sig fram. Det är ett tillvägagångssätt som leder till konflikter och diskussioner med både representanter för branschen och konsumenterna. Därtill finns ett stort konsumentbehov av tydlig och begriplig information. Konsumenterna måste ges möjligheten att välja. Dagens godkända hälsopåståenden ger inte en tillräckligt tydlig bild av vilken effekt livsmedlet har på konsumentens hälsa. Konsumenterna måste kunna utläsa varför och på vilket sätt särskilda livsmedel påverkar dem. Att utveckla och producera functional food är kostsamt och tar . För att företagen ska våga satsa på functional food krävs det att konsumtionen och utvecklingen stimuleras. Det finns ett stort behov av samordnade regler på EU-nivå för marknadsföring och försäljning av seriös functional food. Gemensamma EU-regler skulle ge tydliga riktlinjer för samtliga europeiska marknader. Vi skulle bli av med den osäkerhet som finns i samband med att företag satsar på att utveckla och sälja functional food. Produkter som godkänts i enligt branschens egenåtgärdsprogram bör ges automatiskt godkännande in i ett regelsystem på EU-nivå. Eftersom är ett land i framkanten av functional food-utvecklingen måste vi också initiera och driva debatten kring livsmedel som prevention och hur dessa livsmedel bör hanteras. Därför menar vi att regeringen bör agera för att gemensamma regler för functional food tas fram inom EU.
mot · GT02MJ432 · 2005-09-29 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i strandskyddslagstiftningen som syftar till att strandskyddet skall differentieras. Det är viktigt att det generella strandskyddet bevaras i . Detta för att stärka allmänhetens tillgång till stränder och strändernas naturområden. är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas i exempelvis delar av eller i andra specifikt attraktiva kustområden runt är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade eller mindre attraktiva kustområden. Regioner och kommuner skall kunna skapa tillväxt och utvecklas utifrån egna resurser och efter egna prioriteringar. Därför finns det anledning att överväga att reglerna rörande strandskydd skall utvecklas så att de blir mer flexibla och utgår från regionala och lokala prioriteringar och beslut. Den nuvarande strandskyddslagen ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset av att bevara och behovet av att skapa utveckling. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade. Glesbefolkade kommuner finns i och Bergslagen, områden med många sjöar och långa strandsträckor som behöver tillväxt. Det är angeläget att vända trenden genom att bland annat ge bättre förutsättningar för användning av dessa resurser. Strandnära boende är en sådan tillgång. Det handlar om att kunna erbjuda attraktiva tomter och med det kunna vända trenden och attrahera fler att flytta till och bo i glesbefolkade kommuner. De lättnader som regeringen föreslår i 61 kommuner i inland, nordvästra och bör utökas så att de gäller fler områden och kommuner som har liknande förutsättningar, det vill säga glesbebyggda med långa sjöstränder.
mot · GT02MJ454 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare kräva att de övriga tar ett större gemensamt miljöansvar. Den svenska östkusten är en resurs för . Den vackra naturen, djurlivet och fisket är något som vi måste bevara. Under har diskussionen pågått om hur vi ska förbättra miljön och minska utsläppen. är ett av världens mest förorenade hav. Den får sitt vatten från ett tillrinningsområde med nio länder och totalt 140 miljoner människor och där det finns industrier, jordbruksmarker och skogsbruk. Vattendragen tar med sig enorma mängder föroreningar och gifter som till slut hamnar i havet. Eftersom vattenomsättningen i är så långsam stannar föroreningarna kvar länge, och den låga vattentemperaturen gör att de bryts ned väldigt sakta. blev officiellt klassat som särskilt känsligt havsområde (PSSA) av . Klassningen innebär att det finns möjligheter att ge ett ökat skydd bland annat genom t.ex. skärpta regler kring fartygsbunden oljetrafik. Beslutet i sig innebär inget konkret men förhoppningen är att länderna runt omkring ska kunna enas om regelverk som ska kunna förebygga framtida utsläpp av olja och andra föroreningar Det är viktigt att den fortsätter sitt aktiva arbete med att få de övriga länderna kring att genomföra gemensamma åtgärder för miljö.
mot · GT02MJ456 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att införliva sockrets skadliga effekter i förebyggande hälsoarbete. Vad vi äter och hur vi äter har en fundamental roll i det förebyggande hälsoarbetet. Övervikt och fetma har blivit ett allt större problem både i vårt land och i många andra länder. Problemet finns i alla åldersgrupper. En mycket oroande tendens är att alltfler barn och ungdomar har viktproblem. Den främsta orsaken är en kombination av ett stillasittande liv och dåliga kostvanor. Det behövs en rad åtgärder för att vända den här utvecklingen. Det behövs både lagstiftning och information och upplysning för att ändra människors vanor. Inte minst allvarligt är att man kan se ett klassmönster också på det här området. De som är i socialt och ekonomiskt underläge har sämst förutsättningar att ta till sig fakta och information om det förebyggande hälsoarbetet. Vi vill i den här motionen framför allt peka på en viktig faktor som påverkar bland andra barns och ungdomars välbefinnande, nämligen den orimligt höga konsumtionen av produkter som innehåller socker. Alltför mycket socker finns i det vi äter och dricker trots kunskapen om dess skadliga effekter. Det är angeläget att sockrets skadliga effekter får en mer framträdande plats i det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst måste producenternas ansvar lyftas fram. Så till exempel bör övervägas att införa någon form av symbol på förpackningarna i likhet med vad som finns för att ange fetthalten.
mot · GT02MJ460 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av eliminering av sjögull i med dess tillrinningsområden. Den för främmande och invasionsbenägna vattenväxten sjögull är en olägenhet i många sjöar och vattendrag. Som exempel kan den nämnas som en olägenhet i sjön varifrån den spritt sig via ut i . Växten inplanterades som ett exotiskt tillskott i Väringen där den spred sig mycket snabbt. Problemet med sjögull är att den i första hand skapar konflikt med människans nyttjande av vatten i form av båtfart, fiske och bad. Även effekter på ekosystemet kan skönjas eftersom sjögull i täta bestånd avskärmar ljus från andra vattenväxter så att en floristisk utarmning åstadkoms. För finns ett uttalat mål att strandzonens biologiska funktion ska bevaras och att den biologiska mångfalden inte ska skadas. Därmed finns det också uttryckt att risker för införande och spridning av sådana arter som motverkar dessa mål ska elimineras. Grundsynen är motiverad då arten inte är naturligt förekommande i den mellansvenska biotopen. Spridningen av sjögull kan befaras ske från såväl fröspridning som växtdelar vilka frigörs vid bekämpning av växten. En bekämpning görs därför mycket svår som en sådan åtgärd fordrar en aktiv och total insats vilket ekonomiska resurser saknas för. Då spridningen av sjögullet och forskning kring dess spridning tagit decennier som växten sprider sig lavinartat innebär att kraftsamling måste göras, i hela vattensystemet, innan hela också drabbas av växten. En spridning av sjögull i , i områden med mindre strömt vatten, påverkar syresättningen i med oöverskådligt negativa effekter . roll som såväl rekreationsområde som vattentäkt för större delen av befolkning är därmed i fara. Ett nationellt ansvar för att motverka växten utbredning är därför nödvändigt. Detta bör ges regeringen till känna.