mot · GT02Ub428 · 2005-10-04 00:00:00 — 4Öka friheten för skolan6 4.1Vikten av ökad lokal frihet6 4.2Alternativa läroplaner och kursplaner6 4.5Undantag från skyldigheten att sätta betyg7 4.9Inför möjlighet till vite9 5Ge eleverna ökad makt10 5.2Stöd för att ta igen10 5.3Engagemang är en merit10 5.4Rätt att överklaga åtgärdsprogram11 6.3Vägen till och från skolan13 7.2Inför en rätt att få betyg omprövade15 8Fria individer trygga elever15 8.2.2Examensordningen för lärarutbildningen är föråldrad16 8.2.3Könssegregerade yrken i skolan16 8.2.4Flickors och pojkars studieresultat17 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att det blir möjligt för skolor med alternativ pedagogisk profil att, efter prövning av , arbeta efter en alternativ läroplan. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att kommunala grundskolor får möjlighet att arbeta efter alternativa kursplaner. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att alla grundskolor får möjlighet att ha egna ämnen inom ramen för skolans val. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att skolor med såväl offentlig som fristående huvudman efter prövning av skall kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödjande av framväxten av profilklasser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nationella timplanen skall avskaffas, i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flexibel skolstart mellan sex och ålder införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flexibel skolstart med möjlighet att börja skolan vid såväl höst- som vårterminens början införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda hur den pedagogiska mångfalden i skolan kan främjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en möjlighet för att förelägga vite bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen skall föreskriva att varje skola skall ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att elever ges rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att den garanterar att det framgår av en elevs slutbetyg om denne varit engagerad i elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete e.d. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att elever ges rätt att överklaga åtgärdsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevers önskemål om specialkost skall respekteras utan krav på läkarintyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevernas inflytande över sin arbetsmiljö skall stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten för elevskyddsombud att medverka i arbetsmiljöarbetet utvidgas till att gälla från skolår 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevskyddsombuden skall ha rätt att kalla in yrkesinspektionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera hur kommunerna agerar för att leva upp till de nya riktvärdena för att minska bullret i förskolan och skolan och att de nya allmänna råden införlivas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till skolskjuts vid växelvis boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Myndigheten för skolutveckling tillsammans med bör få i uppdrag att utforma ett nationellt projekt för säkra skolvägar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att sprida kunskap och information om utomhuspedagogik och den yttre miljöns betydelse för lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens betygssystem skall avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör låta utreda alternativ till dagens betygssystem. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att elever får rätt att få sina betyg omprövade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla barn i svensk grundskola skall ha rätt till modersmålsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om projektet med en genuspedagog i varje kommun. begär att regeringen ser över examensordningen för lärarutbildningen så att den befäster vikten av att studenten skall ha insikt i genusproblematik och kunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhet och motverkar att eleverna stängs in i könsroller. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att öka andelen män som arbetar inom skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör låta utreda vad som ligger bakom pojkars sämre studieresultat i grund- och gymnasieskolan samt kommer med förslag på åtgärder för att avhjälpa problemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos anställda inom utbildningsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att HBT-frågor uttryckligen skall nämnas i kursplanerna för . 1 Yrkande 21 hänvisat till TU. Grön utbildningspolitik är en politik där eleven står i centrum. Vår syn på skolan bygger på att alla människor i grunden är aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. Istället för att göra lärarna, föräldrarna eller facket till den viktigaste utgångspunkten för skolpolitiken tar vi mycket tydligt ställning för att utbildningen i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna. Skolans uppgift är att så långt som möjligt skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens egna villkor. Det finns inte bara ett sätt att bedriva undervisning på. de gröna vill främja mångfalden inom skolan. Vi vill se en utveckling där man stödjer skolornas möjligheter att använda sig av olika typer av pedagogik och att profilera sig på olika sätt. Vi vill att alla ska få plats i skolan, att eleverna ska ges utrymme att utveckla sin egen identitet och att skolan ska fungera inspirerande i denna process. I denna motion för fram förslag till förändringar som gäller . 4Öka friheten för skolan 4.1Vikten av ökad lokal frihet tror att skolan fungerar som allra bäst när varje skola har stort utrymme för att själv utforma sin pedagogik och har frihet att styra över hur man vill arbeta. Likvärdighet ska inte betyda likformighet. vill ge skolorna, rektorerna och lärarna större utrymme för att forma sin verksamhet och utveckla skolan. Att skolgången inte ser likadan ut för alla elever betyder inte att den inte är likvärdig. Vi måste ha förtroende för och lita på att lärare själva kan avgöra vilket som är det bästa sättet att bedriva undervisning på. elever är ingen homogen grupp. Varje elev har skilda förutsättningar. presenterade en rapport som visar att socioekonomisk bakgrund alltjämt påverkar elevernas resultat. Skolgången kan inte vara identiskt uppbyggd för alla. Vi behöver en skola som präglas av hög grad av valfrihet och som uppmuntrar olika profileringar, så att varje elev får utvecklas utifrån sina utgångspunkter. 4.2Alternativa läroplaner och kursplaner anser att det ska vara möjligt för skolor med alternativ pedagogisk profil att få arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor ska arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Att vara tvungen att följa de nationella styrdokumenten fullt ut kan göra detta mycket svårt. Därför anser vi att man efter prövning av ska kunna få undantag från skyldigheten att fullt ut följa den nationella läroplanen, och i stället arbeta efter en annan läroplan. Det betyder inte att det släpps helt fritt att välja vilka styrdokument som helst. En kvalitetsgranskning av bör ske för att pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsende och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. är de fristående skolorna fria att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Det vill vi även fortsättningsvis ska gälla. Vi vill även skapa en sådan möjlighet för de kommunala skolorna. Skolor med offentlig huvudman ska kunna ansöka hos om att få arbeta efter egna kursplaner. ska då pröva att dessa kursplaner till art och nivå väsentligen motsvarar de nationella. Friskolorna har på grundskolenivå möjlighet att inom av tidsutrymmet ha egna ämnen med lokala kursplaner och betygskriterier istället för de ämnen som uttrycks i skollagen. Denna möjlighet ger ett viktigt utrymme för lokal profil och kreativitet. Det här är en frihet som också vill ge kommunala skolor. Detta var också ett förslag som fanns med i förslag. Det handlar till exempel om att kunna ha andra språk som profil än de som man vanligen kan läsa i skolan. Dessa lokala ämnen ska vara likvärdiga andra ämnen och ingå i elevens betygsunderlag då man söker sig vidare. Det är viktigt eftersom det kan vara i just dessa profilämnen som eleven kämpat allra mest och lyckats särskilt bra. välkomnar den utveckling som vi har sett med fler profilklasser i skolor runt om i landet. Vi vill ha ett utbildningsväsende som ger de enskilda eleverna möjlighet att hitta inspiration för att utveckla sin kunskap och sina färdigheter. Möjligheten att få gå i en profilklass kan stärka motivationen både hos elever som generellt är studiemotiverade, och hos dem som kanske annars är på väg att tappa orken. Därför vill vi stödja framväxten av profilklasser i alla ämnen, allt ifrån dans och musik till matematik och engelska, i såväl fristående som kommunala skolor. 4.5Undantag från skyldigheten att sätta betyg Fristående skolor kan sätta betyg om de ansöker om det i samband med ansökan om att få starta verksamhet. De flesta gör det, av friskolorna.1 Vissa friskolor väljer aktivt att inte sätta betyg av flera olika anledningar. Det kan till exempel vara så att det strider mot den pedagogiska inriktning som man arbetar efter. De kändaste exemplen är waldorfskolorna, som tillämpar ett bedömningssystem som skiljer sig väsentligt från det nationella. tycker att det är viktigt att även kommunala skolor kan profilera sig och arbeta efter olika pedagogiska metoder. Det ska till exempel vara fullt möjligt att anordna en waldorfklass i en skola. Det är det inte så länge det inte finns någon möjlighet till undantag från betygssättning för de kommunala huvudmännen, motsvarande den som finns för fristående huvudmän. Därför anser vi att ska tillkännage för regeringen som sin mening att skollagen bör ändras så att skolor med såväl offentlig som fristående huvudman efter prövning av ska kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg, i enlighet med vad som i motionen anförs. En annan åtgärd som vi vill att regeringen ska vidta är att avskaffa den nationella timplanen. Det är den kanske enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. I en individanpassad och målstyrd skola passar en centralt reglerad timplan mycket dåligt in. Det totala antalet garanterade undervisningstimmar anser vi ska finnas kvar. Det är upp till varje kommun eller annan huvudman att avgöra hur man vill arbeta och man ska givetvis kunna arbeta efter egen timplan. En omfattande försöksverksamhet på området har pågått och Timplanedelegationens delbetänkande (SOU 2004:35) visade att erfarenheterna var mycket positiva. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att genomsnittsbetyget i skolor som ingår i timplaneförsöket har ökat något mer än i skolor som inte deltagit i försöket.2 är övertygat om att timplanen kan utgöra ett hinder för elevernas möjlighet att nå goda studieresultat i alla ämnen. Det ska vara möjligt för en elev att lägga ner mer tid och få mer stöd i ett ämne där man ligger långt bort från målen, än i ett ämne där man har mycket goda förutsättningar att nå ett riktigt bra studieresultat. Detta övervägande bör göras av eleven tillsammans med läraren, inte av regeringen. Dagens skolsystem utgår ifrån att barn mognar och utvecklas i samma takt. Men barn mognar i olika takt, pojkar ofta senare än flickor. Därför måste skolstarten vara mer individanpassad och flexibel. Vissa barn är mogna att börja med skolarbetet . Andra är kanske inte mogna förrän och behöver mer tid att få leka av sig innan allvaret börjar och de kan koncentrera sig . Det ska vara barnens utvecklingsnivå som är avgörande för när de ska börja skolan, inte den fysiska åldern. Därför bör det införas en möjlighet till skolstart vid olika åldrar, en mer individuellt anpassad skolstart. finns möjlighet att börja vid sex eller ålder. anser att denna valfrihet bör utsträckas till för att öka möjligheten till individanpassning. Vi tycker också att barn bör ha möjlighet att börja skolan vid både vår- och höstterminernas början. anser att regeringen bör se över hur man kan främja den pedagogiska mångfalden i skolan, och om en möjlig väg kan vara att inrätta en utvecklingsfond till stöd för pedagogisk utveckling i skolan. Det bör vara en fond som är tillgänglig både för friskolor och kommunala skolor, med syfte att underlätta utveckling och prövning av nya pedagogiska vägar och undervisningsmetoder. 4.9Inför möjlighet till vite Det svenska utbildningsväsendet är starkt styrt genom lagar och förordningar. Trots detta förekommer missförhållanden på skolor runt om i landet. tror inte att en stark centralstyrning av skolan garanterar en bra skola. Ovan har vi föreslagit en rad åtgärder för att öka skolornas handlingsutrymme, förslag som vi är övertygade om leder till en högre kvalitet i utbildningen. som vi ger skolorna ökad frihet vill vi att tillsynen skärps. Som ett led i detta vill vi att en möjlighet för att förelägga vite införs. Vite ska kunna bli aktuellt om allvarliga brister upptäcks i verksamheten och dessa brister inte åtgärdats trots påpekande. finns inga reella sanktioner för att tillgripa om en skola missköter sitt åtagande. Den enda möjligheten som finns är att regeringen kan gå in och tvångsförvalta en skola. Det har aldrig hänt, och kommer antagligen aldrig att hända, eftersom det innebär ett mycket stort ingrepp i det kommunala självstyret från statens sida. Vi tycker att det är lika viktigt att elever som går i en skola får en bra utbildning som att de som går i fristående skolor får det. Därför vill vi införa möjligheten till vitesföreläggande för såväl kommunala som fristående skolor. För fristående skolor ser verkligheten annorlunda ut än för de kommunala skolorna. Om en friskola uppvisar allvarliga brister i verksamheten, och dessa brister inte åtgärdas efter påpekande av , kan skolan få sitt tillstånd att bedriva skolan återkallat, och därmed tvingas att stänga. Detta har också skett i ett flertal fall. Införande av möjligheten till vitesföreläggande skulle skapa bättre förutsättningar för friskolorna att verka på ett bra och innovativt sätt. Icke åtgärdade brister kan då följas av vite, vilket ger huvudmannen ytterligare en chans att åtgärda problemen innan skolan stängs och eleverna står på gatan, som man tvingas ta de ekonomiskt kännbara konsekvenserna. anser att offentliga och fristående huvudmän bör verka under så lika villkor som möjligt. Det är inte rimligt att en skola får stänga för en viss förseelse medan en annan endast får ett påpekande för samma förseelse. Sanktionerna bör vara så lika som möjligt för olika huvudmän. 5Ge eleverna ökad makt Skolan har som uppgift att bidra till att fostra demokratiska individer med respekt för medmänniskor och deras olikheter. Ändå är det demokratiska inslaget i skolorna starkt begränsat. Skolan är till för eleverna och självklart ska de ha inflytande över den. För att förbättra förutsättningarna för ökad demokrati inom skolan anser att varje skola ska ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. 5.2Stöd för att ta igen Det ska vara självklart att elever ges möjlighet till arbete med elevinflytande. Eleverna ska därför ha rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning som de missat när de varit frånvarande för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete eller liknande. Tyvärr är det inte så på alla skolor och vi vill därför se en ändring i skollagen som garanterar detta. Elevernas möjligheter att arbeta med elevinflytande ska motsvara de som gäller på en arbetsplats. 5.3Engagemang är en merit Att arbeta med elevinflytande tar tid och kraft. anser att elever som tar ansvar för sin och sina medelevers situation utför ett enormt viktigt arbete och att de därför bör uppmuntras. Därför anser att skollagen bör ändras så att det ska framgå av en elevs slutbetyg om denne varit engagerad i sådan aktivitet. 5.4Rätt att överklaga åtgärdsprogram Elever som har svårigheter i skolarbetet har rätt att få extra stöd i skolan. Enligt skollagens 5 kap. 4 § ska en elev ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst ska ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret. behöver ett särskilt åtgärdsprogram utformas. Detta utformas av skolpersonalen i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare. Åtgärdsprogrammen utgör viktiga verktyg för det pedagogiska arbetet i skolan. De fungerar som uppföljnings- och utvärderingsinstrument och skapar pedagogiska diskussioner. Åtgärdsprogrammen bidrar också till att tydliggöra ansvarsfördelningen i arbetet med barnen, både i relationen mellan hem och skola och mellan olika befattningshavare inom och utom skolan. En undersökning som genomförde 2003 indikerar att många som har rätt till åtgärdsprogram inte har fått något. Uppskattningsvis av eleverna som får särskilt stöd saknar åtgärdsprogram.3 I rapporten konstateras också att en femtedel av de elever som bedömts vara i behov av särskilt stöd inte får någon extra hjälp. Elevernas rättssäkerhet måste stärkas genom att möjlighet till överklagan av åtgärdsprogram införs. Eleverna har enligt lag rätt att få kvalitativt extra stöd, men denna rätt berövas dem alltför ofta. För är det enormt viktigt att dessa elever, som utgör de som har givits sämst förutsättningar att uppfylla målen för utbildningen, får den hjälp de behöver. Den ständigt ökande skara elever som söker individuella programmet till gymnasiet är ett bevis för att detta inte har fungerat. anser att skolan ska tillgodose alla elevers behov, det ska vara självklart att elevernas etiska ställningstaganden respekteras, ett etiskt förhållningssätt borde uppmuntras. Önskemål om mat som är vegetarisk eller vegansk ska accepteras utan krav på läkarintyg. Detta gäller naturligtvis även de elever som på grund av religiös övertygelse behöver särskild kost. Detta innebär att man måste se över kompetensen i skolköken. de gröna anser att våra barns och ungdomars livssituation är en av vår tids viktigaste frågor. Vi måste ha en helhetssyn på ohälsan bland elever och lärare. Vi kan inte fokusera enbart på undervisningen i skolan, utan elevernas livssituation och arbetsmiljö måste också förbättras. De vuxnas arbetsmiljö anses vara viktig och att den är hälsofrämjande är en betydelsefull del i sjukskrivningsdiskussionen. Elevernas arbetsmiljö ses däremot på ett helt annat sätt. I den vuxna miljön är det en självklarhet att arbetsmiljön inte ska präglas av störande ljud, att det finns möjlighet till lugn och ro, att kunna ta en paus emellanåt och att arbetsredskapen är anpassade efter individen. Men elevernas arbetsdag är ofta fylld av oväsen och buller. Skolan är största arbetsplats men har en alltför dålig arbetsmiljö. gäller arbetsmiljölagen för alla elever från och med i skolan. Arbetsmiljön i många skolor är dock fortfarande oacceptabel. Brister i såväl den fysiska som psykiska miljön försvårar för skolan att bedriva en god verksamhet och vittnar om en bristande respekt för de elever och den personal som arbetar där. Arbetsmiljölagen är skriven ur ett fackligt perspektiv och är därför inte anpassad till skolans miljö med demokratiska sammanslutningar som till exempel elevråd. En översyn av arbetsmiljölagen är nödvändig så att den även omfattar ett elevperspektiv. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att bland annat se över hur arbetsmiljölagen kan utvidgas till att omfatta även barn i förskola och fritidshem samt se över elevrepresentanternas befogenheter. vill understryka vikten av att utredningen kommer till resultat som stärker eleverna och deras inflytande över sin arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen ålägger huvudmannen att se till att elevskyddsombud ska ges möjlighet att medverka i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Denna möjlighet är dock begränsad till elever från årskurs sju och uppåt. anser att denna rätt ska införas även för årskurserna 16. Vi anser också att elevskyddsombuden ska ha rätt att kalla in yrkesinspektionen och föreslår att för regeringen tillkännager detta som sin mening. Arbetsmiljön i skolorna präglas alltför ofta av buller. Buller försämrar inlärning och har hälsomässiga konsekvenser i form av höjt blodtryck. Enligt upplever var tredje 10-åring att ljudnivån i klassen är för hög. Länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera hur kommunerna agerar för att leva upp till de nya riktvärdena för att minska bullret i förskolan och skolan och att de nya allmänna råden införlivas. 6.3Vägen till och från skolan Skollagen är otydligt formulerad vad gäller rätten till skolskjuts vid växelvis boende. Det är viktigt att lagen tydliggörs på denna punkt. anser att skolskjuts i skollagen ska föreskrivas som en rättighet för eleven som skall gälla från den adress där eleven är folkbokförd. Möjlighet till skolskjuts vid växelvis boende ska finnas om det inte innebär extra kostnader för kommunen. Det är inte rimligt att en elev ska nekas kliva på en skolbuss som ändå går förbi elevens bostad, enbart för att eleven inte är folkbokförd på den aktuella adressen. Det är enormt viktigt att eleverna kan ta sig till skolan på ett säkert sätt. () har konstaterat att få olyckor inträffar i samband med skolskjuts. De som trots allt inträffar sker vanligen i samband med av- och påstigning. Det är viktigt att se till att busshållsplatser utformas på ett sätt som främjar säkerhet och att gångvägarna fram till hållplatserna är säkra. Även barn som går eller cyklar till skolan utsätts ofta för stor fara. vill därför att Myndigheten för skolutveckling tillsammans med ska få i uppdrag att utforma ett nationellt projekt för säkra skolvägar. Såväl skol- och trafikhuvudmän, bussentreprenörer och polis, som föräldrar bör involveras i detta arbete. Allra viktigast är det naturligtvis att barnen är inflytelserika i detta arbete. Hur den yttre miljön runt skolan ser ut är avgörande för elevernas utveckling på många sätt. Miljön måste vara anpassad till barns förutsättningar och behov och eleverna bör själva ha inflytande över hur den utformas. Ett grundläggande krav är naturligtvis att barnen ska kunna ta sig till skolan och leka i en säker miljö. Det är också viktigt att miljön är befriad från buller och avgaser. Den yttre miljön spelar också en viktig roll för barns lärande och utveckling.