mot · GT02Ub557 · 2005-09-22 00:00:00 — Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra det krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Studenten ska stå i centrum för utbildning och bildning. tar tydligt ställning för kvalitet i högskolan. Vi säger därför nej till den utbyggnad av högskoleplatserna som regeringen föreslår till förmån för att satsa på kvalitet genom att komma till rätta med den urholkning av högskolans resurser med i storleksordningen som skett under den här regeringsperioden. anslår totalt 2006 och 1,4 miljarder för att som ett första steg kompensera lärosätena för att Socialdemokraternas expansion av högskolan varit underfinansierad. Andelen disputerade lärare i högskolan kan komma att minska beroende på pensionsavgångar. anslår därför som en riktad satsning för att öka andelen disputerade lärare i högskolan. 4En högskola med kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet4 4.2Värderingar en förutsättning för kunskapens frihet4 4.3Personlig utveckling och bildning5 4.5Allians för och högskolan6 5.2Varudeklarera den lärarledda tiden9 5.3Högskolepedagogik för universitets- och högskolelärare9 5.4Samverkan med det omgivande samhället11 6.1Kvalitet i den högre utbildningen12 6.4Lägg ned små myndigheter14 7.4Avgifter för utländska studenter utanför EES15 7.7Uteblivna satsningar på fria högskolor17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje högskola bör redovisa hur de etiska frågorna implementeras. avslår förändring av högskolelagen (1992:1434). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att etiska dimensioner integreras i all högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera bildning i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra högskoleförordningen för att i kursplanerna varudeklarera den lärarledda tiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utveckla metoder för värdering av vetenskaplig och pedagogisk skicklighet då lärare i högskolan skall anställas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en högskolepedagogisk utbildning bör krävas för fast anställning som högskolelärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nya masterexamen skall benämnas magister på svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlänga vissa utbildningar till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för att se hur lärosätena skall kunna få andra ägarförhållanden till sina lokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av myndighetsstrukturen inom utbildningsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad individualisering i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad lärcenterverksamhet som stöd för nätuniversitetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av högskoleförordningen för att möjliggöra en försäljning av utbildning till studenter utanför EES. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärosätena bör få i uppdrag att aktivt utveckla ett treterminssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör pröva vilka högskolor som kan vara lämpliga att driva som fristående högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdiga villkor mellan statliga och fristående högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning kring studentinflytande och kårobligatorium. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likabehandling av studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa utvärderings- och kvalitetsarbete. 4En högskola med kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet Vi står bakom det som vi och övriga partier i anfört i två riksdagsmotioner. Den ena berör den högre utbildningens internationalisering med en ny utbildnings- och examensstruktur i anslutning till Bolognaprocessen samt regler för tillträde till högre utbildning. Den andra berör inriktningen i högskolepolitiken med en bredare ansats än regeringens proposition. I föreliggande motion presenteras syn på den högre utbildningen. Den outsläckliga kunskapstörsten är ett av de mest framträdande dragen i den mänskliga naturen. Denna drivkraft har resulterat i att människan under historiens lopp skaffat sig alltmer kunskap om tillvaron, vilket manifesterats i vetenskapliga landvinningar. Med ny kunskap kan vi bättre förstå och förvalta vår värld. Det är utifrån kunskapens fundamentala roll för samhällsutveckling, som månar om den högre utbildningens kvalitet och frihet. Samhället har både behov av och skyldighet att främja vetenskap och vetenskapliga framsteg. måste sökandet efter kunskap och den vetenskapliga verksamheten ha sin utgångspunkt i en medveten etik som slår vakt om de grundläggande värdena i vårt samhälle. 4.2Värderingar en förutsättning för kunskapens frihet Kunskap kan användas både konstruktivt och destruktivt och medför därför ett stort ansvar. Vi lever i en ofullkomlig värld, en värld där människan finns i ett spänningsfält mellan ont och gott och alla människor begår misstag. Dagens kunskaps- och informationssamhälle ställer därför höga krav på människors etiska medvetenhet och förmåga att identifiera, bearbeta och ta ställning i etiska frågor utifrån en helhetssyn. Den vetenskapliga verksamheten måste dels ha etiska ramar, dels ha en levande diskussion om denna etik. De politiska organen måste stifta lagar som utgår från samhällets värdegrund. Såväl enskilda personer verksamma inom universitet och högskolor som vetenskapssamhället i stort har ett ansvar för att verksamheten bedrivs med respekt för värdegrunden. Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund av etik och västerländsk humanism, vilket resulterat i ett öppet och demokratiskt samhälle. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare i denna värdegrund som utgör en god bas för ett lärande klimat och ska vara grundläggande för all utbildning. Dessa värderingar är en viktig förutsättning för ett tolerant och öppet samhälle där mångfald i kunskapsutvecklingen råder. 4.3Personlig utveckling och bildning Studier på högskolenivå innebär en stor investering för den enskilda studenten, men även för samhället. En av grundstenarna i den kristdemokratiska politiska filosofin, personalismen, utgår från en helhetssyn på människan och tar hänsyn till att hon har både kroppsliga, själsliga och andliga behov. Detta påverkar såväl utformning av som innehåll i den högre utbildningen. Högre utbildning är ett sätt att möta människors strävan efter utveckling och kunskap och var och en som har intresse av och förutsättningar för universitetsstudier ska därför beredas möjlighet till detta. Att öppna utbildningsplatser för sökanden som gjort ett medvetet och fritt val innebär att denna mänskliga resurs får utvecklas och växa. Förutom goda förkunskaper är studentens motivation en avgörande faktor för att nå studieframgång. anser därför att den enskilda studentens nyfikenhet och kunskapssökande ska stå i centrum för den högre utbildningens inriktning och dimensionering. Kunskap har ett värde i sig, och förmedlingen och utvecklingen av kunskap kan inte alltid mätas enbart i kortsiktiga nyttotermer. En politik för kunskapsbyggande ska utgå från den enskildes personliga drömmar, önskemål och krav. Alla ska ha frihet att välja sin framtid. All högre utbildning ge både historiska och filosofiska perspektiv på kunskapsutvecklingen, och ska vara av sådan bredd att den bidrar till individernas personliga utveckling, vidsynthet och bildning. Den högre utbildningen ska bygga vidare på den kunskap som gymnasieskolan ska ge och främja individernas förmåga till ett vetenskapligt förhållningssätt. ser positivt på att fler fått tillgång till högre utbildning, men vi har ifrågasatt att utbyggnaden inte fått en fullständig finansiering. Regeringen vill nu tillföra ytterligare 15800 platser till högskolan för 2006. föreslås kvalitetsförbättringar för . Hade kvaliteten varit det viktigaste för regeringen hade satsningen haft omvända proportioner, eftersom högskolans resurser enligt Sulf urholkats sedan regeringen tillrädde . går det inte att undvika misstanken att de nya högskoleplatserna i första hand är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. verkar också ambitionen från Socialdemokraternas och stödpartiernas sida vara att alla högskolor ska göra allt. Alla högskolor verkar sträva efter att tilldelas vetenskapsområden, dvs. att få fasta statliga forskningsanslag. Alla högskolor ska ha så stor bredd och så stort djup som möjligt. Eftersom är ett litet land är en sådan organisation inte rimlig, eftersom studentvolymerna inte räcker till för det. förespråkar en ökad profilering bland lärosätena, kombinerat med ett ökat samarbete mellan lärosäten, för att skapa bättre förutsättningar för både bredd och fördjupning i utbildningarna. 4.5Allians för och högskolan Det övergripande målet för , där , ingår, är att förbättra kvaliteten i den högre utbildningen för att skapa en högre utbildning i världsklass. Fler utbildningsplatser måste därför åtföljas av en resursförstärkning, som gör det möjligt för lärosätena att upprätthålla kvaliteten. vill främja den högre utbildningen i . Målet för den högre utbildningen är att garantera förutsättningarna för en högre utbildning i världsklass att garantera den högre utbildningens och forskningens frihet att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka och självständiga lärosäten att fokusera på kvalitet i den högre utbildningen att ge lärosätena och studenterna goda förutsättningar för internationellt samarbete och utbyte. vill uppnå detta genom att främja internationaliseringen och den högre utbildningens kvalitet genom att införa en internationellt gångbar masterexamen beslut om utfärdande av masterexamen ska fattas av efter kvalitetskriterier, att främja kvaliteten i den högre utbildningen genom att ställa krav på fördjupning i huvudämnet i examensbeskrivningen både i kandidat- och magisterexamen och i den nya masterexamen, att hänsyn ska tas till studenternas val av utbildning, till samhällets behov samt till att kvaliteten säkras vid dimensioneringen fler platser till högskolan måste åtföljas av de resurser som krävs för att kvaliteten ska bibehållas, att minska den sociala snedrekryteringen, att antagningssystemet ska sända tydliga signaler till gymnasieelever: det ska löna sig att läsa fördjupningskurser och ämnen som är relevanta för högskoleutbildningen, att alla som antas till högre utbildning ska ha goda förutsättningar att klara utbildningen; därför föreslår vi att kraven för grundläggande behörighet höjs samt att ett system med särskilda områdesbehörigheter och viktning av betyg ska införas, att se över resurstilldelningssystemet till den högre utbildningen så att det i högre utsträckning tas hänsyn till studenternas val samt utbildningens kvalitet, att avpolitisera universitets- och högskolestyrelserna och öka lärosätenas frihet att själva råda över verksamheten. utgångspunkter för högskolepolitiken är kunskap kvalitet valfrihet trygghet. På övergripande nivå ser följande modell: Universiteten har ansvar för ett brett utbildningsutbud och excellenta forskningsmiljöer med djup på forskningsnivå i kraft av volymer och etablerad kompetens. Högskolorna har en bredd i grundutbildningen, är framstående på undervisning och erbjuder excellenta undervisningsmiljöer samt löser forskningsanknytningen via samarbete med universiteten. Grundutbildningsanslagen innehåller en avsatt del för vetenskapsanknytning och lärarens forskning, så att lärarnas kompetens kan upprätthållas och stärkas. Högskolor kan ha forskningsområden där nationellt och internationellt ledande forskning bedrivs. Detta behöver inte vara ett helt vetenskapsområde. Det måste också vara möjligt att ge forskningsanslag till avgränsade områden, utan att tilldelas ett helt vetenskapsområde. All utbildning i kvalificerat yrkeskunnande samlas i regionala yrkeshögskolor. Dessa tankar utvecklas i en särskild motion om yrkesutbildning. All högre utbildning ska knytas till en levande forskningsmiljö. Högskolor och universitet kan dock inte på alla forskningsfält bedriva egen forskning och ligga i forskningsfrontens framkant. Därför ska högskolor och universitet stimuleras att profilera sig inom ett begränsat antal områden. Denna profilering ska utgöra bas för permanenta statliga forskningsmedel och leda till rätt att utfärda doktorsexamen. Kvaliteten i de övriga ämnena där högskolorna bedriver grundutbildning bör garanteras genom att högskolorna stimuleras till samarbete med andra lärosäten där dessa ämnen är profilerade. På så sätt knyts även dessa ämnen till forskningsmiljön. Konkurrens mellan lärosäten är en viktig drivkraft för stärkt utbildningskvalitet. krävs samverkan för att resurserna ska kunna utnyttjas effektivt. Balansen är nu sådan att lärosätena ser varandra alltför mycket som konkurrenter och alltför lite som samverkansaktörer inom grundutbildningen. Om tyngdpunkten förskjuts i riktning mot ökad samverkan ökar förutsättningarna för att få till stånd starkare, om än färre, miljöer för de olika ämnena vid svenska universitet och högskolor. Lärosäten som samverkar bör premieras för det. Vi vill också reducera det politiska inflytandet över lärosätena. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det skrivs in i högskolelagen att universitet och högskolor skall i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Det som efterfrågas är en viktig komponent i forskning och undervisning. Förslaget är ett uttryck för politikers vilja att styra över innehållet i universitetens verksamhet. avvisar därför regeringens förslag till lag. En konsekvens av den kristdemokratiska personalismen är bildningstanken. Högskoleutbildning ska inte bara ge studenterna specifika ämneskunskaper för ett framtida yrke: den måste också leda till personlig utveckling, samhällsengagemang och kritiskt tänkande. Det nuvarande resurstilldelningssystemet, där uppnådda studieresultat inom ämnes- och programstrukturer avgör resurstilldelningen, motverkar den bredare bildningen. De strängare regler som infördes inom studiemedelssystemet minskar också möjligheterna för studenter att skaffa sig en bredare allmänbildning inom högskolans ram. För att bättre motsvara en modern syn på bildning måste svensk högre utbildning förändras så att utbildningarnas innehåll breddas, bidrar till studenternas personliga utveckling, förstärker kopplingar mellan teori och praktik/livserfarenhet och gör högre utbildning och forskning tillgänglig för fler. anser att en förändring av anslagssystemet för den högre utbildningen måste innehålla ett särskilt stöd för bildningsaktiviteter. Den utredning som tillsatts för att se över resurstilldelningssystemet bör lämpligen se hur bildning kan stimuleras bättre i ett vidareutvecklat system. I senare tids internationella utbildningsfilosofiska debatt är det en tydlig tendens att etikfrågor kommit i fokus. Norm- och värderingsfrågor avhandlas intensivt på olika områden och inte längre enbart inom ramen för filosofisk och teologisk etik. besätts tjänster inom bl.a. vårdetik, medicinsk etik och miljöetik. Detta har på flera håll utvecklats till egna akademiska discipliner. Det tycks finnas ett allt starkare behov inom högskolevärlden av att fördjupa diskussionen kring etiska värderingar och moraliskt handlande som nödvändiga element i vardagen. Vad innebär begrepp som etik och moral, akademisk frihet, lojalitet mot överordnade, kollegialitet, respekt för studenter, professionalism, yrkesetik? Detta är exempel på frågeställningar som etiska samtal kan vara ägnade att belysa. anser att etiska aspekter bör vägas in i samtliga utbildningar. Varje högskola bör ges i uppdrag att redovisa hur de etiska frågorna implementeras. bör få i uppdrag av regeringen att verka för att etiska dimensioner, utifrån samhällets värdegrund, naturligt integreras i den högre utbildningen. 5.2Varudeklarera den lärarledda tiden Högskolelagen (1 kap. 9 §) anger vad den grundläggande högskoleutbildningen ska ge studenterna. Målsättningarna går inte att uppfylla utan ett adekvat stöd i form av lärartid och annan handledning. Undersökningar visar att lärosätena sett sig tvingade att dra ned på lärartid, eftersom regeringens till synes ogenomtänkta och ofinansierade platsökning i högskolan inte har åtföljts av tillräckliga resurser. Den genomsnittliga löneökningen för lärare är lägre än den pris- och löneuppräkning som lärosätena fått från staten, vilket gjort att lärosätena tvingats bekosta löneökningarna genom att minska andelen lärare. konstaterade en statlig utredning att cirka tio timmars undervisning är ett minimikrav för att kvaliteten i utbildningen ska vara säkrad. Vid universitets humanistiska och samhällsvetenskapliga fakultet har studenterna fått nöja sig med två till fyra timmars undervisning . Socialdemokraterna har använt den högre utbildningen som ett medel för att reglera överskott på arbetskraft snarare än att satsa på högskolan för dess egentliga uppgifter. Det har lett till avsevärda problem med kvaliteten. finns inga garantier, ingen varudeklaration som visar studenterna omfattningen av lärarledd undervisning och handledning m.m. menar att det är viktigt att en sådan införs. För varje kurs bör fastställas en miniminivå av lärarlett stöd genom t.ex. föreläsningar, seminarier, handledning och annan pedagogisk vägledning som studenterna har rätt till. anser att en tionde punkt bör införas i högskoleförordningens 6kap. 7 § (som stadgar vad en kursplan ska innehålla), nämligen: 10) omfattning av lärarledd undervisningstid eller motsvarande. 5.3Högskolepedagogik för universitets- och högskolelärare Vid anställningsförfarande av lärare i högskolan visar erfarenheten att stor vikt tillmäts de vetenskapliga meriterna, bl.a. beroende på att de pedagogiska meriterna är svåra att mäta. anser att stor vikt bör läggas vid både vetenskaplig och pedagogisk skicklighet och att metoder för att säkerställa och utveckla detta bör åstadkommas av . Eftersläpningen i andelen disputerade lärare är stor, speciellt vid de yngre lärosätena. Adjunkterna betyder mycket i undervisningen. Mot bakgrund av att adjunkterna är en större grupp än lektorerna, är det rimligt att yngre respektive nyanställda adjunkter erbjuds möjlighet att inom anställningen genomgå forskarutbildning. Målsättningen måste vara att andelen disputerade lärare når av högskolans lärarkår. Vidare är det angeläget att lärarnas kompetensutveckling säkerställs. Varje lärare bör ha en egen skriftlig kompetensutvecklingsplan som kontinuerligt uppdateras i samråd mellan läraren och lärosätet. anser att både adjunkter och lektorer har en given plats inom högskolesfären. Mot den bakgrunden anser vi att det ska vara möjligt att profilera sig som enbart högskollärare eller forskare. Det är inte allom givet att vara en god pedagog, och det är inte allom givet att vara en god forskare. Högskolans struktur måste skapa sådana möjligheter att människors olikheter kan tas till vara. Möjligheter att skapa tidsbegränsade lärartjänster, exempelvis vid de konstnärliga högskolorna, är viktigt för att få möjlighet att inhämta kunskap och inspiration från fältet. Den undervisande personalens kompetens är av avgörande betydelse och därför bör all undervisande personal i högskolan ges en praktisk pedagogisk utbildning. är positiva till att en högskolepedagogisk utbildning krävs för fast anställning som högskolelärare. Vi ser fördelar i en nationell modell där lärosätena får ansvar för den pedagogiska utbildningen av lärare i hela landet inom ett ämnesområde. Det innebär exempelvis att alla högskollärare i kemi genomgår en pedagogisk utbildning vid endast ett lärosäte i , en utbildning som vilar på praktisk pedagogik och hur denna kan användas specifikt för högskolekurser i kemi. Vi anser inte att det i första hand är utbildning i form av generella teorier som behövs, utan ämnesdidaktik, handledarskap och kunskap om utvärdering och om olika examinationsformer. Anknytningen till den egna verkligheten kan ge kursen ett större värde för läraren, och möjligheterna att utbyta idéer med ämneskolleger kan utveckla det egna arbetssättet. Några områden som bör ges särskild uppmärksamhet är olika pedagogiska metoder, som exempelvis problembaserat lärande, PBL informationsteknik, Internet m.m. och dess användbarhet för studenternas lärandeprocess vetenskapsteori som ett verktyg och ett förhållningssätt i studenternas kunskapsinhämtning. Ambitioner som innebär konkretisering av de pedagogiska meriterna innebär att studenterna kan få ännu mer engagerande och intressanta lärare, liksom att anställningsförfarandet blir enklare på denna punkt. Likaså kan ett bra pedagogiskt meriteringssystem underlätta lönesättningen. är nästan hälften av högskolelärarna eller äldre. Medan antalet studenter ökat med har antalet lärare bara ökat med . För att ändå bibehålla kvaliteten i grundutbildningen har lärarna i ökad utsträckning arbetat oavlönat. Det har lett till ökad utbrändhet bland lärarna. Eftersom lärarkåren i högskolan är bärande i den högre utbildningen, gör detta att frågan om de förändrade arbetsvillkoren måste tas på stort allvar. Förändringar i resurstilldelningssystemet som ökar lärartätheten är en mycket viktig framtidsfråga, både vad gäller villkoren för dagens lärare och som en del i att attrahera fler till en karriär inom det högre utbildningssystemet. 5.4Samverkan med det omgivande samhället är högskolans tredje uppgift, dvs. samverkan med det omgivande samhället, inskriven i högskolelagen. Det handlar dels om att arbeta framgångsrikt med att utveckla ny kunskap tillsammans med näringsliv och offentlig sektor, dels om att föra ut resultaten av forskning och utbildning till allmänheten. Det handlar också om att i samspel med arbetsmarknaden utforma nya utbildningar och ge studenterna möjligheter till omvärldskontakter . För att utveckla en regions konkurrenskraft är ett väl fungerande samarbete mellan näringsliv, offentlig sektor och akademi av stor betydelse. ser positivt på att universitet och högskolor i högre utsträckning än tidigare blir aktiva medspelare i den regionala utvecklingen. I ett nära samspel med näringsliv och offentlig sektor blir akademin en viktig resurs för att stärka regionens konkurrenskraft i en alltmer globaliserad ekonomi. I högskolepropositionen föreslår regeringen att examensbenämningen för den nya avancerade nivån ska vara snarare än magister. Den nya termen införs bl.a. för att undvika missförstånd jämfört med den äldre magisterexamen. tillbakavisar detta argument och menar att skillnaden i innehåll mellan den nya och den gamla magisterutbildningen bör framgå genom t.ex. ett Diploma supplement. menar att en examen i rimligen bör ha ett svenskt namn, magister. Vidare kan se ett värde i att bibehålla de starka svenska varumärken som arkitekt och civilingenjör utgör och värna deras internationella gångbarhet. Därför måste det ses över om de svenska utbildningarna kan förlängas från 4,5 till . I regeringens proposition Ny värld ny högskola (prop.