mot · GT02MJ351 · 2005-09-29 00:00:00 — Hiv, sexualitet och reproduktiv hälsa14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av tydlig och lättförstådd kundinformation för att stärka konsumentens möjlighet att prioritera näringsriktiga, hållbara och nyttiga livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att krav skall ställas i all offentlig upphandling på ekologiska och närproducerade livsmedel som ett förstahandsalternativ.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta regeringen utreda eventuella hälsoeffekter av punktskatter på socker och onyttiga fetter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändrade regler för ingrediensmärkning så att sockerhalt i livsmedelsindustrins produkter alltid tydligt framgår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda de eventuella riskerna med artificiella sötningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av innehållsdeklarationer av godis. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att i alla sammanhang där så är möjligt beakta åtgärder för att minska luftföroreningarna i syfte att förbättra folkhälsan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en inventering skall genomföras av vilka åtgärder kommunerna har vidtagit för att minska bullret i respektive kommun.3 begär att regeringen lägger fram förslag till en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regler bör utarbetas för att bullerfria rekreationsområden skall kunna inrättas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringen av kvinnor när det gäller ekonomiskt stöd och fördelning av träningslokaler för motion och idrott inte är acceptabel.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mer motion i skolan.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statligt stöd till motion och idrott i än högre utsträckning skall kanaliseras till flick-, pojk- och breddidrotten.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs särskilda insatser för att främja invandrares folkhälsa.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låter utreda hur stödet till idrotten påverkas vid en avreglering av spelmarknaden.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den s.k. idrottsmiljarden skall göras om till en folkhälsomiljard.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den restriktiva svenska alkoholpolitiken skall upprätthållas med en bibehållen skattenivå.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall agera kraftfullt för en hög miniminivå på alkoholskatter inom EU.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , med hänsyn till folkhälsan, skall återinföra införselkvoter för alkohol i nivå med dem som gällde före EU-inträdet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regelverken för tobaksförsäljning behöver skärpas och att regeringen skall låta utreda huruvida licensiering av tobakshandeln är en lämplig metod.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ är nödvändiga för att stärka icke-rökarnas möjligheter att slippa utsättas för passiv rökning i sina bostäder samt så långt möjligt även i offentliga miljöer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till särskilda avgiftningsplatser för kvinnor som missbrukar narkotika.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta fram ett nationellt handlingsprogram för hur den psykiska hälsovården skall utvecklas inom primärvården.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta fram könskonsekvensanalyser av reformer som vårdgarantin, läkemedelsreformen och arbetet med att ta fram prioriteringslistor.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialtjänstlagen 5 kap. 11 §, i enlighet med vad som anförs i motionen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskningen kring mäns våld mot kvinnor behöver stärkas.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram nationella gränsvärden för strålning från mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten skall gå före i sin egen upphandling och enbart köpa märkta lågstrålande telefoner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att krav bör ställas på tillverkare av mobiltelefoner att tydligare redovisa strålningsvärden i sin marknadsföring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör göra en kunskapssammanställning över hur elöverkänsligas behov möts.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att öka kunskaperna om de skadliga sidorna av spel och spelande samt föreslå åtgärder för att hantera den oroande utvecklingen på området.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att annonsering och reklam för alla spel om pengar skall förbjudas.5 1 Yrkandena 2 och 28 hänvisade till FiU: 2 Yrkandena 3 och 1719 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 7, 8, 10 och 21 hänvisade till BoU. 4 Yrkandena 9, 14, 20, 2226, 30 och 31 hänvisade till SoU. 5 Yrkandena 11, 13, 15, 16 och 32 hänvisade till KrU. 6 Yrkande 12 hänvisat till UbU. Folkhälsa är ett mycket vitt begrepp, som sträcker sig över i stort sett alla livets områden. Till de faktorer som påverkar vår hälsa hör maten vi äter, vår omgivande miljö, motion, konsumtion av alkohol, narkotika och tobak, möjlighet till självbestämmande och delaktighet, sociala nätverk osv. Medan hälsa kan ses som en resurs för individen utgör folkhälsa ett mål för samhället. Förslag för en bättre folkhälsa kan alltså läggas fram inom en lång rad områden. Det är värt att notera definition: Hälsa är inte bara frånvaron av sjukdom utan ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. definierar folkhälsoarbete som planerade och systematiska insatser för att främja hälsa och förebygga sjukdom. En uttalad avsikt är att påverka faktorer (frisk-, skydds- och risk-) och förhållanden (struktur och miljö) som bidrar till en positiv hälsoutveckling på befolkningsnivå. Insatserna kan vara samhälls- och/eller grupp-, respektive individinriktade. de gröna anser att den framtida hälso- och sjukvården i mycket större utsträckning skall ägna sig åt att förebygga sjukdom och ohälsa i stället för att som lägga resurserna på att reparera redan inträffade skador. Det bästa är naturligtvis åtgärder som kan bidra till att människor inte alls behöver bli sjuka eller uppleva ohälsa. I den här motionen lägger vi fram förslag inom några av de områden som vi anser har stor betydelse för folkhälsan, däribland förslag på utredningar om punktbeskattning av vissa varor. Vi behöver mat som är rik på näringsämnen och fri från miljögifter, antibiotika, tillväxthormoner, bakteriesjukdomar och bestrålning. har våra levnadsvanor skapat hälsoproblem: Felaktig kost kan orsaka bl.a. cancer, hjärt-kärlsjukdomar och diabetes, men också psykiska problem genom brist på ämnen. Om man läser en kosttabell stämmer inte värdena med dagens verklighet för mineraler och energiinnehåll i olika enskilda produkter. Odlingsmetoder med konstgödning har lett till större vattenhalter och svagare cellväggar, och därmed sämre hållbarhet och smak. Vikt, volym och utseende är reklamvänliga egenskaper som gynnar försäljning. Vi anser därför att samhället bör underlätta för kunden att blunda för dessa egenskaper och i stället uppmärksamma näringsinnehåll, hållbarhet, nytta och arom hos livsmedlen. vill öka satsningarna på offensiv information om matens betydelse för hälsan. Stat, kommuner och landsting handlar för och kan med sina inköp styra produktionen i ekologisk riktning. Krav bör därför ställas i all offentlig upphandling på ekologiska och närproducerade livsmedel. Ett växande folkhälsoproblem är fetma och övervikt, inte minst hos barn. I är nu över hälften av männen, en tredjedel av kvinnorna och ungefär en femtedel av barnen överviktiga eller feta. Andelen människor med fetma, som kan leda till allvarliga hälsorisker, har fördubblats . Felaktig kost kan orsaka både cancer och hjärt-kärlsjukdomar. Faror finns med för lite fibrer, för mycket onyttiga fetter, socker och salt. har sockerfällan uppmärksammats allt mer, bl.a. har hög läskkonsumtion i flera undersökningar visat sig vara förknippat med övervikt. Detta kan förklaras av att socker i flytande form inte ger samma mättnadskänsla som kolhydrater i fast form. Problemen med fetma och övervikt kan övervinnas med ändrade kostvanor och mer fysisk aktivitet. används ekonomiska styrmedel med framgång i folkhälsoarbetet, när det gäller t.ex. punktskatter på tobak och alkohol. Däremot intar en särställning i genom att inte beskatta vare sig läsk, choklad eller annat godis. Punktbeskattning på läsk/godis tillämpas i ett antal länder: , , , , , och . Högst är läskskatten i med per liter, och där har konsumtionen tydligt följt prisnivån. En motsvarande skatt i skulle kunna leda till en minskning av läskkonsumtionen på , enligt . För fetter gäller att smör, kallpressade oljor och fet fisk ofta är nyttiga, medan det onaturliga fettet, främst det härdade, kan vara skadligt. För att införa punktskatter på onyttiga fetter och socker behöver flera gränsdragningsfrågor lösas. Är det råvaran eller färdiga produkter som skall beskattas, och i vilket led i försäljningen skall skatten tas ut? Hur påverkas gränshandeln vid olika prisnivåer osv.? vill låta regeringen utreda vilka hälsoeffekter som kan uppnås med en punktbeskattning på socker och onyttiga fetter. Vi äter mer socker eftersom sockret är dolt i maten: Svensken äter socker motsvarande 3540 sockerbitar per dag. Rekommenderat maxintag motsvarar 16 sockerbitar, dvs. av kroppens näringsintag bör komma från socker. Socker finns inte bara i godis utan också i fruktyoghurt, ketchup och frukostflingor samt inte minst i läsk. är det svårt som konsument att lokalisera det vanliga sockret, eftersom producenten inte har något krav på sig att uppge exakt sockerhalt, bara att ange ingredienserna i fallande skala. Detta anser vi är otillräckligt. Livsmedelsindustrin bör därför få i uppdrag att ändra sin ingrediensmärkning så att det tydligt framgår vilken sockerhalt produkten innehåller. är söta produkter ofta riktade till barn, med fantasifulla omslag och glada färger som gör att barnen knappast sträcker sig efter de hälsosammare alternativen. Vi anser att förpackade livsmedel och godis skall förses med innehållsdeklarationer som tydligt visar innehåll av exempelvis socker och fett per . Lösviktsgodis bör ha en tydlig innehållsdeklaration som i butiken finns lättillgänglig för konsumenten. används artificiella sötningsmedel i många s.k. light-produkter. Dessa kan innebära risker, som ännu inte är fullt utforskade. T.ex. har aspartam en förmåga att i kroppen under vissa betingelser bilda giftig fenylalanin, metanol och formaldehyd. anser att regeringen skall låta utreda de eventuella riskerna med artificiella sötningsmedel. Vår omgivande miljö är av stor betydelse för folkhälsan. luft, rent vatten och gröna miljöer är grundläggande, liksom goda kunskaper om hur främmande ämnen påverkar vår hälsa. Yrkanden som gäller kemikaliseringen av vår vardagsmiljö kopplat till folkhälsan har vi samlat i motionen Kemikalieexponeringens konsekvenser för folkhälsan, MJ592. Luftföroreningar skadar barns lungor för livet, och förkortar våra liv lika mycket som trafikolyckor. Nedsatt lungkapacitet är en riskfaktor som ökar dödligheten i både lungsjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar. Förhållandevis låga nivåer av partiklar och kväveoxid ger tydliga effekter, och det är biltrafiken som är huvudkällan till de skadliga ämnena. Vi anser att avgaskraven måste skärpas så att bättre reningsmetoder, miljövänligare drivmedel och bättre motorer tas fram. Nollutsläpp skall eftersträvas. Ny forskning har även visat att partiklar som slits upp från vägbanan och sprids i luften har stora hälsorisker. Vi arbetar för minskat onödigt bilanvändande och ökade satsningar på kollektivtrafiken. För att utsläppen skall minska är det viktigt att människor uppmuntras att utnyttja kollektiva färdmedel, till samåkning och till att gå och cykla i större utsträckning än . Gröna miljöer har stor betydelse, både för människors välbefinnande och som lunga åt staden. Grönskan renar luften från stoft och avgaser, dämpar buller och påverkar även stadens klimat positivt genom att grönskan dämpar vindar, höjer luftfuktigheten och utjämnar temperaturskillnader. Vi ser det därför som viktigt att kommunerna kartlägger och inventerar sina grönområden. Målet bör vara att öka medborgarnas kunskaper om gröna miljöers betydelse och därmed öka förståelsen för den kommunala kostnaden, samt sist men inte minst öka användningen av de gröna miljöerna. Den gröna skatteväxlingen är viktig för att minska de miljöstörande faktorerna i vår omgivning och därigenom skapa förutsättningar för bättre folkhälsa. Kunskaperna kring sambanden mellan vår hälsa och skadliga faktorer i miljön är otillräckliga . Därför behövs stöd till tvärvetenskaplig forskning. Att ständigt utsättas för ljud och oljud framkallar stress. Nära 1 miljon människor besväras av buller i sina bostäder och 1,6 miljoner störs av vägtrafikbuller. drabbas ett antal människor av hörselskador i miljöer med för höga ljudnivåer. Enligt har 1,5 miljoner svenskar någon form av tinnitus, varav 50000 mycket svår. Nya studier har visat ett samband mellan trafikbuller och högt blodtryck, som är en av de starkaste riskfaktorerna för att få hjärtinfarkt (Arbets- och miljömedicin, , ). Vi anser att problemen med buller skall ha hög prioritet i folkhälsoarbetet. Därför bör regeringen ge lämpliga myndigheter, t.ex. länsstyrelserna, i uppdrag att lämna förslag på åtgärder. Länsstyrelserna bör även inventera vilka åtgärder kommunerna vidtagit för att minska bullret i respektive kommun. Vi vill se mer forskning kring dels buller och dess påverkan på människors hälsa, dels kring hur bullret från bilarna och bilåkandet kan minska. Möjligheten att införa generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer i offentliga lokaler, i linje med intentioner, bör utredas. Vi anser att en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler bör införas. Bullerfria rekreationsområden behövs, i exempelvis fjäll- och skärgårdsmiljöer, med strängare regler för motorbåtar, snöskotrar och annat som annars förorenar tystnaden. Fysisk aktivitet är viktig både för den psykiska och fysiska hälsan. Ett av de senaste exemplen på detta är forskning som visar att män som lider av kärlkramp mår bättre av 20 minuters cykling per dag än av s.k. ballongsprängning. Motion förebygger sjukdomar och besvär, och motverkar övervikt. Regelbunden fysisk aktivitet leder också till att man mår bättre genom att man blir avstressad som man får mer ork och energi. I är idrottsrörelsen den största folkrörelsen och dess verksamhet har mycket stor betydelse för folkhälsan. Det offentliga bör fortsätta att arbeta aktivt för att fler skall se motion som ett naturligt inslag i vardagen. Kommunerna bör även se över och förbättra säkerheten längs barnens skolvägar, så att de i större utsträckning kan välja att gå eller cykla till och från skolan. anser att själva begreppet idrott måste breddas. Det viktiga är att man rör sig, och utöver idrott och motion kan begreppet rörelse användas. I skolan behöver detta inte ske i en traditionell gymnastiksal utan kan minst lika bra, eller t.o.m. bättre, ske på andra ställen. En lång promenad i skogen ger både rörelse och naturupplevelser. Man slipper då också det ibland destruktiva momentet med tävlan och jämförelse, som oftast sker under en traditionell idrottslektion. Detta bör man komma bort från. Idrott kan också vara dans och så mycket annat, det viktiga är den fysiska aktiviteten. Det naturliga vore att varje skola ges goda förslag på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet i skolan. Det måste skapas tid och plats i skolan för alla elever att kunna ha ett pass med rörelse. Unga och gamla, kvinnor och män alla borde vi ha samma rätt till samhällets olika arenor för träning. Så är det inte , flickor och kvinnor diskrimineras genomgående. Därför måste damidrotten ges bättre villkor, ekonomi och träningstider. Samhällets resurser skall i första hand kanaliseras till flick-, pojk- och breddidrotten, dvs. den del av idrotten där de allra flesta kan vara med. Till breddidrotten räknar vi också handikapp-, korp- och motionsidrott. Studier har visat att det i flera invandrargrupper är vanligare att inte motionera än det är bland infödda svenskar (bl.a. , 2000:3). Det är också vanligare att lågutbildade inte motionerar på sin fritid än att högutbildade inte gör det. För att öka invandrades, speciellt kvinnors och flickors, möjligheter till motion, har man i en del kommuner infört speciella tider för kvinnor att besöka badhus. På en del ställen har man också haft grupper av kvinnor som lärt sig cykla. Detta är bra exempel på hälsosatsningar, som även kan motverka utanförskap i samhället. Det behövs en övergripande strategi för hur samhället skall kunna stödja ideella verksamheter . Många verksamheter får stöd genom att överskottet från det svenska spelmonopolet fördelas till bl.a. idrottsverksamhet. Idrotten är med andra ord spelberoende och dess framtida finansieringsbas riskerar att bli rejält urholkad i takt med den utveckling vi ser på spelmarknaden, där Internetspelbolagen tar en allt större andel. vill inte ha en avreglerad spelmarknad av flera skäl. Dels befarar vi ett ökat individuellt spelberoende med sociala tragedier som följd och med en ökad belastning för kommunernas socialförvaltningar, dels ser vi att pengarna till idrottsrörelsen minskar. vill därför att regeringen skall utreda hur idrottens stöd påverkas vid en avreglering av spelmarknaden. Den s.k. Idrottsmiljarden, eller Handslaget som projektet också kallas, innebär att idrottsrörelsen får . Idrottsrörelsen å sin sida tar på sig att bl.a. fördjupa sitt samarbete med skolorna. Idrottsmiljarden är en del av arbetet för att öka den fysiska aktiviteten bland elever i skolan. Syftet är att skapa förutsättningar för att få andra barn än de som redan är aktiva inom idrotten att vilja röra på sig. Pengarna kommer från överskottet i AB . Det är ett lovvärt projekt och det finns anledning att fundera över ett mer långsiktigt bidrag när projektet avslutas och utvärderingen är gjord. En invändning kan göras mot att särskilt stödja fysisk aktivitet som innebär tävling. Vi föreslår därför att idrottsmiljarden görs om till en folkhälsomiljard i samband med att avtalet med löper ut. Fysisk aktivitet som inte innehåller tävlingsmoment är väl så viktig för folkhälsan och vänder sig till betydligt bredare grupper. Alkoholkonsumtionen är ett av de främsta folkhälsoproblemen . Sedan inträdde i EU har alkoholkonsumtionen ökat med . De negativa konsekvenserna av detta, t.ex. i det ökande antalet alkoholförgiftningar, har börjat märkas. beräknas samhällets totala kostnader för alkoholen till , en ökning från 110 miljarder . I summan räknas in produktionsbortfall på grund av dödsfall, förtidspensionering, sjukfrånvaro, arbetshandikapp, sjukvård, socialvård, kriminalvård, egendomsskador och förebyggande åtgärder. Andra parametrar, som förlorad livskvalitet och otrygghet, är svårare att mäta. Våld i hemmet har mycket ofta en koppling till alkoholbruk. Tredje part och anhöriga får ofta stora och ekonomiska problem och livslånga störningar, förutom rent fysiska skador som kan förekomma. Mellan 5000 och 7000 människor dör av sjukdomar eller skador relaterade till alkohol. 16000 bilister beräknas köra i påverkat tillstånd och närmare vart tredje dödsfall i trafiken är alkoholrelaterat. Vi vill värna en restriktiv alkoholpolitik genom ett bibehållande av Systembolaget, höga alkoholskatter och alkoholfria miljöer. Skatten på alkohol skall vara hög för att dämpa konsumtionen, begränsa missbruket och bidra till att täcka samhällets kostnader för dess konsekvenser. Fler alkoholkontroller i trafiken behövs liksom skärpta gränskontroller. Det är viktigt att polisen ges särskilda resurser för att bekämpa brottsligheten kring olaglig alkoholhantering. Även måste tillföras resurser för att kunna upprätthålla en nivå på gränskontrollen så att illegal införsel av alkohol och vidareförsäljning kan minimeras. EU-medlemskapet har inneburit kraftigt ökade införselkvoter för alkohol. var det tillåtet att, per person och resa, föra in sprit eller starkvin, vin och öl. Numer är det tillåtet att ta in sprit och starkvin, vin och öl per person och resa. Vi tror att de stora tillåtna införselkvoterna och de lägre priserna utomlands starkt bidrar till den illegala alkoholförsäljning vi får rapporter om. anser därför att skall agera kraftfullt inom EU för höga minimiskatter på alkohol. bör också återinföra de begränsade införselkvoter på alkohol vid resor från andra EU-länder som vi hade tidigare. Enligt artikel 29 i EG-fördraget har ett land rätt att införa importrestriktioner om beslutet grundar sig på hänsyn till intresset att skydda människors hälsa. Här måste våga gå före och, med hänvisning till folkhälsan och artikel 29, hävda rätten för ett enskilt medlemsland att driva en egen mer restriktiv alkoholpolitik än den EU står för. Tobaksrökning är en av de viktigaste orsakerna till hjärt-kärlsjukdomar bland både kvinnor och män. Lungcancer är den vanligaste dödsorsaken bland cancersjukdomarna i världen. Rökning är en viktig orsak till cancer i struphuvud, munhåla, svalg och matstrupe. Också passiv rökning leder till allvarliga hälsoförsämringar och orsakar minst 500 dödsfall i . Bland flera invandrargrupper är dagligrökning betydligt vanligare än bland infödda svenskar, och det kan därför behövas särskilda åtgärder riktade till invandrare i det förebyggande arbetet. Åtgärder mot tobaksbruket är bland de mest kostnadseffektiva åtgärder som finns för att förbättra folkhälsan. var exempelvis kostnaderna för tobaksrökningen sju gånger så höga som landstingens samlade underskott på . vill att kraftigt höjda skattesatser på tobaksvaror skall kombineras med reklamförbud för tobaksvaror. Vi arbetar för ökad information i skolan och i samhället i övrigt om tobakens skadeverkningar. Inom EU orsakar tobaksbruket över 500000 dödsfall i EU . ger EU stora ekonomiska stöd till tobaksproducenterna. Totalt uppgår stödet till tobakssektorn till nära () . Det är 300 gånger så mycket som exempelvis hade i anslag till tobaksförebyggande insatser . Vi anser att regeringen skall agera i EU för att subventionerna till tobaksproducenterna skall stoppas helt. När monopol nu troligen luckras upp kan fler få tillstånd att sälja nikotinavvänjningsmedel, trots att det är visat att dessa kan leda till beroende utan föregående rökarkarriär. anser att försäljningen av nikotinavvänjningsmedel och tobak borde gå att samordna, så att regelverken för tobaksförsäljning därmed skärps. Rökförbudet på krogarna är en succé, men är det svårt för dem som inte röker att vistas på många platser i samhället utan att utsättas för passiv rökning. Vi anser att ett nästa steg kan vara att göra fler offentliga platser utomhus rökfria. Självklart är det svårare att utomhus avgränsa områden för rökare, men försök bör ändå göras.