mot · GT02Ub426 · 2005-10-02 00:00:00 — De utgör ett viktigt inslag i den öppenhet och valfrihet som ska känneteckna skolväsendet. Fristående skolor är en viktig del i samhället där människor på många olika sätt visar att de vill ta större ansvar, ha större möjligheter till egna initiativ och vara mycket mer delaktiga i samhället. Vad som ovan anförts om fristående skolors betydelse bör ges regeringen till känna. Vi vill understryka vikten av att såväl fristående skolor som kommunala skolor verkligen följer läroplanen. Granskning av fristående skolor ska utföras av det nationella kvalitetsinstitutet. Elever i friskolor får högre betyg än de som går i kommunala skolor: Anledningen till detta har ännu inte fastställts. Det är därför viktigt att man nu undersöker hur de elever som avslutar skolgång på friskola klarar sig, till exempel vid vidare studier. Detta bör ges regeringen till känna. Vid behandling av tillståndsgivning hos ska kommunen vara delaktig, få yttra sig och ge en konsekvensbeskrivning. Vid gymnasieetablering kan det handla om flera berörda kommuner. Fristående skolor måste ha samma rättigheter och skyldigheter som den kommunala skolan. Detta bör ges regeringen till känna. Nedan presenteras fem åtgärder som alla leder till att fristående skolor har samma rättigheter och skyldigheter som den kommunala skolan. Elever i behov av särskilt stöd anser att de fristående skolorna liksom de kommunala måste vara förpliktade att erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever, även elever som kräver extra ekonomiska resurser, till exempel funktionshindrade barn. De fristående skolorna måste kunna verka under sådana förutsättningar utan att leda till inslag av segregation. Det behövs ett regelverk eller riktlinjer för bedömning av vilken typ av stödbehov detta skall gälla så att frågan om särskilt bidrag lättare kan prövas och så att stöd kan ges på samma villkor som på en skola. Hörselskadade elever måste också ha möjlighet att välja friskolor. finns det inte möjlighet för friskolorna att få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för de hörselskadade utan skolorna måste betala detta själva. Detta skiljer sig mot folkhögskolor, universitet och högskolor som kan få statligt stöd till utbildningstolk. Detta bör ges regeringen till känna. Fristående gymnasieskolor är ett bra komplement till den kommunala gymnasieskolan. För att inte riskera att den kommunala gymnasieskolan urholkas måste intagningsreglerna för gymnasiet ses över och bli mer konkurrensneutrala. gynnas friskolorna genom att de har riksintag och kommunen måste bekosta utbildningen på en friskola oavsett om likvärdig utbildning erbjuds i hemkommunen eller ej. Resultaten inom det individuella programmet (IV), som enbart kan ges i offentlig regi, varierar. Vi anser att det är angeläget att ta vara på den kunskap och det engagemang som finns också utanför det offentliga skolväsendet för att ge dessa elever rätt stöd och stimulans för vidare studier. Även fristående skolor ska därför ges möjlighet att erbjuda undervisning inom ramen för IV. Det finns ingen anledning att invänta resultaten av arbete innan detta möjliggörs. Ju snabbare fler ungdomar kan få utbildning anpassad efter eget behov och intresse desto bättre. Detta bör ges regeringen till känna. Det måste finnas en möjlighet även inom vuxenutbildning att välja utbildning. Eleven bör kunna välja själv och inte låta kommunen välja åt eleven. Fristående skolor för vuxenutbildning måste tillåtas, då med samma förutsättningar och regelverk som gäller dagens fristående gymnasieskolor. Detta bör ges regeringen till känna. Skolskjuts till fristående skolor är elever i fristående skolor inte berättigade till skolskjuts. Detta kan självklart innebära att föräldrar på grund av ekonomiska skäl avstår ifrån att välja en friskola för sina barn. Kommunen bör bidra med skolskjuts till elever i fristående skolor, om det inte är så att detta innebär merkostnader för kommunen, jämfört med vad det kostar om eleven går i en skola. anser att det är möjligt att inom de kommunala skolorna starta friskolor. Kommunala friskolor bör följa läroplanen. Det finns kommuner där man startat exempelvis Montessorieskola som friskola. Det är ett bra sätt att utveckla den kommunala skolan. För en del lärare som gärna vill prova något nytt är steget till att starta en fristående skola kanske alltför långt. Då kan det kännas spännande att inom den kommunala skolan starta en friskola. Det kan också innebära att de kommunala skolorna får en kick och det leder till bra skolor som tar ansvar för att eleverna når kunskapsmålen. Skolan är en av landets största arbetsplatser med tanke på hur många elever och lärare som finns där. Det är viktigt att både den sociala och den fysiska miljön anpassas efter elevernas behov miljön måste ge lust till lärande. Med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleverna måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön, så är det varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljö är bra och att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. Så mycket som var fjärde femtonåring upplever oväsen och oordning under lektionerna, vilket är helt oacceptabelt. En lugn och harmonisk miljö i skolan och i klassrummet är en förutsättning för lärande. Elever med svårigheter i lärandet drabbas hårdast om arbetsmiljön är kaotisk. Arbetsmiljön i skolan måste stärkas. Minst lika bra arbetsvillkor ska gälla för våra barn som vi kräver på vuxnas arbetsplatser. har skrivit under . Detta innebär bland annat att vi som land förpliktigar oss att sätta barnen i främsta rummet. Detta bör ges regeringen till känna. Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. Arbetsmiljölagstiftningen är skriven med utgångspunkt från vuxnas arbetsplatser och tar egentligen inte upp barns och ungdomars speciella situation i skolan. anser att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. Detta bör ges regeringen till känna. uppmärksammar också problematiken med att elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan behöver öka. infördes bestämmelser om elevmedverkan genom elevskyddsombud i arbetsmiljölagen. bryter hälften av landets skolor mot dessa bestämmelser. Endast var femte skola involverar elevskyddsombuden som det var tänkt när reglerna infördes. Mobbning ett vardagsproblem i skolan är mobbning ett allvarligt vardagsproblem för uppskattningsvis 130 000 barn. Samtalen till (Barnens rätt i samhället) som handlar om mobbning fortsätter att öka i antal. I skolbildsundersökning redovisas att fler elever 79 känner sig mobbade av lärare än av andra elever. Det är skrämmande att samhället tycks acceptera att barn utsätts för ett långt mera kränkande och våldsamt beteende än vad vuxna någonsin skulle acceptera om de själva utsattes för det. Självklart ska all skolpersonal ha ett ansvar för att förhindra mobbning och våld i skolan. Det ska framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera till rektor för åtgärder, och även eleverna har ett ansvar att rapportera mobbning. Information måste också delges föräldrarna när barnen berörs av mobbning i skolan. När det sker ett våldsbrott i skolan måste skolan anmäla detta. Det är också viktigt att det förebyggande arbetet fungerar bra att eleverna blir sedda och att anonymiteten bryts. Detta bör ges regeringen till känna. I jämställdhetslagen som gäller i arbetslivet definieras sexuella trakasserier som ovälkommet uppträdande grundat på kön. Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha något med sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. I en undersökning i skolor framkom att av flickorna hade blivit kallade för luder, hora, bitch etc, hade blivit ovälkommet tagna på stjärten och var femte flicka hade blivit ovälkommet tagen mellan benen. Enligt eleverna reagerar lärarna i väldigt få fall på sexuella trakasserier mellan ungdomar. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevarar könsroller och begränsar individers livsutrymme. mot könsmobbning i skolan ger många idéer om hur man kan jobba med jämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas och liknande lagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. Jämställdhetslagen kräver att alla arbetsgivare med tio eller fler arbetstagare upprättar en jämställdhetsplan. Eleverna är inte täckta av bestämmelserna i jämställdhetslagen. Sexuella trakasserier kan också vara ett resultat av hos eleverna inlärda fördomar om sexualitet. Läromedel ska inte bidra till att förstärka negativa attityder till homo-, bi- och transsexualitet. I dagens skola måste sexualundervisningen vara modern och fördomsfri. Därför måste de berörda lärarna ha de kunskaper och den grund som krävs för att undervisa inom ämnet. anser att det är viktigt att tillsynen av utbildningsverksamhet från bland andra också innefattar om det i skolan förekommer fördomsfulla läromedel. Detta bör ges regeringen till känna. Trots att de flesta skolor har handlingsplaner mot mobbning är det inte lika ofta de används, följs upp eller utvärderas. Trots att många arbetar med att upplysa om mobbning, förebygga mobbning och försöka hjälpa de som drabbas så räcker inte dessa insatser. Det behövs fler åtgärder. I arbetet mot mobbning är det viktigt att man i skolan stimulerar till att öka de kreativa ämnena. Många skolor jobbar med tillexempel dramaövningar för att motverka mobbning. Det stärker elevernas självförtroende och ökar deras empati. Till detta behövs dramapedagoger i skolan. utbildas alltför få dramapedagoger och de utbildas inte vid högskolan, vilket är ett krav som har. Detta bör ges regeringen till känna. är ofta bildämnet styvmoderligt behandlat ett till sex. Det är väldigt sällan som bildlärare undervisar eleverna under dessa år. anser därför att skolorna bör satsa mer på att anställa bildlärare . Om det är svårt att rekrytera utbildade bildlärare, så bör det kunna anställas bildkonstnärer som är intresserade av att arbeta med barn. får flyktingbarn ofta bearbeta sina trauman genom att rita och berätta om sin bild. Även andra barn som inte upplevt de trauman som en flykting har upplevt kan behöva bearbeta sina känslor. Vad som ovan anges om att anställa bildkonstnärer i skolorna bör ges regeringen till känna. Musik är ett annat ämne som är bra för att öka kreativiteten och samarbetet mellan elever. Det är viktigt att vi stimulerar eleverna till att samarbeta med varandra som medkänslan ökar och därmed mobbningen förhoppningsvis minskar. Här spelar en viktig roll i att ge eleverna bra musikundervisning. handlar debatten om skolan nästan uteslutande om skolans pedagogik och om elevernas bristande kunskaper. anser att debatten också måste fokusera på elevernas hälsa eftersom den har en direkt avgörande betydelse för hur mycket de lär sig under skolåren. Den ökade pressen i skolan med större klasser och för lite personal bidrar till ohälsa hos ungdomar. En stor del av pressen kan härledas till en dålig arbetsmiljö i skolan med mobbning och trakasserier, men även de ideal som råder i samhället leder till en ökad press på dagens ungdomar. En väl organiserad skolhälsovård och elevvård är en självklar förutsättning för att tillgodose elevernas olika behov. Hälsovården inom skolans ram borde vara likvärdig för alla elever, oavsett var eleverna bor. Det borde inte handla om att eleverna ska ha tur att gå i en skola där den förebyggande hälsovården fungerar väl. Det får inte heller vara så att föräldrarnas ekonomi och utbildning avgör om barn och ungdomar får adekvat hjälp. Skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer har ofta ansvar för alltför många elever, vilket kan innebära svårigheter att möta alla de skiftande behov som eleverna har. Med rätt dimensionerad hälsovård inom skolan kan barns och ungdomars problem och behov identifieras tidigare. Vad som ovan anförts om vikten av skolhälsovård bör ges regeringen till känna. Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet är av stor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att må bra och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Därför är det viktigt att skolorna regelbundet i undervisningen inkluderar frågor som rör kosthållning. anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas, detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang. Det är viktigt att alla skolor ser det som sitt ansvar att ge eleverna möjlighet till fysisk aktivitet. Utgångspunkten för en politik för funktionshindrade barn och ungdomar borde vara deras egna upplevelser av situationen. Barnen ska ha en rättighet och inte en skyldighet att gå integrerat. Segregation kan vara något positivt när den är självvald. Det måste finnas en frihet för elever och föräldrar att välja en skola där det finns en specialkompetens när det gäller funktionshindrade elever. Därför borde de elever som lever med funktionshinder själva kunna välja skola, vilket det bör lagstadgas om. Urvalet för skolorna ska inte bara innefatta de kommunala skolorna utan även fristående skolor och specialskolor. Vad som ovan anförts om möjligheten för funktionshindrade elever att välja skola bör ges regeringen till känna. Skapa ett nytt riksgymnasium saknar blinda och synskadade barn med multifunktionshinder tillräckligt bra möjligheter att studera vidare efter . Resultatet blir att mycket få av ungdomarna går vidare till gymnasieskolan. De har rätt att kunna gå vidare i sin utbildning och utvecklas i sin egen takt, oavsett ålder. Det bör därför inrättas ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder. Vad som ovan anförts om att inrätta ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder bör ges regeringen till känna. blev antalet elever i särskolan fler och fler har antalet elever ökat med . Ökningen är störst inom grundsärskolan. Variationerna över landet är stora. Olika praxis och synsätt tycks råda i kommunerna om vilka barn som ska gå i särskolan. Ett par studier pekar på att föräldrar ofta ställs inför att antingen välja mellan att låta barnet gå i särskolan eller låta barnet går i en grundskola med bristande resurser för särskilt stöd. Så får det inte vara. Det måste vara barnets egen förmåga att tillgodogöra sig undervisningen som ligger bakom beslutet att ta emot barnet i särskolan. Det är möjligt att undvika en del av det som kan komma att bli problem genom tidig diagnostisering i samverkan mellan skola och landsting. Detta skulle kunna ske till exempel i samband med fyraårskontrollen, där personal tränad för att upptäcka sådana problem bör kunna medverka. satsningar på att tidigt upptäcka läs- och skrivproblem, inrättande av specialpedagogtjänster samt individuella skolplaner skulle också kunna vara verktyg för att upptäcka elever som behöver gå i särskola. anser att det är viktigt att särskolan även fortsättningsvis får finnas kvar som en egen skolform. Vad som ovan anförts om särskolans betydelse bör ges regeringen till känna. Livslångt lärande för personer med funktionshinder Vuxna med en utvecklingsstörning eller som av andra orsaker har gått i särskolan som barn innefattas inte under samma rätt till grundläggande vuxenutbildning som andra vuxna har. Personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde till vuxenutbildning efter samma principer som övriga vuxna. Den lagliga begränsningen måste undanröjas ur lagstiftningen. Vad som ovan anförts om att ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildning bör ges regeringen till känna. Personer som omfattas av rätten till personlig assistans ska ha tillgång till personlig assistans om personen vill delta i vuxenutbildning. () skriver att utnyttjandet av rätten till assistansersättning inte förändras av att någon deltar i vuxenutbildning. KLK ser inte att förslaget leder till ökade kostnader. Förslagen om att betrakta utbildning som en del i det dagliga livet och att det därmed utgör underlag för rätten till assistent enligt LSS, är både principiellt viktigt och en praktiskt effektiv väg att öppna vägen till vuxenutbildning för många personer med funktionshinder. Vad som ovan anförts om att låta vuxenutbildning vara underlag för rätt till assistent enligt LSS bör ges regeringen till känna. Perspektivet livslångt lärande innebär ett starkt behov av att spränga gränser mellan olika politikområden, såsom utbildningspolitik, socialpolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Dessutom har erfarenheterna med tydligt visat betydelsen av dels stor öppenhet för former och metoder att söka upp studerande med olika erfarenhetsbakgrund och motivation, dels satsningar inom det livslånga lärandet som en del av en satsning på tillväxt och utveckling. De flesta arbetsgivare kräver att den anställda ska ha en gymnasieutbildning. Insatser för en stärkt vuxenutbildning och ett livslångt lärande bör göras tillgängliga även på gymnasienivå. Vad som ovan anförts om vikten av det livslånga lärandet i vuxenutbildning bör ges regeringen till känna. Förändringarna i yrkeslivet går oerhört snabbt och kraven på ökad kompetens ökar med bland annat den snabba tekniska utvecklingen. Utbildningsinsatser behövs för alla branscher, inte minst för de mindre och medelstora företagens vidareutveckling. Ur tillväxtsynpunkt är det viktigt att flaskhalsar som uppstår i företag på grund av brist på kompetens åtgärdas så fort som möjligt. En nära arbetslivsanknuten utbildning med tydliga praktikinslag och med ett utbildningsinnehåll som svarar mot företagens behov av kompetens är därför oerhört betydelsefull. För att öka tillväxten och stimulera företagens utveckling krävs utbildningsinsatser av det slag som en kvalificerad yrkesutbildning ger. KY-utbildningarna har anordnats av universitet, högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Det är lokala, regionala och nationella arbetsmarknadsbehov som utgjort grunden för initiativ till KY-utbildningarna. Den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig fylla ett stort behov, något som har framkommit . Samverkan med näringslivet och inte minst utbildningsdelen Lärande i arbete har visat sig utomordentligt värdefulla. Den eftergymnasiala utbildningen som är direkt yrkesinriktad måste stimuleras. I detta avseende är KY mycket positivt. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. ser en långsiktig och varaktig förbättring av KY genom en successiv utbyggnad, till skillnad mot regeringen som gång efter annan föreslår tillfälliga lösningar. vill bygga ut KY-utbildningen med 1500 permanenta platser. Flexibiliteten och möjligheten att anpassa sig efter behoven på den lokala arbetsmarknaden måste öka. KY-utbildningar har visat sig vara mycket effektiva i att få fler i arbete och därför bör antalet platser öka. Den lokala möjligheten att göra förändringar i inriktning och antal platser per utbildning bör också öka. Vad som ovan anförts om att ha ett mer flexibelt system för att kunna anpassa KY-utbildningar efter behov på den lokala arbetsmarknaden bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att det går att överblicka utbildningsstrukturen. finns det flera eftergymnasiala yrkesutbildningar, exempelvis påbyggnadsutbildningar inom komvux, yrkesteknisk högskola, vissa yrkesutbildningar inom folkbildningen och kvalificerad yrkesutbildning. Hur dessa inordnas i utbildningsstrukturen, hur de kan värderas om den studerande sedan vill läsa vidare och hur vissa av dessa finansieras är inte alltid helt klart. Regeringen bör därför göra en översyn och en samordning mellan de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna. Även är folkrörelserna och folkbildningen om än i nya former den breda allmänhetens möjlighet att skaffa kunskap och få inflytande i samhället och över den egna situationen. Den som vill stärka det genuina folkstyret har därför starka skäl att ge folkrörelser och studieförbund goda arbetsförutsättningar även framöver. finns nio studieförbund i med tillsammans en mycket omfattande verksamhet. Även folkbildningen är emellertid satt under hot. En momsbeläggning av folkbildningsverksamheten skulle innebära en kraftig fördyring och dessutom kräva ökad byråkrati. Totalt räknar med en merkostnad på för studiecirkelverksamheten i landet. Detta skulle naturligtvis särskilt drabba arbetslösa, ungdomar och nya svenskar, grupper som vi annars från samhällets sida på goda grunder vill att studieförbunden ska prioritera. Folkbildningen ska tillföras resurser för att klara av det existerande behovet. Detta bör ges regeringen till känna. Folkhögskolorna har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet. Den frihet som folkhögskolorna har att utforma sina kurser utifrån skolans speciella inriktning och profil ger stora möjligheter för kursdeltagarna att påverka studiernas inriktning och innehåll efter förkunskaper, intressen och behov. Utmärkande för folkhögskolans undervisning är att den ofta arbetar med temastudier och projektarbeten. Här är kursdeltagarnas erfarenhet av arbets- och samhällsliv en stor tillgång för arbetet. Sammanlagt finns det 147 folkhögskolor runt om i landet. 22 av dessa har startat . Trots att det blivit så många fler folkhögskolor så har de inte fått utökad budget. Nästan hälften av folkhögskolorna har gått med förlust. Antagligen kommer en del folkhögskolor att gå i konkurs, om de inte får ökat statsbidrag. Folkhögskolorna har en pedagogik som passar för bl.a. skoltrötta elever. Det gör att fler och fler elever söker sig till dessa skolor. Många elever lämnar utan godkända betyg eller avslutar gymnasiestudierna eller utan att ha fått godkända betyg. Folkhögskolorna fyller därför en stor uppgift när det gäller det livslånga lärandet. För mer information om syn på folkbildning hänvisar vi till vår kulturmotion.