mot · GT02Kr334 · 2005-10-01 00:00:00 — I kulturmotion kan man bland annat läsa om vår syn på den statliga kulturpolitiken. vill att både själva kulturen och besluten om denna ska finnas så nära människan som möjligt. Alla människor ska kunna vara delaktiga i utformning och genomförande av kulturaktiviteter. Kulturen ska växa underifrån. För är det viktigt att kulturen sätts in i ett större sammanhang, både när det gäller kulturens potential i att få människor att må bra samt kulturens roll i den regionala och nationella tillväxten. Kulturpolitiken bör alltså inte ses som ett avskilt sakområde utan som en del av hela det samhälle vi lever i. I denna motion hittar du mer information om bland annat: hur vi minskar den statliga styrningen av kulturpolitiken tillgänglighet till kultur för olika grupper ökad tillgång till litteratur förbättrad tillgänglighet till medier för funktionshindrade bättre förutsättningar för idrotten kulturens roll i en förbättrad folkhälsa mer kultur i vården ökat stöd till folkbildningen förbättrade sjukhuskyrkor och fängelsekyrkor Public service och tv-frågor9 Kultur får människor att må bra14 Kultur bidrar till tillväxt19 Musik, teater och dans21 Design, form och arkitektur22 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kulturpolitiken bör bygga på en kulturell allemansrätt, kultur som del i människors välbefinnande, goda förutsättningar för kulturskapande och ett tillväxtperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kulturens medel kommer alla människor i samhället till del. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om verksamheter, befogenheter och fördelning av statliga bidrag inom kulturpolitiken bör fattas så nära människan som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda Statens kulturråds roll och se över förutsättningarna för att regionalisera delar av dess verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kraftfull satsning för att göra den fotografiska bilden tillgänglig både vad gäller stillbildsfotografi och film. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla människor bör ha tillgång till litteratur. begär att regeringen återkommer med en lösning på genomförande av undersökningar och utvärderingar samt forskning på biblioteksområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheter skall hjälpa personer som äger rättigheter genom att ingripa mot piratkopiering med programkort.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör tillåtas en pokersajt på Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare medel av intäkterna från spel- och lotterimarknaden tillfaller handikappidrotten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utvärdering av kasinona bör ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Hjälplinjen för spelberoende bör utöka öppettider och personalstyrka.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att spelberoendes anhöriga bör vara delaktiga i vårdprocessen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att outtagna vinster bör användas till att hjälpa spelberoende.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att idrotten även ges möjlighet att agera självständigt och ha frihet att själv bestämma den egna verksamhetens innehåll, inriktning och mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället bör skapa goda förutsättningar för folkrörelser, föreningsliv och folkbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samhällsplaneringen måste behovet av ytor och arenor för näridrottsplatser beaktas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten och skattereglerna inte skall försvåra engagemang och tillgång till ledare och instruktörer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samma regler och samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla för allmännyttiga organisationer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokala fornfynd i större utsträckning skall visas nära fyndplatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kopplingen mellan kultur och folkhälsa måste utvecklas inom forskningen.5 begär att regeringen återkommer med ett förslag på utformande av kulturaktiviteter som en skattefri personalvårdsförmån i likhet med skattefria motionsförmåner.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett idrottskonto.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ansöka om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället bör underlätta medborgarinflytandet och stärka folkbildningen, vilket förutsätter en medveten ekonomisk prioritering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan behövs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fängelsekyrkan bör tillföras ytterligare medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att amatörkulturen bör prioriteras och utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen omfördelar medel så att de regionala resurscentrumen ges möjlighet att bistå dem som producerar film. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ta initiativ till att starta en investeringsfond vid övergång till digital visningsteknik på landets biografer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn inom företagar- och skatteområdet bör genomföras för att förbättra möjligheterna för konstnärerna att i större utsträckning kunna leva på sin lön.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anslaget till allmänna samlingslokaler bör ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på bredband i hela landet också omfattar alla samlingslokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör uppmuntra och stimulera till att fler EU-bidrag söks. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företag bör ges rätt att göra avdrag för kostnaden för inköp av konst när inköpet görs direkt från konstnären eller dennes ombud.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fria scenkonsten bör få ökat anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vi bör satsa mer på lärlingsutbildningar inom hantverksyrken.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finna en användbar modell som underlättar för invandrare med hantverkarbakgrund att snabbt komma in på liknande yrkesbana i Sverige.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs ett tydligt fokus på entreprenörskap och företagande i designutbildningar.5 1Yrkande 8 hänvisat till KU. 2Yrkandena hänvisade till SoU. 3Yrkandena 18, 22, 23, 31 och 35 hänvisade till SkU. 4Yrkande 19 hänvisat till SfU. 5Yrkandena 21, 37 och 39 hänvisade till UbU. 6Yrkande 38 hänvisat till AU. vill vända perspektivet i kulturpolitiken. Vi vill att kulturpolitiken skall växa underifrån, till skillnad från där staten i stor utsträckning bestämmer vilket kulturutbud som skall finnas. politik bygger på tilltro till människors förmåga och vilja, enskilt eller tillsammans, att ta ansvar. Det är ett radikalt annorlunda perspektiv än den fixering vid staten och centralisering som kännetecknar mycket av dagens samhällsdebatt. Vi eftersträvar en ordning där det lokala självstyret tillåts spela en verklig roll, även vad gäller utformningen av kulturpolitiken, där verksamheter, beslutsbefogenheter och fördelning av statliga bidrag tas så nära människan som möjligt. För finns det fyra grundpelare som kulturpolitiken bör byggas på: Kulturell allemansrätt alla människor i ska vara delaktiga i olika typer av kultur oberoende av vem de är eller var de bor. Kultur får människor att må bra den statliga kulturpolitiken måste underlätta för olika kulturområden så att de på ett enkelt och effektivt sätt når ut till människor. Kulturskapande för både utövare och mottagare är det viktigt med goda förutsättningar för kulturskapandet. Kultur bidrar till tillväxt behöver regioner med stark tillväxt och därför behövs det satsas på kulturen. Vad som ovan anförts om att kulturpolitiken bör bygga på en kulturell allemansrätt, kultur som del i människors välbefinnande, goda förutsättningar för kulturskapande och ett tillväxtperspektiv bör ges regeringen till känna. Den svenska allemansrätten är känd över hela världen. Människor från andra länder uppfattar det ofta som fascinerande att vem som helst tillåts vistas nästan var som helst i naturen. I tar vi allemansrätten för givet. För oss är det naturligt att alla människor oberoende av vilka de är ska få vistas i naturen, därför att det är något människor behöver få göra för att må bra. För är det lika naturligt att människor behöver kultur för att må bra. Därför ska det finnas en kulturell allemansrätt, vilket innebär att alla människor ska kunna ta del av kulturutbudet. Det ska inte spela någon roll om du till exempel har ett funktionshinder, om du bor i glesbygden, om du är född och uppvuxen i ett annat land eller om du är ung och har ont om pengar. Alla ska få vara delaktiga i kulturen. Då tjänar kulturen också som en brygga mellan olika grupper i samhället, till exempel mellan unga och gamla. Den statligt finansierade kulturen når långtifrån alla människor i . Kanske är det inte så konstigt med tanke på den centraliserade anslagsstyrning som råder inom den statliga kulturpolitiken. vision om en kulturell allemansrätt innebär att det är otroligt viktigt att minska den statliga styrningen av kulturpolitiken. Den statliga styrningen gör dessutom att en stor del av anslagen är centrerade till . Visserligen har en stor befolkning, nästan en femtedel av invånare bor i , men av de statliga kulturanslagen går över hälften till . Detta ser som ett stort problem, med tanke på vår dröm om en kulturell allemansrätt som ska gagna alla människor. går en stor del av det generella kulturstödet till det etablerade kultursystemet, och mycket tyder på att nya kulturella rörelser faller helt utanför det systemet. Nya arenor, nya arrangörer, informella spelplatser och nya konstformer uppstår oftast utan offentligt stöd. Festivalsverige blir till exempel större och större som går. Festivalerna får dock väldigt små och få ekonomiska bidrag. I våra grannländer i och får festivaler ofta statliga bidrag. anser att detta borde vara fallet även i . driver frågan om efterfrågan och utbud inom kulturpolitiken verkligen stämmer överens. Det är av största vikt ur ett demokratiskt och rättvist perspektiv att kulturens medel kommer alla människor i samhället till del. Var människor bor, deras kön, ålder, ursprung eller ekonomiska förutsättningar ska inte spela någon roll. Detta bör ges regeringen till känna. vill vända perspektivet i kulturpolitiken. Vi vill att kulturpolitiken ska växa underifrån, till skillnad från där staten i stor utsträckning bestämmer vilket kulturutbud som ska finnas. politik bygger på tilltro till människors förmåga och vilja, enskilt eller tillsammans, att ta ansvar. Det är ett radikalt annorlunda perspektiv än den fixering vid staten och centralisering som kännetecknar mycket av dagens samhällsdebatt. Vi eftersträvar en ordning där det lokala självstyret tillåts spela en verklig roll, även vad gäller utformningen av kulturpolitiken, där beslut om verksamheter, befogenheter och fördelning av statliga bidrag fattas så nära människan som möjligt. Detta bör ges regeringen till känna. I strävan att skapa ett underifrånperspektiv i kulturpolitiken där besluten fattas så nära människan som möjligt vore det ett naturligt steg att utreda Statens kulturråds roll och se över förutsättningarna för att regionalisera delar av dess verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Reformen fri entré på museer är ett exempel på en reform som har allt annat än ett underifrånperspektiv. Visst kan det tyckas bra med fri entré för att nå nya museiovana grupper. Det finns ingen säkerställd statistik ännu, men det verkar som att ännu fler av dem som redan var frekventa museibesökare går ännu oftare . Frågan är alltså om reformen gör att nya målgrupper nås? En del av den kulturella allemansrätten handlar om integration. Den statligt finansierade kulturen når inte alla grupper i . Det är av största vikt ur ett demokratiskt och rättvist perspektiv att kulturens pengar kommer alla grupper i samhället till del. Tillgänglighet och utbud är därför i största grad en integrationsfråga. Kulturen ska kunna tjäna som en brygga, till exempel mellan dem som är födda i och dem som är födda utomlands. Det är bland annat inom kulturen de naturliga mötesplatserna finns. Här möts människor med olika bakgrund för att dela erfarenheter samt skapa nya. Mötesplatserna kan ge förståelse och kunskap om olika perspektiv. För vidare information hänvisas till av kulturutskottet obehandlade yrkanden på området. Den kulturella allemansrätten handlar också om jämställdhet. Kulturlivet, liksom det övriga samhällslivet, bör präglas av jämställdhet mellan könen. Det måste finnas förutsättningar för ett samhälle där båda könen får utvecklas på lika villkor. Debatten kring mäns dominans i näringslivets topp har aktualiserats . På landets teatrar är 7 av 10 chefer män och inom musikområdet är av cheferna män. Däremot är kvinnorna i en klar majoritet av dem som arbetar lägre ner i de kulturrelaterade yrkena. Vi behöver fler kvinnliga chefer inom kulturen. När det finns övervägande manliga chefer inom kulturen går vi miste om kvinnlig påverkan av det kulturella innehållet och kvinnliga förebilder i kulturlivet. För vidare information hänvisas till av obehandlade yrkanden på området. En viktig del av den regionala kulturen är länsmuseerna. Detta har också att göra med den kulturella allemansrätten då dessa museer finns runt om i hela landet och ökar därmed tillgängligheten till kulturupplevelser för dem som bor långt från de stora städerna. Dessa museer sprider information och intresse för den egna regionens kulturarv och historia. Vi behöver dem för att lagra erfarenheter och för att kunna analysera och förstå de orsakssammanhang som ligger till grund för vår egen tids komplexa verklighet. Det är angeläget att museerna utvecklar sin pedagogik så att de motsvarar behov och önskemål som allmänhet har och som till exempel skolan kan ställa. Museer skulle kunna lämna viktiga bidrag till belysning av olika samhällsfrågor men deras kunskapsbank tas sällan i bruk på grund av sin svårtillgänglighet. arbetar ständigt med att kulturen ska finnas där människor bor och verkar. Ett steg i denna riktning är att värna om våra hembygdsmuseer. Hembygdsmuseer har också ett värde för turister och är därmed betydelsefulla för besöksnäringen. vet att våra hembygdsmuseer verkar under knappa omständigheter. Det finns anledning att se över deras ekonomiska situation. Även om detta inte är ett område som per definition faller under den statliga kulturpolitiken så är det likväl viktigt att värna läns- och hembygdsmuseerna. I har vi även en stor fotoskatt som bör bevaras och vårdas väl. En kraftfull satsning behövs för att göra den fotografiska bilden tillgänglig både vad gäller stillbildsfotografi och film. Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att människor har en närhet till olika slags litteratur. Här spelar biblioteken givetvis en väsentlig roll. Inte bara våra stadsbibliotek med lokala filialer utan även skol-, sjukhus- och fängelsebibliotek är nödvändiga för att den kulturella allemansrätten ska gälla på litteraturområdet. För personer som bor på serviceboende är det angeläget att det åtminstone finns beställningsmöjligheter i närheten. Det finns också goda exempel runt om landet beträffande uppsökande verksamhet. Lantbrevbärarna har på vissa håll med sig boklådor till personer som bor på landsbygden, ungefär i stil med bokbussar och andra ambulerande bibliotek. Vad som ovan anförts om att alla människor bör ha tillgång till litteratur bör ges regeringen till känna. Sannolikt är det så att till exempel litteraturs tillgänglighet betyder en hel del för många människor. Dessutom finns det inga undersökningar och utvärderingar på hur biblioteken fungerar och hur de kan behöva förändras. Det bör därför bedrivas forskning på detta område för att visa på eventuella åtgärder som behöver genomföras för att göra litteraturen mer tillgänglig för människor. Vad som ovan anförts om att regeringen bör återkomma med en lösning på genomförande av undersökningar och utvärderingar samt forskning på biblioteksområdet bör ges regeringen till känna. Public service och tv-frågor mediepolitik präglas av ett starkt försvar för yttrandefriheten, en vilja att utveckla public service, strävan efter mångfald, en vilja att det mångkulturella speglas och strävan att stärka svenska språket och de nordiska ländernas kulturella identitet i det moderna medielandskapet. Medierna bör också omfattas av den kulturella allemansrätten, och tillgänglighet är därför en viktig faktor i mediepolitiken. I public service-uppdraget ligger många faktorer, bland annat en fri och opartisk rapportering, ett mångsidigt programutbud av hög kvalitet som tillgodoser skiftande intressen, till exempel att stimulera till debatt, spegla det mångkulturella , vara folkbildande och att stärka svensk och nordisk kultur. Det omfattar dessutom att ta vara på minoriteters intressen och språk och att förmedla olika länders kultur. I vid mening handlar det om en folkbildande och kulturell verksamhet, oberoende av utomstående intressenter och finansiärer. Det är viktigt att EU-bevakningen i public service-utbudet förbättras. får man känslan av att vi i vet mer om vad som händer i till exempel än vad som händer inom EU. Tyvärr har digitaliseringen även inneburit ett problem för den finskspråkiga minoriteten i . I och med att såväl som digitaliserats kommer det inte längre gå att se finsk tv i , något som riskerar att utarma det finska språket i , då språket inte kommer att få den vitalisering det behöver. Detta gäller inte bara finska språket utan även norska och danska. Vi bör kunna se alla nordiska tv-kanaler. Tekniskt sett är detta inget problem, utan borde gå att genomföra utan svårigheter. Det är angeläget att tv-programmen även görs tillgängliga för synskadade. Uppläsning av textremsan då tv-programmen är på andra språk än svenska och vid andra textremsor med information av olika slag är viktigt. En sådan utveckling skulle även bidra till andra positiva effekter. Då kan andra personer som av olika skäl har svårt att läsa textremsorna ta del av tv-programmen. Exempelvis kan det vara fördelaktigt för invandrare som kan ha svårt att snabbt läsa svenska; likaså kan dyslektiker, som kanske inte hinner läsa textremsorna, ta del av tv-programmen. Regeringen bör se över detta för att säkerställa uppläsning av textremsa. För att hörselskadade inte ska stängas ute från nyheter, sportsändningar, kulturprogram, debattprogram samt barnprogram är det viktigt att SVT textar en högre procent av de svensktalade programmen än vad som sker . SVT har ålagts av att texta av alla svensktalade program innan sändningstillståndet går ut, vilket SVT strävar efter att uppnå. Men man får inte i den strävan utantaga SVT24, vilket faktiskt görs . Vi ser helst att det blir ännu högre procent av programmen som textas, något som även kan gynna människor som har svårt att förstå det svenska språket utan text. Det är också viktigt att bakgrundsljud uppmärksammas. Till exempel kan det för hörselskadade vara svårt att följa en motortävling om det bakom kommentatorns röst finns motorbrus. Över en miljon människor i är hörselskadade och kan därmed drabbas av detta. finns det en stor marknad i för piratkopierade programkort för betal-tv. Lagen säger att det är olagligt att sälja och tillverka dessa piratkort, däremot är det tillåtet att inneha piratkort. Distributionsbolagen förlorar stora pengar på uteblivna intäkter. Branschen värderar förlusterna till , och staten förlorar stora pengar i skatteintäkter. Om de pengar som går till den illegala marknaden kommer branschen till del istället skulle produktion av till exempel svensk film gagnas och få bättre ekonomiska möjligheter. Om tillverkningen av korten förhindras kan vi också få ett stopp på försäljningen, och piratkorten kan inte brukas i samma omfattning som . Genom att försvåra, eller helst av allt, strypa tillgången på piratkort kan vi förhoppningsvis få en lösning på problemet. Personer som äger rättigheterna till den vara som kopieras ska få hjälp av myndigheterna att ingripa mot piratkopiering med programkort som sker i kommersiell skala genom att exempelvis beslagta varorna. Detta bör ges regeringen till känna. tog spelandet på Internet fart och har fortsatt att öka. har beslutanderätt över vilka aktörer som tillåts agera på den svenska spelmarknaden. Anordnas spelet utanför landets gränser gäller inte svensk lagstiftning. Med den nya tekniken där nationsgränserna är utsuddade kan invånare i spela på de globala spelmarknaderna. De största internationella spelbolagen på Internet, och Unibet, har en betydligt generösare återbetalningsandel än vad och har. och bör därför se över sina jämförelsevis dåliga spelvillkor och höja utdelningen för att konkurrera med övriga aktörer. Detta skulle gynna den svenska ekonomin i allmänhet och idrottsrörelsen i synnerhet. Det spelas för på internationella spel. Detta är som vi i inte får glädje av via skatteintäkter. Av den anledningen vill vi att också bör tillåtas en pokersajt för att på så sätt möta den internationella konkurrensen. Detta bör ges regeringen till känna. Ett incitament för att få människor att spela på de svenska Internetspelen skulle kunna vara att låta någon procentandel av insatsen gå till den spelande personens lokala idrotts- eller kulturförening. Detta i kombination med att höja vinstutdelningen skulle bidra till att Svenska Spels och ATG:s konkurrenskraft stärks. De ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten kan förbättras genom att ytterligare medel av intäkterna från spel- och lotterimarknaden tillfaller handikappidrotten. Detta bör ges regeringen till känna. Det har funnits kasinon i , och anser att vi nu bör utvärdera hur verksamheten fungerar vid de fyra statliga kasinona i . Exempelvis bör man utvärdera lönsamheten, kriminalitet kopplad till kasinona, och ökat spelmissbruk. Detta bör göras innan ett eventuellt beslut om att flera statliga kasinon ska öppnas. Detta bör ges regeringen till känna. Spelberoende är ett allvarligt beroendetillstånd som uppvisar likheter med alkohol- och narkotikamissbruk. uppskattar man att 125000 personer är spelberoende. anser att det är av stor vikt att förebyggande åtgärder prioriteras. När beslut togs i om att tillåta kasinospel fanns ett krav om att inrätta en hjälplinje för spelberoende. Denna linje är endast öppen klockan 1019 med specialkompetent personal. Tiderna bör utökas till mer och . Mer kompetent personal bör därigenom också anställas. Detta bör ges regeringen till känna. Eftersom spelandet ökar och därmed missbruket kommer det att krävas mer omfattande behandlingsinsatser. Det är viktigt i utformningen av politiken på området att prevention av problemen prioriteras så att risken för att många personer hamnar i behov av omfattande och dyra hjälpinsatser minskas.