mot · GT02So703 · 2005-09-30 00:00:00 — I denna motion presenteras politik och partiets alternativa budgetförslag på utgiftsområde 9. I särskilda motioner utvecklas partiets politik när det gäller äldrepolitiken (So710), psykiatrin (So662), barn- och ungdomspsykiatrin (So707), handikappolitiken (So706), anhörigvården (So705), (So661), barnpolitiken (So695), folkhälsopolitiken (So709), alkoholpolitiken (So708), narkotikapolitiken (So704), tandvården (So713) och medicinsk-etisk politik (So712). anser att hälso- och sjukvården ska utgå från att varje människa är unik och att alla personer har samma absoluta och okränkbara värde. Den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården är välfärdens kärna och ska vara behovsstyrd. Den ska kännetecknas av värdighet, kvalitet och tillgänglighet. Vården och omsorgen måste ha en helhetssyn på människan som tar hänsyn till kroppsliga, själsliga, sociala och andliga behov. För att skapa och upprätthålla hälsa och livskvalitet måste alla dessa behov tillgodoses. Denna motion fokuserar på de brister och problem som finns inom svensk hälso- och sjukvård och vad som ska göras åt dem. anser att den svenska hälso- och sjukvården lider av ett systemfel som kan beskrivas ungefär så här: När patienten väl får vård fungerar den ofta bra, det stora problemet är att över huvud taget få kontakt med vården och därefter få behandling. Paradoxen är att ju rikare blivit, ju mer pengar som går till vården, desto längre har vårdköerna blivit. Det är dags att göra upp med den förmyndaraktiga inställning som präglar sjukvårdens syn på patienten. Det verkar som om vårdbyråkratin inte kan tänka sig människor som annat än vårdkonsumenter med oändliga behov. Men denna utgångspunkt är felaktig och skapar större vårdbehov än vad som faktiskt är nödvändigt. måste hälso- och sjukvården bli bättre på att värna de med störst behov och de som inte kan tala för sig. Det är de gamla och multisjuka, de psykiskt sjuka och de med kroniska sjukdomar som far mest illa i vården. Det behövs en genomgripande diskussion om prioriteringar inom välfärden när resurserna till sjukvården inte räcker till. Större valfrihet för patienterna, bättre utnyttjande av de ekonomiska resurserna, men också mer pengar krävs för att skapa en bättre vård och omsorg. föreslår i denna motion en kraftfull politik för en bättre hälso- och sjukvård. Huvudinslagen är följande: Patientens kontakt med och väg genom sjukvården måste bli enklare. Flera åtgärder föreslås som syftar till att förbättra tillgängligheten, patientens ställning och kvalitén i mötet mellan patient och läkare. Det behövs ett system med kvalitetsjämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer, där kvalitetsindikatorer fastställs och där jämförelser kan göras på vårdcentrals-, klinik- och sjukhusnivå. Kvalitetsjämförelserna ska vara tillgängliga, inte bara för politiker och vårdpersonal utan också för allmänheten. På så sätt kan kvalitets- och effektivitetsutvecklingen förbättras. Det ger också möjlighet till jämförande studier mellan vård som drivs i offentlig, kooperativ, ideell och privat regi. En oberoende granskningsenhet bör inrättas för att granska och ranka sjukvårdens prestationer. Vårdpersonalen behöver få en ny framtidstro. Hälso- och sjukvården måste kunna locka till sig de mest begåvade och lämpliga personerna. Vårdpersonalen måste ges möjlighet till kompetensutveckling. Förutsättningarna för högre löner, inflytande och delaktighet måste stärkas. Det förebyggande folkhälsoarbetet behöver förbättras. Hälso- och sjukvården måste i större utsträckning använda sin auktoritet, sin kunskap och sin breda kontaktyta i samhället. Antalet vårdplatser måste utökas inom den somatiska slutenvården. Utbyggnaden av vårdplatser måste även gälla psykiatrin, missbrukarvården, akutvården och många av landets BB-avdelningar. En nationell vårdgaranti värd namnet måste införas. Den socialdemokratiska regeringens vårdgaranti håller inte måttet. anser bland annat att hälso- och sjukvårdslagen ska slå fast kravet att hälso- och sjukvården ska ges . Det bör också införas ett system för ekonomisk kompensation till patienter vars operationer ställs in av skäl som inte kan anses vara godtagbara En vård och omsorg som inte tvekar att utnyttja flera olika utförare har bäst förutsättningar att välkomna och underlätta förnyelse och förändring. Den stopplag som regeringen infört måste rivas upp. Inför i stället en startlag som välkomnar privata, kooperativa och ideella utförare av vård. Patientsäkerhetstänkandet inom svensk hälso- och sjukvård är underutvecklat. För att minska antalet misstag i vården föreslås förbättrade säkerhetssystem som kan underlätta systematiskt säkerhetsarbete på klinikerna. Det krävs ett säkerhetstänkande som inriktar sig på systembrister, i stället för individuella misstag. Den psykiatriska vården och inte minst barn- och ungdomspsykiatrin uppvisar mycket stora brister. Det behövs en tydlig politisk markering som lyfter fram gruppen psykiskt sjukas och funktionshindrades behov av god vård och omsorg. avsätter därför sammanlagt mer än regeringen för 20062008 till den psykiatriska vården och omsorgen. 5Sätt patienten i centrum9 5.1Inför en samlad patienträttighetslagstiftning10 5.2Underlätta patientens väg genom hälso- och sjukvården10 5.3Lagfäst skyldigheten att informera patienten om valmöjligheter11 5.4Patienten ska få veta var kvaliteten är bäst11 5.5Inrätta en oberoende granskning av sjukvårdens prestationer12 5.6Lots för den som behöver mycket sjukvård13 6Skapa en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård14 7Vårdens resurser och framtidens välfärd15 8Prioritera i hälso- och sjukvården16 8.1Cancervården behöver en handlingsplan16 9Bygg ut antalet vårdplatser17 10Inför nationell vårdgaranti värd namnet18 10.1Kompensation vid utebliven behandling21 10.2Inför en vårdgaranti för missbrukarvården21 11Öka mångfald och valfrihet understöd förnyelse22 11.2 och ersätt den med en startlag23 12Män och kvinnor olika inför läkaren?24 13Inför fritt vårdval för EU-medborgare25 15.3Bevara geriatriken som en egen specialistindelning28 15.4Ge mer tid för omvårdnad29 15.5Minska administrationen inom vården29 16Ett mer målmedvetet patientsäkerhetsarbete behövs30 17Garantera värdighet och trygghet för de äldre32 18Vården i livets slutskede36 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad patienträttighetslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nuvarande patienträttighetslagstiftning borde tillföras vissa inslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett kommunicerande nationellt journalsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagfäst skyldighet att informera patienten om kösituationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett IT-system med kvalitetsjämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fristående myndighet för utvärdering av vårdens prestationer bör inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det s.k. i läns landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att närsjukvården behöver tillföras ytterligare specialistkompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning kring vårdbehoven. begär att regeringen återkommer med åtgärder för att komma till rätta med bristerna inom cancervården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antalet vårdplatser måste utökas inom slutenvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell vårdgaranti värd namnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till second opinion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hälso- och sjukvårdslagen skall slå fast kravet att hälso- och sjukvården skall ges . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomisk kompensation till patienter vars operationer ställs in. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en vårdgaranti inom missbrukarvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en BB-garanti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riva upp stopplagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning kring jämställdhetsaspekter på hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett europeiskt sjukvårdskort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningssystemens utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetenskrav för undersköterskor bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en differentierad utbildningssatsning på undersköterskor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler platser till läkar- och sjuksköterskeutbildningarna måste tillskapas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell uppföljning av geriatrikens utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beslutet i fråga om den framtida indelningen av medicinska specialiteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förslag som underlättar ett kostnadseffektivt administrativt arbete inom sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lex behöver en översyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbudet mot dubbelbestraffning i lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning beträffande hur lagstiftningen kring tillsynen skall främja ett minimerande av antalet misstag inom vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell målsättning att minska antalet vårdskador. begär att regeringen återkommer med förslag till ny lagstiftning om avvikelserapportering, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarmedverkan på varje äldreboende och sjukhem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning i palliativ medicin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsplatskod som följer kompetensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av läkemedelsgenomgångar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av ett högkostnadsskydd som verkligen inkluderar alla egna avgifter i vården och olika hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur staten skall ta över kostnadsansvaret för LSS-insatser. anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag enligt uppställning: Anslag, tusental kronor 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri 13:10 Nationell vårdgaranti (nytt anslag) 13:12 Forskning om palliativ vård (nytt anslag) 13:13 Barn- och ungdomspsykiatri (nytt anslag) 14:10 Förebyggande hälso- och sjukvård (nytt anslag) 16:7 Bilstöd till handikappade 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap 1Yrkandena 23 och 24 hänvisade till UbU. Inom hälso- och sjukvården pågår omvälvande förändringar. På sjukvårdssvenska heter det effektiviseringar, men det kan lika gärna kallas ransoneringar av sjukvård. Trots protester runt om i landet fortsätter den förmenta jakten på effektivitet: akutsjukhus läggs ner eller görs om till närsjukhus, vårdplatser blir allt färre och vårdcentraler försvinner. ifrågasätter inte att omorganiseringar och effektiviseringar inom vården behövs, tvärtom är det alldeles nödvändigt. Men med nuvarande utveckling inom vården finns starka skäl till kritik och eftertanke. Värst drabbade av vårdransoneringen blir kroniskt sjuka och äldre. Traditionell socialdemokratisk vårdpolitik, präglad av nedskärningar och sammanslagningar, byråkrati och monopol är inte lösningen på vårdens problem. Den stopplag som Socialdemokraterna infört tillsammans med och är direkt riktad mot förnyelse och nytänkande inom vården. Om den socialdemokratiska regeringen får bestämma kommer det bli ännu svårare att få vård framöver. anser att vården måste ta spjärn i människovärdet och se till att det rör sig åt rätt håll, så att vården förbättras och inte försämras. Flera av dagens problem inom sjukvården är akuta och om ingenting görs kommer morgondagens brister att vara kroniska och strukturella. 5Sätt patienten i centrum Tillgängligheten till den svenska vården är under all kritik. Det visar en opinionsundersökning bland 8 000 personer i åtta europeiska länder, som låtit utföra. Inte oväntat, men ändå oroande, har sämst tillgänglighet bland alla undersökta länder. Undersökningen visar också att svenskarna upplever att vården har sämre kvalitet än medborgarna i andra europeiska länder. Svenska patienter får vänta på att träffa en läkare, upplever oftare att man inte fått något svar på orsaken till de symptom som man sökt för, och får enligt egen utsago i mindre utsträckning bot och lindring för dessa symptom. Detta är problem som måste tas på största allvar. Denna mätning bekräftar tidigare undersökningar om vårdtillgängligheten i . anser att anledningen till dåliga placering är att den svenska sjukvårdens organisation inte tar sin utgångspunkt i patientens behov. Det krävs två viktiga utgångspunkter i arbetet för att minska väntetiderna. För det första en människas vårdbehov är oftast inte obegränsade och omöjliga att tillgodose, de är individuella. De flesta vårdreformer är präglade av myten om det oändliga behovet av sjukvård. Vårdbehoven har antagits vara outtömliga och därför har olika begränsningsåtgärder utformats. Syftet har varit att förhindra att sjukvårdens resurser används till onödiga åtgärder. Patienten har inte själv betrotts med ansvaret att bedöma vad som är en rimlig vårdinsats. Remisstvång och vårdköer kan sägas fungera som ett slags ransoneringsmetoder i vårt nuvarande system. Den ordningen måste förändras. För det andra förändringar ska genomföras inifrån systemet. Hälso- och sjukvården är för komplex för att styras med i huvudsak ekonomiska incitament och teoretiska styrmodeller. Okänsliga systemskiften har orsakat mycket oenighet och onödiga slitningar som de har ryckt sönder kontinuiteten i den dagliga verksamheten. Och det är långt ifrån säkert att de bidragit till att stärka vårdens ekonomi. Till följd av oklara regler och dålig organisation har de som behöver vården ofta kommit i kläm. Förändringstempot och nedskärningarna har lett till svåra stressproblem hos personalen. Genom att i stället skapa naturliga drivkrafter inom hälso- och sjukvårdens organisation kan avgörande förbättringar åstadkommas. påstår att lösningarna är att finna närmare patienterna. 5.1Inför en samlad patienträttighetslagstiftning Det behövs tydligare riktlinjer om patientens rättigheter som människa och vårdkonsument. föreslår att alla lagstadgade patienträttigheter samlas i en patienträttighetslag. Syftet är att skapa en mer överskådlig, rättssäker och patientfokuserad lagstiftning. Lagstiftningen ska dock även framgent i huvudsak bygga på att landstingen, till viss del kommunerna samt hälso- och sjukvårdspersonalen, har vissa skyldigheter gentemot patienten. Nuvarande patienträttighetslagstiftning saknar inslag som borde tillföras. Ett exempel är den alltmer omfattande EU-vården, vilken borde regleras i lagstiftning, liksom rätten till vård och rätten till informationen i sin egen patientjournal. Även barns rätt att lämna informerat samtycke, med hänsyn till ålder och mognad, bör övervägas. 5.2Underlätta patientens väg genom hälso- och sjukvården Patienten måste kunna ta den första kontakten med sjukvården på ett enkelt och tryggt sätt. Om man vill boka ett läkarbesök i närsjukvården ska det, oavsett var man bor i landet, kunna göras på ett enkelt sätt, via telefon eller via Internet. På enstaka mottagningar i landet finns telefonsystem som lämnar ett meddelande om vilken tid vårdgivaren ringer tillbaka. Då slipper patienten sitta i timmar med en upptagetton i örat tills telefontiden är över. Det blir än enklare för de patienter som kan utnyttja Internet för att boka en passande tid. Detta system bör införas på alla vårdenheter. En jämförelse kan göras med hur fungerar, där bilägaren kan boka tider via telefon, talsvar och Internet. Det finns också målsättningar för hur en bekräftelse och ett svar till bilägaren får dröja. När patienten träffar en ny läkare så ska han eller hon inte behöva berätta hela sin vårdhistoria. Den ska finnas tillgänglig via ett kommunicerande nationellt journalsystem som har ett fullgott skydd så att integritetskränkande information inte kommer i orätta händer. Patienten ska bl.a. själv kunna begära ett skydd för viss integritetskränkande information. En ökad användning av IT-stöd inom hälso- och sjukvården skapar helt nya möjligheter. Den tid och de resurser som hälso- och sjukvården lägger på administration och dokumentation är betydande. En bra och enkel journalföring kan bidra till att resurserna används mer effektivt, vilket leder till att dessa i stället kan användas till vård och omsorg för den enskilde. Alltför många patienter kan vittna om hur bortslarvade anteckningar, ofullständiga journaler och administrativt krångel ställer till problem i mötet med vården. Om en ny datoriserad journalföring också leder till att uppföljning och utvärdering kan förbättras kan det i sin tur innebära att kvaliteten och patientsäkerheten i vården ökar. 5.3Lagfäst skyldigheten att informera patienten om valmöjligheter Det s.k. fria vårdvalet gäller i alla landsting. Men bara på papperet inte i praktiken. Principen är dock att det fria vårdvalet ger patienter rätt att söka både sluten och öppen vård i ett annat landsting, förutsatt att hon eller han har en remiss från sitt hemlandsting. Det landsting som skrivit ut remissen står också för kostnaden. Resekostnaden måste patienten själv stå för. vill bygga vidare på det fria vårdvalet, så att patienten ges reella valmöjligheter inte bara av vårdgivare, utan också av tidpunkten för behandling. När läkaren bedömer att patienten behöver en operation eller behandling ska denne eller annan person i vårdteamet ha en lagfäst skyldighet att informera om kösituationen, på det egna sjukhuset, på andra sjukhus i närheten men också var en operation med kortast väntetid kan fås på såväl offentligt som privat driven klinik. En ny tid för undersökning, operation eller annan behandling bokas direkt. Skyldigheten bör också gälla andra upplysningar som kan vara av värde för patienten. För att ett vårdval ska fungera i praktiken och bli genomförbart utan onödiga förhinder måste pengarna följa patienten. Det ska vara den vårdgivare som patienten väljer som ersätts för operation eller annan behandling. Ur ett patientperspektiv ska remisser inte behövas. Patienten ska inte skickas hem för att vänta via ett remissförfarande. Tiden ska vara egenvald och passa in i patientens almanacka med största möjliga hänsynstagande till arbetsliv och privatliv. Därmed avskaffas remisserna, sett ur ett patientperspektiv. Självklart kommer remisser som informationsbärare att behövas mellan kliniker och vårdgivare även fortsättningsvis. 5.4Patienten ska få veta var kvaliteten är bäst En reell valfrihet för patienten och ett fungerande fritt vårdval kräver att vårdens prestationer kan jämföras. vill ha en ordning där kvalitetsindikatorer fastställs och där jämförelser kan göras på vårdcentrals-, klinik- och på sjukhusnivå. Den ska vara tillgänglig, inte bara för politiker och vårdpersonal utan också för allmänheten. I finns redan mycket värdefull information i de s.k. nationella kvalitetsregistren. De är dock inte öppna för allmänheten och möjligheten till jämförelser är begränsade. Problemet är inte bristen på data, det är bristen på vägledande information som måste förbättras. Väntetider är en viktig kvalitetsfaktor i vården. Men andra faktorer kan naturligtvis också vara av värde för patienten. Andelen lyckade behandlingar vid ett visst sjukhus eller en viss klinik, antal återfall m.m. är information som patienten kan vilja ta del av. Det ger också möjlighet till jämförande studier mellan vård som drivs i offentlig, kooperativ, ideell och privat regi. IT-revolutionen har ännu inte revolutionerat vården. Detta trots att stora pengar plöjts ned i olika system i olika landsting som inte kan kommunicera med varandra. Det pågår visserligen ett utvecklingsarbete för att förbättra och samordna IT-stödet inom hälso- och sjukvården. Kommuner och landsting samarbetar i organisationen . Vidare är en utredning tillsatt av regeringen av inom hälso- och sjukvården (dir. 2003:42). En målsättning med dessa initiativ måste dock vara ett system inte bara med patientjournalsystem utan även användbara och tillgängliga kvalitetsjämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer, så att kvalitets- och effektivitetsutvecklingen kan förbättras. Det krävs långsiktiga investeringar för att bygga ut och samordna register och IT-system inom sjukvården. avsätter med start för detta ändamål. Avsikten är att få till stånd motsvarande satsning från landstingens och regionernas sida. 5.5Inrätta en oberoende granskning av sjukvårdens prestationer Jämförande analyser av kvaliteten vid olika enheter i sjukvården kräver att en fristående myndighet för utvärdering av vårdens prestationer inrättas. Myndigheten ska ha självständighet i sin utvärderingsroll, likt , och inte styras av regeringen. Målsättningen bör vara att göra besök vid varje enhet minst där patientperspektivet också tillgodoses. Rapporterna görs offentliga. Denna typ av granskning och öppna kvalitetsredovisningar av vårdgivares prestationer finns i flera länder, bl.a. i och och skapar drivkrafter till förbättringar inom sjukvården. För det första kan en fristående utvärdering åstadkomma en kraftsamling inom områdena revision, uppföljning och rankning. För det andra behövs en auktoritativ organisation som står fri från departement och regering. Det krävs ett visst avstånd mellan granskaren och de granskade. avsätter 20072008 för uppbyggnaden av denna funktion. 5.6Lots för den som behöver mycket sjukvård kräver inga systemskiften i hälso- och sjukvården, men väl en mindre revolution i synen på patientens behov. av befolkningen behöver av vårdresurserna. Det handlar om personer med stora vårdbehov, ofta äldre och funktionshindrade. Det är uppfattning att denna grupp även består av personer som inte blir lyssnade på, inte får rätt vård och som getts ett dåligt bemötande. En människas vårdbehov är oftast inte obegränsade och omöjliga att tillgodose, de är bara individuella. Intill dess hälso- och sjukvården utvecklats till en lättorienterad organisation med hög tillgänglighet och avsevärt kortare väntetider behövs en lots att vända sig till för att hitta rätt i vården. Den som vill ska efter sitt behov kunna välja sin familjeläkare eller annan specialist i vårdteamet. Närsjukvården bör successivt byggas ut med ytterligare specialistläkarkompetens, framför allt inom geriatrik och folksjukdomar. Ett exempel på nya vårdmetoder som sätter patienten i centrum är i läns landsting. I projektet har man lyckats förbättra vården för de s.k. mångbesökarna, dvs. de patienter som besökt akuten mer än fyra gånger , genom att mångprofessionella arbetsteam tar sig an dessa patienter och försöker förstå människan bakom symtomen.