ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So459 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnojourernas verksamhet. Våld och hot mot kvinnor är ett problem i samhället. Runt om i landet har det vuxit fram kvinnojourer som hjälper och stöttar misshandlade kvinnor. Denna verksamhet får i de flesta fall stöd från kommunerna, men det är också byggt på frivilliga insatser. På orter med hög arbetslöshet och med de problem detta medför, ökar också behovet av en fungerande kvinnojoursverksamhet. Men det är också på dessa orter som den kommunala budgeten är hårt ansträngd och verksamheter som kvinnojourer, som inte är obligatoriska för en kommun, kommer långt ner på prioriteringslistan. Det är inte bra att en så viktig verksamhet ska vara beroende av kommunernas ekonomiska situation som då till följd av detta blir mycket svår att planera och osäker. Det frivilliga engagemanget är grunden, men det behövs också stöd från annat håll. Stöd och hjälp till utsatta kvinnor är en angelägenhet för oss alla. Därför bör staten verka för en översyn av kvinnojourernas verksamhet, i syfte att upprätthålla en regelbunden verksamhet med god kvalitet.
mot · GT02So460 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta personliga register för vaccinationer. ökar vaccinationer mot många olika sjukdomar. som det blir influensatider så är det många som vaccinerar sig, vare sig man behöver det eller inte. Många medborgare i landet är också globetrotters och reser till olika länder till vilka det behövs vaccination mot olika sjukdomar. När man då kommer till vårdcentral eller liknande så får man frågor som t.ex. följande: När tog du senast en stelkrampsspruta? Har du tagit Havrix 2? Det är svårt att hålla reda på när man tog alla de vaccinationer som man blir tillfrågad om. Av den anledningen föreslår vi att det inrättas personliga register där alla vaccinationer förs in. Detta register ska vara tillgängligt på alla de ställen där man tar sin vaccination. Detta underlättar för både patienten och för den som ska ge vaccinationen. Med dagens teknik så bör det vara mycket lätt att inrätta ett sådant personligt register. som man får sina sprutor så kan man också få utdraget en kopia på de vaccinationer som man gjort och denna kopia man kan ha med sig på resan. De vaccinationskort, som man förväntas ha med sig till en del länder, är det inte lätt att komma ihåg. Om man däremot får en utskrift på de gjorda vaccinationerna i samband med sin utlandsresa så är det lätt att lägga den tillsammans med övriga resehandlingarna.
mot · GT02So462 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att läkemedelsnära livsmedel kan komma att omfattas av ett nationellt enhetligt högkostnadsskydd samt att i samma utredning undersöka möjligheterna att dagens system för ersättning till personer som är i behov av läkemedelsnära livsmedel reformeras till förmån för ett statligt reglerat, enhetligt system där läkemedelsnära livsmedel inordnas i läkemedelsförmånen. Läkemedelsnära livsmedel är samlingsnamnet för sondnäring, näringsdryck, SPC-flingor och liknande produkter som administreras till personer som inte på vanligt sätt kan tillgodogöra sig den näring de behöver genom oral tillförsel. Personer med mag- och tarmsjukdomar är en grupp som ofta behöver förlita sig på läkemedelsnära livsmedel för sitt dagliga näringsintag. har kostnaderna för den enskilde för läkemedelsnära livsmedel utretts. När ett resultat varit i sikte, har regeringen valt att utreda frågan ytterligare. Tiden går och de personer som väntar på resultat drabbas hårt ekonomiskt medan byråkratins kvarnar sakta mal vidare. Kostnaden för den enskilde för läkemedelsnära livsmedel varierar kraftigt mellan olika landsting. Det som i vissa landsting är kostnadsfritt är i andra landsting mycket dyrt. För de personer som på grund av sin sjukdom eller funktionsnedsättning helt eller delvis saknar förmåga att få sin näring via kosten, borde ett enhetligt system införas för att dessa ska tillförsäkras den näring de behöver. Samma regler bör gälla för alla medborgare oavsett var i landet man bor. Därför bör förutsättningarna för att läkemedelsnära livsmedel ska omfattas av ett nationellt enhetligt högkostnadsskydd utredas . Det är inte en självklarhet att den enskilde har de ekonomiska resurserna som krävs för att ha råd till sin näring. I de landsting som inte subventionerar läkemedelsnära livsmedel får kostnaderna stora ekonomiska konsekvenser för den enskilde. En genomförd kartläggning från av kostnaderna för livsmedel för särskilda näringsändamål (sär-när) bekräftar de orimliga skillnaderna som förekommer inom subventioneringssystemet för dessa produkter runt om i landet. Det är oacceptabelt att skillnaderna kvarstår mellan landstingen och att det är var man bor som avgör om man får sin näring subventionerad eller inte. Detta går helt på tvärs med den av antagna handikapplanen. Regeringens utredare lyfter i rapporten till barn och vuxna fram de ovan skissade förslagen till åtgärder som skulle rätta till många av de brister som återfinns i dagens system. Att följa utredarens förslag skulle på ett genomgripande sätt förbättra situationen och livskvaliteten för de personer som för sitt dagliga liv är beroende av tillgång till livsmedelsnära läkemedel. Detta borde som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02So465 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samband med deklarations avlämnande möjlighet erbjuds att också lämna besked om villighet till organdonation. är sämst på organdonation i hela . Drygt 600 svårt sjuka personer i landet väntar på ny njure, lever, hjärta, lunga eller annat organ som skulle kunna rädda deras liv eller kraftigt förhöja deras livskvalitet. Kön har vuxit i takt med att befolkningen blivit äldre, men också i takt med att tillgången på donerade organ har minskat stadigt . har organ från ungefär hundra personer tillvaratagits , vilket inte är tillräckligt. dog 19 personer i väntan på en transplantation. I grunden är det en positiv utveckling som skapat den bekymmersamma situationen. Intensivvården räddar livet på långt fler patienter . Det sker också färre olyckor där friska personer omkommer. Men bristen på organ och vävnader har också andra orsaker. Jämfört med övriga ligger på jumboplats sett till tillgången, trots att transplantationskirurgin i landet håller världsklass. Sjukvården frågar inte de anhöriga om donation, donationskoordinatorn kontaktas inte och rutiner och utbildning hos personal saknas. Allt talar för att andelen markant skulle öka om möjligheten till anmälan fungerade på ett lättillgängligt sätt. För många blir en anmälan helt enkelt inte av. Detta skulle enkelt kunna åtgärdas genom att man i samband med inlämnande av deklaration ges möjlighet att också anmäla villighet till organdonation. Detta kan ske oavsett om deklaration sker via nätet eller i pappersform.
mot · GT02So474 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt till lika behandling. Organisationen Majblommans Lokalföreningar delar ut till enskilda barn som behöver hjälp med dyra och nödvändiga saker som till exempel glasögon, och medicin. Ytterligare delas ut via skolsköterskornas Majblommekassa till samma ändamål. I socialdemokraternas går besparingar ut över de svagaste grupperna. För många familjer innebär kostnaderna för barnens glasögon ett stort hål i hushållsbudgeten. De flesta landstingen ger bidrag till glasögoninköpen, men en granskning som gjorts visar att det är stor skillnad på hur stora bidragen är. Av sammanställningen, som har tagits fram av , framgår att i bekostas glasen av som dessutom ger i bidrag till bågen. I och får man inga pengar alls. När bidragen försvinner tvingas många föräldrar i stället söka ekonomisk hjälp någon annanstans. Enligt expertis behöver barn med synfel glasögon under uppväxten, , för att få en normal synutveckling och att bra glasögon därmed är en medicinsk behandling. Enligt min mening ska inte länstillhörighet avgöra hur stödet till barn utformas. bör få i uppgift att ge rekommendationer till landstingen för att på så sätt se till barnets bästa.
mot · GT02So475 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om instiftande av en demensombudsman. Delaktighet och jämlikhet för funktionshindrade inom samhällets alla områden det är grundtanken i . I 22 regler preciseras vilka förutsättningar som krävs för delaktighet och jämlikhet, vilka huvudområden som är väsentliga och med vilka medel man kan genomföra förändringar. ställer politiska och moraliska krav, krav som regeringen ställer sig bakom: Alla i samhället, regeringen, offentliga organ på alla nivåer, företag, organisationer med flera, har ett ansvar för att reglerna blir kända och respekterade och att den vision om ett samhälle för alla, som reglerna uttrycker, också blir verklighet. Dementa personers kränkta rättigheter har uppmärksammats upprepade gånger av massmedia. Mycket pekar på att det råder ett mörkertal när det gäller dementas rättigheter, vilket innebär att det inte kommer till allmänhetens eller rättsväsendets kännedom. är det som bevakar de funktionshindrades, däribland dementas, rättigheter. Då demens, till skillnad från många andra funktionshinder, är degenererande och leder till kognitiv svikt anser vi att det behövs en särskild demensombudsman för att bevaka rättigheterna för de cirka 125 000 dementa i . En demensombudsman föreslås vara talesman för de dementa som ibland inte kan göra sig själva hörda. Vidare föreslås att en demensombudsman skall medvetandegöra de dolda missförhållanden som en del dementa lever med, såsom exempelvis fysisk och psykisk misshandel. föreslås även verka för att brister i lagar och förordningar uppmärksammas.
mot · GT02So476 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ för att förbättra diagnostiseringen, det förebyggande arbetet och behandlingen av osteoporotiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utarbeta nationella riktlinjer för behandling och vård av osteoporotiker som kompletterar riktlinjerna angående höftfrakturer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ för att garantera att de nationella riktlinjerna får genomslag i vården. Cirka 300 000 kvinnor i åldern har osteoporos. Varannan kvinna och var fjärde man i medelåldern kommer under återstoden av sitt liv att drabbas av en osteoporosrelaterad sjukdom. inträffar cirka 70000 frakturer som har samband med osteoporos. och har den högsta frekvensen av osteoporos i hela världen. Dödligheten i osteoporos är hög och många med sjukdomen får försämrad livskvalitet. SBU (av medicinsk behandling) har konstaterat att patienter med osteoporos är underbehandlade (2003:165 1,2). Allt för många patienter med osteoporos blir aldrig upptäckta. De kan vårdas upprepade gånger för frakturer utan att den underliggande sjukdomen diagnostiseras eller behandlas. Dödligheten är hög vid höftfrakturer. efter frakturen avlider fler än i jämförbar grupp som inte ådragit sig en höftfraktur. Höftfrakturer får också stora sociala konsekvenser. Många som haft en höftfraktur kan inte återvända till sitt hem och de blir ofta socialt isolerade. Osteoporos är en sjukdom som förorsakar stort lidande bland äldre och gamla människor. Höftfrakturer står för mer än hälften av alla frakturrelaterade sjukvårdskostnader. Den totala samhällsekonomiska kostnaden för osteoporos och osteoporosrelaterade frakturer är . Antalet höftfrakturer ökar. Det beror framförallt allt på att befolkningen åldras. inträffade 18417 höftfrakturer och 1999 var det 19715. Den framtida ökningen av äldre kommer att medföra att antalet frakturer ökar ytterligare. Belastningen på sjukvården ökar. Bland kvinnor är antalet årliga vårddagar i akutsjukvården för höftfrakturer högre än för t.ex. hjärtinfarkt, bröstcancer, KOL eller diabetes. Ovan nämnda lämnades . I avvaktan på rapporten har regeringen inte velat vidta åtgärder för att förbättra osteoporosvården. Förslag och initiativ har avfärdats i avvaktan på rapporten. Det är nu hög tid att regeringen vidtar åtgärder. Det behövs en nationell samling för att förbättra vården för en utsatt grupp som ibland saknar möjligheter att ta tillvara sina intressen och rättigheter. Att förebygga, diagnostisera och behandla osteoporos ger stora vinster för patienten, de anhöriga, de som slipper bli patienter, men också för sjukvården, kommunen och socialförsäkringssystemet.
mot · GT02So479 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillägg i tandvårdsförordningen. Tandvårdsförordningens 7 § tillämpas inte på rätt sätt av vårdgivarna. På grund av okunskap är många läkare av uppfattningen att det måste finnas ett säkerställt samband mellan sjukdomssymtomen och det dentala material som patienten sätter i samband med sin långvariga ohälsa, för att det särskilda tandvårdsstödet ska kunna tillämpas. Eftersom det inte finns något vetenskapligt stöd för ett sådant samband så upprättar vårdgivarna ofta inte den nödvändiga utrednings- och behandlingsplan som måste ges in till ett materialbyte ska kunna bedömas. Orsaken till läkarnas okunskap om den ordning som gäller kan delvis vara att det inte framgår av författningstexten att något säkerställt samband mellan symtom och dentalt material inte krävs för att materialbyte ska få ske inom högkostnadsskyddets ramar. Detta anges däremot i förarbetena till förordningen. Där kan man läsa att det endast krävs att patienten ska vara noggrant utredd för sina symtom. Om läkaren ändå inte kan ställa någon diagnos och andra orsaker till symtomen därmed har uteslutits så ska patienten få byta tandvårdsmaterial som ett led i en medicinsk rehabilitering av sitt långvariga sjukdomstillstånd till de avgifter som gäller inom den öppna hälso- och sjukvården. Läkarnas okunskap kan alltså bero på att det inte uttryckligen sägs i 7 § tandvårdsförordningen att det inte krävs ett säkerställt samband mellan sjukdomssymtomen och det dentala material som patienten sätter i samband med sjukdomstillståndet. (SOU 2003:53) uppmärksammade problemet och föreslog att en ändring ska införas i 7 § så att det klart framgår av författningstexten att inga säkerställda samband krävs för materialbyte inom högkostnadsskyddet, men någon ändring har ännu inte kommit till stånd. I 7 § tandvårdsförordningen bör ett tillägg införas om att något säkerställt samband mellan sjukdomssymtomen och det dentala materialet inte krävs för att utbyte av tandfyllningar ska få göras som ett led i en medicinsk rehabilitering av ett långvarigt sjukdomstillstånd till de avgifter som gäller inom den öppna hälso- och sjukvården.
mot · GT02So483 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samarbeta med och företrädare för kulturlivet för att verka för att kultur på recept införs som möjlighet när läkare skriver ut recept, på samma sätt som FAR/FYSS fungerar. Nyttan av fysisk aktivitet både för att förebygga och bota ohälsa är allmänt känd. Det har gått så långt att läkare numera skriver ut motion på recept på samma sätt som de skriver ut läkemedel till sina patienter. Detta kallas FAR/FYSS (Fysisk aktivitet på recept/Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling) och har tagits fram i samarbete mellan Yrkesför- eningen för fysisk aktivitet (YFA) och . Något som är mindre känt är att regelbundna kulturupplevelser har likvärdiga positiva hälsoeffekter som regelbunden motion! Undersökningar har visat att de som regelbundet rör på sig lever längre än de passiva. visade det sig att de som regelbundet ägnar sig åt kulturkonsumtion blir äldre än de som inte ägnar tid åt kultur. En förklaring till dessa resultat är att inte bara kroppen utan även psyket och känslolivet behöver gymnastik för att människan ska må bra. Kultur fungerar som motion för själen! En paus från de vardagliga göromålen, vare sig det handlar om en längre promenad eller ett teaterbesök, är välgörande. Denna typ av hälsosamma avbrott i vardagsstressen är dessutom ett verksamt sätt att förebygga utbrändhet. Slutsatsen av detta borde vara uppenbar. Om kultur är lika hälsosamt som motion borde detta givetvis också återspeglas inom vården. Med tanke på de höga sjukskrivningstalen är det av högsta vikt att allt som kan öka folkhälsan tas till vara. De resultat som finns kring kulturaktiviteter i vården har enbart varit positiva. Nästa steg är att läkarna ges möjlighet att skriva ut motion på recept till de patienter som är i behov av detta. På samma sätt som exempelvis 3 halvtimmes promenader kan ordineras av doktorn till stillasittande patienter så borde 3 kulturella aktiviteter kunna ordineras andra patienter. Sedan blir det naturligtvis upp till patientens sjukdomstillstånd och personliga preferenser om det blir bio, konstutställning, museum eller någon annan form av kultur. Kultur på recept (KUR) kan mycket väl komma att bli ett lika vedertaget begrepp som FAR/FYSS. Det borde vara lätt att få till stånd ett samarbete mellan och företrädare för kulturlivet. Ytterligare en bonuseffekt av detta skulle kunna bli att kulturen får ett rättmätigt uppsving på grund av det erkännande av kulturens betydelse som kultur på recept skulle ge. Detta skulle mycket väl kunna ge ringar på vattneteffekter när hjälpta patienter och deras läkare sprider de positiva erfarenheterna vidare.
mot · GT02So484 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordnad medicinering. kan en patient få recept på läkemedel av sin läkare utifrån dennes bedömning. Det finns ingen skyldighet för läkaren att samråda med någon. Det innebär att patienten kan vara patient hos flera olika läkare utan att det upptäcks. De olika läkarna kan därmed ovetande om varandras bedömningar förskriva samma medicin eller än värre olika mediciner som till och med kan motverka varandra. Det är helt och hållet upp till patienten att berätta för sin läkare om andra kontakter med sjukvården. Detta kan leda till flera olika och allvarliga konsekvenser. Om olika mediciner motverkar varandra kan det vara direkt farligt för patienten. Helhetsbilden över patientens hälsa och behov kan gå förlorad. Systemet kan också verka kostnadsdrivande då någon samlad samordning alltså inte görs. Detta är förstås orimligt, särskilt med tanke på att tekniska möjligheter finns till ett högre mått av helhetsbild. Det bör därför ske en översyn för att utröna hur en sådan samordning kan gå till. Det bör ge regeringen till känna.
mot · GT02So487 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hörapparater. är ett ojämlikt land för hörselskadade. I mer än hälften av landets landsting så måste den enskilda betala för att få tillgång till hörapparat. Det innebär att samma typ av hörapparat kan kosta mellan och beroende på vilket landsting man tillhör. Detta innebär även att landstingen inte lever upp till sin lagstadgade skyldighet att erbjuda invånarna rehabilitering och hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen samt att de inte uppnår målet för hälso- och sjukvården enligt samma lag en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Den statliga (SOU 2004:83) föreslår att hörapparater ska vara gratis i hela landet. Landstingen bör endast ta ut avgifter för utprovning och dessa ska omfattas av högkostnadsskyddet. Att satsa på hörselvård är en god investering som lönar sig. Det är ett osynligt handikapp att vara hörselskadad men det är det ett gissel. Man kan inte delta på lika villkor som andra i samhället. Man missförstår andra och man blir missförstådd när man inte kan kommunicera på rätt sätt. Risken är stor att man isolerar sig och följdsjukdomar är uppenbara. Det har visat sig genom de hörselprojekt som genomförts i och i att samhällets kostnader för ohälsa minskat när hörselskadade fått rehabilitering. bör anta utredningens förslag att hörapparater ska vara gratis i hela landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GT02So488 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnmorskors möjlighet att utföra medicinska aborter. utfördes mer än hälften av alla aborter före graviditetsvecka 9 genom medicinsk abort. Det är enligt svensk lag endast läkare som får utföra en sådan medicinsk abort. Metoden är, jämfört med kirurgisk abort, enklare att utföra och kostnadseffektiv. Många kvinnor upplever dessutom metoden som bättre då de själva styr över större del av aborten. Om barnmorskor, som är de som har tätast och närmast kontakt med patienter som söker abort, skulle ges kompetens att utföra medicinska aborter skulle abortvården kunna bli både effektivare som kvinnor som söker abortvård skulle träffa ett färre antal sjukvårdspersonal. Dessutom öppnar det möjligheten för samtal med samma personal innan och efter utförd abort. Det är därför önskvärt att barnmorskor får en adekvat vidareutbildning så att de kan utföra dessa medicinska aborter. Många barnmorskor är mycket kompetenta och handhar information och övrigt omhändertagande vid en medicinsk abort. Att låta intresserade barnmorskor få möjlighet till vidareutbildning är till gagn både för patienterna och för yrkets status och innehåll. Detta förutsätter en ändring i abortlagstiftningen, vilket vi förordar. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GT02So490 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhällsinsatserna för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet bör innefatta åtgärder för att stimulera folkhälsofrämjande inslag i fritidsodlingen. Vi upplever ett förnyat intresse för trädgårdar och trädgårdsodling. Äldre tiders oglamorösa husbehovsodling av främst potatis, grönsaker och andra ätbara produkter har förvandlats till en lustfylld fritidssysselsättning för en stor del av befolkningen. Det finns nya och spännande grönsaker och ett allt rikare utbud av prydnadsväxter för dem som har trädgård. Vi vet att trädgårdsodling är ett vanligt och viktigt inslag i en hälsosam livsstil, som många människor har nytta och glädje av. Inte minst gäller det medelålders och äldre människor, som minskar sina tidigare motionsaktiviteter och i stället genom regelbundet trädgårdsarbete kan få en allsidig motion efter sina möjligheter. tilltar folkhälsoproblemen förknippade med övervikt och för lite motion. Situationen är motsägelsefull. Vi vet allt mer om betydelsen av goda matvanor och tillräckligt med motion. Men kunskaperna har svårt att slå igenom i människors vardag. Genom att anknyta till och uppmuntra det befintliga odlings- och trädgårdsintresset är det möjligt att ännu bättre utnyttja detta i folkhälsosammanhang. En rad åtgärder kan bidra till att förstärka trädgårdsintresset, exempelvis förstärkt odlingsrådgivning, stöd till trädgårdsföreningar, förbättrade metoder för ekologisk odling och förbättrad tillgång på koloniområden i städer där det råder brist på sådana. Ökad fritidsodling av grönsaker, frukt och bär bidrar också till ökad konsumtion av dessa produkter, både genom egenproduktionen och genom att många fler blir vana att ha grönsaker, frukt och bär som ett normalt inslag i det dagliga kosthållet. Inom ramen för planerade folkhälsoinsatser bör därför även ingå åtgärder för att på olika sätt ta vara på möjligheterna att via det stora intresset för trädgårdsodling stimulera till ökad motion och nyttigare kost. Detta bör ske i samarbete med fritidsodlingens organisationer.