mot · GT02N443 · 2005-10-05 00:00:00 — För att ska fungera som tillväxtmotor krävs en förändring av den nationella politiken. vill ha en modern storstadspolitik som präglas av ökad företagsamhet, tätare internationella kontakter och öppenhet för människor, investeringar, idéer och kulturella impulser. tillväxt är viktig för hela landets tillväxt. Stärk rättstryggheten och öka arbetet mot vardagsbrotten. Den utbyggnad av polisväsendet som förespråkar motsvarar 1000 fler poliser i . Det krävs också fler civilanställda för att snabbt frigöra poliser från administration till brottsbekämpning. Satsa på tidiga och tydliga insatser mot ungdomsbrottslighet. Börja lösa upp propparna i trafiksystemet. Fungerande kommunikationer till, från och genom är en förutsättning för att denna fullt ut ska kunna fylla rollen som tillväxtmotor. Kraftfulla satsningar på spårbunden kollektivtrafik behövs, liksom en komplett ringled runt . Det planerade försöket med trängselskatter saknar all rimlig förankring i regionen och ska därför stoppas. Satsa på potential som internationell turistmagnet. Ta till vara världsrykte och förverkliga planerna på ett nytt i . Låt tas upp på . Öka allmänhetens tillträde till skärgården genom att beakta friluftslivets behov när Försvarsmaktens markegendomar säljs. satsning på småföretag skulle inte minst gynna skärgårdens och invånare. Tillväxt- och integrationsfrämjande reformer behövs för utveckling. Enklare deklarationsregler för småföretag, ökad frihet på skolområdet och stärkt ställning för konkurrensintresset i den kommunala planprocessen är några ingredienser. Rädda upphäv stopplagen som förhindrar sjukvård i privat regi. Avskaffa lagstiftningen som hindrar hyresgäster från att friköpa bostäder i förorterna. Påbörja avvecklingen av den orättfärdiga beskattningen av boendet genom en sänkning av fastighetsskatten för såväl småhus som flerbostadshus samt avskaffad förmögenhetsskatt . Inför ett utjämningssystem som är tillväxtfrämjande. Det måste löna sig för kommuner och landsting att människor flyttar dit och att individer kommer i arbete. Ge chansen att bedömas efter egna meriter! Att det finns andra högskolor på andra ställen i länet är inget skäl för att neka universitetsstatus. Nystart för integrationspolitiken med fokus på jobb- och utvecklingsgaranti, förbättrad svenskundervisning och ökat arbete mot diskriminering. Skapa en modern storstadspolitik9 Trygghet mot brott och fler poliser omedelbart10 Trafik för en huvudstadsregion i utveckling12 Upphäv lagen om trängselskatt16 Kultur och natur som källa för turism16 allemansrätten naturvård och utveckling kan förenas19 Skärgården och : hem, fritidsparadis och oskattbar natur20 Ett lokalt anpassat strandskydd22 En fungerande bostadsmarknad i Stockholmsregionen23 Trygga och tillgängliga stadsmiljöer24 Vårt behov av tystnad25 Skatteutjämningen ett hinder för tillväxt27 Statliga arbetsplatser är inte spelbrickor28 Ökad konkurrens för lägre priser29 Kunskap och utbildning i Stockholmsregionen30 Upphäv stopplagen rädda !32 Företagande för tillväxt i Stockholmsregionen34 Arbetsmarknadspolitik för en storstadsregion36 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modern storstadspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll för kontakterna med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om 1000 fler poliser och en kraftig förstärkning av civilanställd polispersonal i län.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade insatser mot ungdomsbrottslighet i län.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler närpoliser i län.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bevakning av idrottsevenemang m.m.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottslighet med politiska förtecken i Stockholmsregionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade statliga investeringar i vägar och kollektivtrafik i län.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad kapacitet över SaltsjöMälarsnittet för både väg- och järnvägstrafiken.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en komplett ringled runt innerstad.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dubbelspår på hela järnvägssträckan ÄlvsjöNynäshamn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Södertörnsleden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt utbyggnad av såväl söder som norr om tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om breddning av /E20 mellan och samt utbyggnad av väg 225 mellan och Ösmo.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kapaciteten på Svealandsbanan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av för höghastighetståg StockholmSkavsta.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på det statliga vägnätet i kommun.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig medverkan i projektet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av länsväg 222.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av tunnelbanan såväl norr som söder om tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förstudie för utbyggnad av det nationella järnvägsnätet till kommunerna i nordöstra tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om motorvägsstandard på hela E18 StockholmNorrtäljeKapellskär.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av riksvägarna 76 och 77.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av förbi Åkersberga.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Kymlingelänken och Huvudstaleden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om järnvägskapaciteten på Mälarbanan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förverkligande av planerna på stationerna Väst och Nord.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om breddning av till Arlanda.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkt vägkapacitet mellan kommun och E 4.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av kanal.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hamnkapaciteten i län.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om båttrafik i län.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygplatskapacitet för såväl trafikflyg som småflyg i län.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turistnäringen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationalscener och nationella museer i Stockholmsregionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell satsning på ett i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturmiljövård i län.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som världsarv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig markpolitik i skärgården med hänsyn till det rörliga friluftslivet och den bofasta befolkningens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vattenmiljö- och avrinningsfrågor i Mälaren.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny småföretagarpolitik för att skapa fler jobb i bl.a. samt på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över vistelsebegreppet i socialtjänstlagen vad gäller vilken kommun som skall betala för hemtjänst m.m. vid fritidsboende.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkt sjöpolis i samt i övrigt förbättrade förutsättningar för arbete och boende i skärgården.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddsbestämmelser.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformerad bostadspolitik för fler bostäder i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av stopplagen om allmännyttiga bostadsföretag.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggande av studentbostäder på statligt ägd mark.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uthyrning av rum i privatbostäder.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning om trygga och tillgängliga stadsmiljöer.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket om buller.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett skatteutjämningssystem som är både tillväxtfrämjande och tar hänsyn till det höga kostnadsläget i Stockholmsregionen.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt beaktande av konkurrensintresset i den kommunala planprocessen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett generellt bemyndigande för de kommuner i som så önskar att bedriva förnyelseverksamhet på skolans område.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fördelningen av platser på högskolorna skall ske efter studenternas önskemål.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förnyad lärarutbildning i Stockholmsregionen.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolas ansökan om att bli universitet.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa stopplagen mot sjukhus i vinstdrivande regi.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet i med förenklade deklarationsregler för småföretag.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förnyelse av arbetsmarknadspolitiken.10 1 Yrkandena 37 och 43 hänvisade till JuU. 2 Yrkandena 833 hänvisade till TU. 3 Yrkandena 3538 hänvisade till KrU. 4 Yrkandena 40 och 44 hänvisade till MJU. 5 Yrkandena 42 och 57 hänvisade till SoU. 6 Yrkandena 4547, 49, 50 och 52 hänvisade till BoU. 7 Yrkandena 48 och 58 hänvisade till SkU. 8 Yrkande 51 hänvisat till FiU. 9 Yrkandena 5356 hänvisade till UbU. 10 Yrkande 59 hänvisat till AU. med huvudstad som centrum kräver ingen särställning på grund av sin funktion som huvudstad men behöver förståelse för sin särart och betydelse för utveckling. Låt oss kort söka definiera vad , och är för olika människor. Huvudstad, hemort, bostadsort, arbetsplats, centrum, city. Nöjescentrum, kulturhuvudstad, mötesplats. Bråttom, bråttom. Fart och fläkt. Härligt, härligt. Staden och regionen som lever. Alla tider året runt. En plats att älska och att hata. Men oavsett vad man tycker, i hög grad beroende på utsiktspunkt, är och förblir och administrativa och ekonomiska centrum. Därmed är också , via flygförbindelser, vägar, hamnar, en bro till världsmarknaderna, kommersiellt, politiskt, kulturellt. Inte minst är ett naturligt centrum för kontakterna med länderna runt . Med sitt läge både mitt i och mitt i har goda möjligheter att bli det nav för handel, utbildning, forskning, kultur och miljöarbete som en framgångsrik Östersjöutveckling behöver. En positiv utveckling för näringslivet i huvudstaden med omnejd skapar jobb och tillväxt i hela vårt land. Det har inte minst bevisats då som ekonomisk motor hackat: det har fått negativa återverkningar för hela . Liksom det brukat sägas att det som är bra för också är bra för , ser vi nu att full fart ekonomiskt och kulturellt i är till fördel för hela . måste i alla avseenden vara en modern huvudstad öppen för människor, idéer, investeringar och kulturella impulser. Inte minst de goda kunskaper i andra språk som kännetecknar invånare är en konkurrensfördel som saknar motsvarighet i de flesta andra delar av världen. och behöver en modern storstadspolitik. Storstädernas unika egenskaper ska tas till vara och utvecklas, till fördel för hela . Det vilar också ett särskilt ansvar på regionen att vårda och vidareutveckla vårt svenska kulturarv samt att värna mångfalden i det moderna samhället. Vi vill här särskilt peka på vikten för , men också för hela vårt land, att ta till vara och utveckla det goda renommé som och ytterst donatorn ger och i hela världen. På goda grunder kan sägas att är enda både historiska och ännu levande internationella superkändis. Vår huvudstad rymmer historiska värden i arkitektur och byggnader, ett rikt kulturliv med en mångfasetterad utveckling där skilda nationers kulturer möter varandra och där det historiska också möter framtiden. Vår huvudstad på vatten rymmer därtill mer än ett symboliskt värde för oss som världsmedborgare. Med sin grönska och sin skärgård ska drottning vara en öppen och trygg stad för besökare, för boende och för företagande. Vår huvudstadsregion och dess mångsidiga utbud tillhör hela befolkning. är landets ekonomiska centrum där alltfler väljer att bosätta sig, studera och arbeta. Därför är det en riksangelägenhet att området utvecklas och får bukt med de bostads- och trafikproblem som i alltför hög utsträckning sätter käppar i hjulet för en önskad positiv utveckling och som påverkat och påverkar hela . är problemen möjligen något mindre negativa än , är utvecklingen förhoppningsvis uteslutande positiv. Men behöver förändring i en föränderlig, ibland fantastisk, stundom brutal, värld. I förvissning om att och hela regionens attraktivitet är viktig för hela vårt lands utveckling skisserar riksdagsledamöter från och läns valkretsar här en vision för en bättre fungerande huvudstadsregion, nu och för framtida generationer. Skapa en modern storstadspolitik Den liberala storstadspolitiken handlar om att ta till vara storstädernas unika styrkor för att på så vis bidra till en dynamisk utveckling som ger positiva effekter i övriga riket. ser inte tillväxt som ett nollsummespel. Om det går bra för en region ger det nya jobb, företag och impulser till hela landet. tillväxt är viktig för hela landets tillväxt. Storstadsregioner är ekonomiska och kulturella centrum, men också mötesplatser för människor och idéer. Handel med varor och tjänster samordnas med storstäder som nav, innovationsverksamheten är hög och de internationella kontakterna intensiva. I frågan om företagsetableringar är det långt ifrån alltid som tävlar med andra städer i . Konkurrenterna om en investering kan lika gärna vara , , eller . näringsklimat och attraktionskraft är därför en tillväxtfaktor för hela . När storstadsregionerna är i kris drabbas hela landet. När kris vänds till förnyelse och tillväxt skapas möjligheter för hela . finns det problem som är unika för storstäder. Miljöbelastningen är intensiv, trafikproblemen stora och den sociala segregationen svår. Storstäderna blir mötesplatser inte bara för företag och turister utan också för den internationella brottsligheten. De tre mandatperioderna med socialdemokratisk regering har inte gett en fungerande storstadspolitik för storstadsregioner. Den storstadspolitik som Socialdemokraterna ägnar sig åt handlar i praktiken om vissa avgränsade satsningar mot segregation. Även om de problemen är angelägna måste perspektivet vara mycket bredare än så. Trygghet mot brott och fler poliser utsätts för nästan 350000 anmälda brott. Det verkliga antalet brott är avsevärt högre. De flesta brotten drabbar vanliga människor. Det är inbrott i bostäder och fritidshus, stölder av bilar och båtar, vandalisering och klotter. Polisen ligger efter och hinner ofta inte ens utreda och än mindre få fast någon gärningsman. Det lönar sig alltför bra att begå brott då av alla anmälda brott leder till utredning. För mindre brott är det näst intill riskfritt. Man ska ha stor otur om man åker fast. Människor som blir utsatta för vardagsbrotten ser med egna ögon att inget eller mycket lite händer. De känner sig rättslösa och tappar tron på samhället. Unga människor som utför dessa brott ser också att inget händer och risken ökar då att de fortsätter sin brottskarriär. dömdes drygt 28 000 personer inom för begångna brott. Detta ska ställas i relation till de ca 350 000 anmälda brott som kom in . Det är alltså en relation som är mindre än en på tio. Få börjar med att sticka kniven i någon annan eller råna en värdetransport. En brottskarriär börjar ofta med skolk, klotter, vandalisering, snatteri och att unga rånar andra unga. Mord och grova rån är polisen relativt bra på att klara upp. Men vardagsbrottslighet, våld mot kvinnor och barn och hatbrott för att inte nämna narkotikabrott är polisen dålig på att hantera. har med dagens 4000 poliser en kronisk underbemanning i förhållande till omfattningen på den brottslighet som drabbar länets invånare. behöver ytterligare 1000 poliser och därtill civilanställda som avlastar polisen pappersarbete och annan administration. Polisen måste utgöra ett hot mot dem som begår brott. Det gör den genom att klara upp fler brott. Risken måste helt enkelt öka för att kunna åka fast. Då ökar tryggheten i vårt samhälle. Då kan vi få stopp på nyrekryteringen av nya kriminella. Då räddar vi många ungdomar från att ge invånarna ett elände och dem själva från ett eget helvete. för konstaterar i verksamhetsplanen att det mesta går åt fel håll. Medborgarna kommer att utsättas för fler brott . Det beror på många olika faktorer. En är att länet har för få poliser. En annan är fler brottslingar. Ytterligare anledningar är att öststatsbrottsligheten har etablerat sig i vårt område och att narkotikan inte har något organiserat motstånd. Organiserade stöldturnéer i skärgården och på landsbygden runt om i länet likaväl som i storstaden nedlagda närpolisstationer och svårbemästrad gängkriminalitet skapar en otrygghet hos invånarna om vilket stöd man kan vänta sig av samhället. När människor inte känner tillit till samhällets brottsbekämpning väntar runt hörnet medborgargarden som tar saken i egna händer. Här finns en uppenbar risk att extrema rörelser ges möjlighet att fiska i grumliga vatten. Fler poliser är en av de mest humana satsningar vi kan göra just nu tillsammans med andra tydliga insatser för att motverka nyrekryteringen av unga brottslingar. Polisens arbete är bara en del i detta arbete. Föräldrarna är nyckelpersoner i de ungas liv; socialtjänst, skola och frivilligverksamheter utgör andra viktiga delar. invånare behöver fler poliser, och poliser som är närvarande i det lokala samhället. Tankarna bakom närpolisreformen håller fortfarande, men nedrustningen av polisväsendet har gjort att närpolisen avvecklats och blivit en fjärrpolis. Bara har 19 närpolisstationer lagts ned i . Hotet om ytterligare neddragningar kvarstår för bland annat och . I kommuner som , och finns det inte längre någon närpolisstation eller annan polisstation med en reception för allmänheten. Vi anser att denna utveckling är djupt oroande för polisens möjligheter att verka brottsförebyggande i samverkan med andra goda krafter i samhället. Med den kraftiga förstärkning av polisen som förespråkar ökar möjligheterna att tvärtom utveckla närpolisen så att den verkligen blir en lokalt närvarande kraft i varje kommun och stadsdel. Fler poliser på gator och torg behövs, men polisen måste också ges möjlighet att göra rätt saker. Behovet av civilanställd administrativ personal har nämnts ovan. tvingas polisen nedprioritera tillgänglighet och brottsbekämpning till förmån för bevakning av idrottsmatcher och andra kommersiella publikevenemang. Detta är orimligt med tanke på den allmänna otrygghet människor känner för att röra sig ute på kvällstid. bör arrangörerna i större utsträckning stå för de kostnader som belastar ordningsinsatser utöver det normala. har flera småföretagare svårt att få teckna försäkringar, särskilt om deras verksamhet innebär en stor risk att utsättas för vandalisering, rån, stöld eller om småföretagaren redan, kanske , utsatts för sådana brott. Främst visar detta polisens bristande möjligheter att skydda den enskilde mot brott och att stävja brottsligheten. Att så få av dessa brott upp innebär att få fall leder till att försäkringsbolagen får tillbaka hela eller delar av de skadegörelsekostnader och försäkringsersättningar som de betalat ut till de skadelidande. När få brott upp och vandalisering och stölder nedprioriteras tappar medborgarna förtroendet för rättsväsendet. Följden blir stigande och att färre har råd att teckna för sin verksamhet nödvändiga försäkringar. Den rasistiska, antisemitiska och homofobiska brottsligheten är omfattande. Återkommande hot riktas mot judiska institutioner. Invånarna i tvingas uppleva nazister på marsch genom sitt samhälle, Pride-paraden utsätts för hot och attacker och uppseendeväckande brottsfall som de inträffade skotten i Ronna eller mordet på en 14-åring i exploateras i utlänningshatets tjänst. har också drabbats hårt av den brottslighet som har vänsterextrema förtecken. Vänsterextrema och högerextrema grupper förenas av sitt förakt för fri- och rättigheterna och sin vilja att sätta sig över lagen. Resultatet syns i form av attacker mot fredliga demonstrationer mot antisemitism och islamofobi, vandalisering i samband med Reclaim the City-aktioner och så vidare. Regeringen bör i sitt regleringsbrev till särskilt uppmärksamma den politiska brottsligheten i , och en särskild satsning bör göras för att utveckla nya metoder att motverka denna form av angrepp på det demokratiska samhället. Trafik för en huvudstadsregion i utveckling Den trafikkris som nu lider av beror tyvärr på årtiondens försummelser. försök att skapa stabila, blocköverskridande överenskommelser i form av Dennispaketet har inte kunnat förverkligas. Om Socialdemokraterna tagit ansvar för en bred enighet och uthållighet hade flera strategiska infrastruktursatsningar i regionen varit påbörjade för länge sedan. Sedan Essingeleden byggdes har ökat i folkmängd med ungefär motsvarande kommuns befolkning, ändå har ingen ny förbindelse tillkommit över SaltsjöMälarsnittet, alltså över de vatten som skiljer den norra och södra länshalvan från varandra. Den skriande bristen på kapacitet resulterar i ändlösa köer längs infartsleder och i innerstaden samt stora störningar i järnvägstrafiken. Situationen kan sammanfattas i två huvudproblem: Huvudstadsregionen har drabbats av en tydlig tudelning mellan norr och söder med svåra ekonomiska och sociala konsekvenser som följd. Närmast total trafikinfarkt råder i centrala delar landets viktigaste arbetsområde och rikets ekonomiska centrum. Väl fungerande trafikleder till, från och genom är en förutsättning för att den fullt ut ska kunna fylla rollen som tillväxtmotor i landet. Dagens bristande infrastruktur är också ett direkt hot mot kulturhistoriska värden av nationell betydelse. Avsaknaden av en ringled gör att mycket stora delar av genomfartstrafiken passerar på den sexfiliga motorväg som dragits i ytläge genom medeltida stadskärna ett kulturhistoriskt övergrepp ständigt pågående . För att lösa denna redan akuta situation krävs en helhetslösning med främsta syfte att kraftigt öka både spår- och vägkapaciteten över SaltsjöMälarsnittet. Huvudinriktningen vid utbyggnaden av infrastrukturen måste vara en kraftig satsning på kollektivtrafiken. har landets högsta kollektivtrafikandel, en av världens högsta. Den ska bli än högre i hela länet. Huvudstadsregionen måste ha en modern och effektiv kollektivtrafik med både tåg och bussar. Det innebär satsningar på utbyggda spårsystem, nya lok och vagnar, och ett gott underhåll av tågen, rälsen och annan infrastruktur. Regionen har tagit mer än sitt finansiella ansvar, nu måste staten ta sitt. måste staten betala för de investeringar som behövs, och som är statliga åtaganden, så att kan fortsätta att fungera.