mot · GT02Sk496 · 2005-10-04 00:00:00 — 3Vad är jämställdhet?3 4.8Sverige: Föregångsland eller experimentverkstad?11 5Moderata utgångspunkter för jämställdhetspolitiken12 6Moderata förslag för en jämställd politik13 6.1Att kunna leva på sin lön13 6.2Att kunna påverka sitt arbete14 6.3Att hinna med och räcka till15 6.5Att vara trygg och respekterad17 7Områden dit politiken inte når18 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skattereform i syfte att gynna låg- och medelinkomsttagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på den kommunala verksamheten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en startlag inom vården.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattesänkningar för företagare och företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nystartsjobb.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattesänkning på hushållstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvärvsavdrag i syfte att stimulera främst fäder att ta ut större andel av föräldraledigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunala vårdnadsbidrag.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synliggörande av manligt och kvinnligt i sjukvården.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad tillsynsorganisation inom hälso- och sjukvården.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell omsorgsgaranti.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka skolans roll i det brottsförebyggande arbetet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnomisshandel skall leda till fängelsestraff.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpning av reglerna kring överträdelse av besöksförbud.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brottet förolämpning skall falla under allmänt åtal.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och stärkande av kvinnors rätt till bestämmande över den egna sexualiteten.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skuldavskrivning för högt skuldsatta utvecklingsländer.7 1Yrkande 2 hänvisat till FiU. 2Yrkandena 3 och 911 hänvisade till SoU. 3Yrkande 5 hänvisat till SfU. 4Yrkande 8 hänvisat till KU. 5Yrkande 12 hänvisat till UbU. 6Yrkandena hänvisade till JuU. 7Yrkandena 16 och 17 hänvisade till UU. 3 Vad är jämställdhet? Jämställdhetens kärna är att kvinnor och män är fria att välja sin roll och skapa sitt liv efter egna önskemål och målsättningar. Jämställdhet kan jämställas med frihet. Synen på jämställdhet varierar beroende på samhällets normer, kultur och religion. Ordet jämställdhet kan också ha olika innebörd beroende på vem man frågar. För en kvinna kan jämställdhet betyda att få lika hög lön som sin manlige kollega. För en annan kan det betyda att slippa vara rädd för överfall när hon går hem efter på krogen eller att inte bli nypt i rumpan på arbetet. För en tredje kvinna innebär jämställdhet att inte bli omskuren, att tillåtas äga land eller att ha rösträtt. Jämställdhet gäller inte bara kvinnor. Även männen påverkas av förutfattade meningar om vad människor skall syssla med: Roller som tillskrivs människor utifrån verkar hämmande på alla, oavsett kön. ligger i framkant avseende människors inflytande, delaktighet och likhet inför lagen. Detta betyder dock inte att friheten att välja alltid är könsneutral. Som det mesta i världen är jämställdheten relativ. Det vore naivt att säga att är helt jämställt på alla plan. Men det är lika naivt att tro att alla människor behöver samma saker och är betjänta av samma lösningar. Kvinnor, liksom män, är individer och förtjänar att behandlas som individer. Som ser ut kvarstår en rad problem som verkar hämmande på kvinnors frihet. I det följande diskuterar vi några problem som visat sig vara specifika för många kvinnor, och presenterar olika förslag som ökar friheten för alla. Ett av de största problemen i är att det för många kvinnor inte lönar sig att förvärvsarbeta. De ekonomiska incitamenten till yrkesarbete är svaga för till exempel långtidssjukskrivna kvinnor. Nio av tio bland dessa kvinnor förlorar på att yrkesarbeta.1 Det innebär att en stor andel kvinnor permanent hamnar utanför arbetslivet, vilket får negativa konsekvenser såväl för den enskilde som för hela samhället kvinnors inflytande minskar i takt med deras utanförskap. Färre kvinnor än män är fast anställda och drygt hälften arbetar inom den offentliga sektorn.2 Kvinnor arbetar också deltid i större utsträckning än män. Deltidsarbetet beror ofta på att kvinnor tar ut merparten av föräldraledigheten. Men undersökningar visar också att kvinnor fortsätter att arbeta deltid även efter det att barnen blivit stora. av kvinnor med barn mellan elva och arbetar deltid. Motsvarande andel för män är . Den svenska arbetsmarknaden är segregerad. Kvinnor återfinns till i yrken inom vården, skolan eller omsorgen, vilka lyder under den offentliga sektorn. Detta innebär att mer än hälften av alla yrkesarbetande kvinnor i huvudsak endast har en möjlig arbetsgivare och att de har mycket begränsad kontroll över sin egen arbetssituation. Karriärvägarna inom den offentliga sektorn är också färre än inom den privata. Undersökningar visar att en större andel av vårdanställda kvinnor än andra grupper upplever att de saknar inflytande över arbetets tempo, planering av arbete och semester och arbetstid.3 Förhållandena på arbetsmarknaden påverkar i sin tur kvinnors inkomster, företagande, inflytande och hälsa. Kvinnor tjänar i genomsnitt mindre än män. Detta bekräftas av de flesta undersökningar och rör de flesta sektorer. En betydande del av löneskillnaderna kan förklaras sakligt av att kvinnor yrkesarbetar färre timmar än vad män gör. Andra faktorer som påverkar skillnaderna i lön mellan kvinnor och män är utbildning, yrkesval och position. En del av dessa faktorer kan bero på att traditionella könsroller i samhället lever kvar. Men även då dessa faktorer rensas bort kvarstår en löneskillnad mellan kvinnor och män. En undersökning visar att svenska kvinnor tjänar i genomsnitt av männens löner, beroende på vilka variabler man beräknar. En ren jämförelse ger en löneskillnad på . Då har dock ingen hänsyn tagits till skillnader i bland annat utbildning och arbetslivserfarenhet. Jämförs ålder och yrke har kvinnor av männens löner.4 Vissa forskare har ytterligare brutit ned dessa siffror och funnit att skillnaderna är olika stora om man jämför vilka befattningar och vilka arbetsgivare kvinnor och män har. Arbetsplatssegregeringen har befunnits kunna förklara av löneskillnaderna, medan befattningssegregering kan förklara cirka 98 %.5 Enligt uppgår den genomsnittliga löneskillnaden mellan kvinnor och män till , efter det att lönerna standardavvägts med avseende på skillnader mellan kvinnor och män i yrkesgrupp, ålder, utbildning, arbetstid och sektor. Den genomsnittliga skillnaden för statligt anställda är , medan skillnaden inom den privata sektorn är 10 %.6 Oavsett hur man räknar kvarstår en löneskillnad som är till kvinnornas nackdel. Detta är en indikation på att det svenska samhället inte är helt jämställt. En viktig anledning till att löneskillnaderna mellan kvinnor och män består är att den svenska arbetsmarknaden är könssegregerad.7 Kvinnor och män arbetar inom olika sektorer med olika yrken och befattningar. Betydligt fler kvinnor än män arbetar inom omhändertagande yrken; de är sjuksköterskor och vårdbiträden, personliga assistenter, lärare och barnskötare, sekreterare och assistenter. De yrken där kvinnor är i majoritet tenderar att vara lägre avlönade än de mansdominerade yrkena. Det ovanstående rör dock enbart kvinnors genomsnittliga lön som andel av männens. Kvinnor i gör generellt sett mer sällan så kallad lönekarriär. tillhör de sämsta EU-länderna vid en jämförelse av antalet kvinnor i de högsta löneskikten. I internationell jämförelse ligger relativt lågt avseende kvinnors inkomster. Vi är omsprungna av länder vi vanligen brukar hänvisa till såsom betydligt mindre jämställda. och har respektive dubbelt så hög andel kvinnor i den högsta lönekategorin som . Men även länder som och är bättre än i detta avseende. Detta kan till stor del förklaras med att lönespridningen allmänt sett är mindre i än i andra länder.8 Incitamenten att göra karriär och försöka nå högre befattningar och därmed få bättre lön är således sämre här hemma. Kvinnor i yrkesaktiv ålder äger i genomsnitt häften av vad män äger av den totala förmögenheten. Kvinnors förmögenhet har dessutom oftast tillkommit genom arv eller giftermål, snarare än genom eget förvärvsarbete. Detta torde vara en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna.9 startade mellan 34000 och 38000 nya företag . Endast en tredjedel startades av kvinnor. Många kvinnor har företag vid sidan av annan sysselsättning och därmed har företaget lägre omsättning.10 Det låga kvinnliga företagandet är bekymmersamt ur flera aspekter: Om kvinnor startade företag i samma utsträckning som män skulle det inverka gynnsamt på såväl sysselsättning som tillväxt. Företagande är också ett sätt för kvinnor att få flexibilitet och kontroll i sitt arbetsliv, något många kvinnor saknar. Det låga kvinnliga företagandet är också en viktig förklaring till bristande jämställdhet på arbetsmarknaden och de kvardröjande skillnaderna i inkomst mellan kvinnor och män. De män som blir förmögna blir oftast det på eget företagande. Kvinnor äger också mera sällan stora företag. Beräkningar visar att kvinnor inte äger mer än en femtedel av det totala företagskapitalet i . I finns dubbelt så många kvinnliga företagare som manliga inom hälso- och sjukvården. Av de kvinnor som är anställda inom vården säger att de skulle vilja starta företag. Men just i dessa branscher tillåts ofta inte företagande, eller tillåts i begränsad utsträckning.11 Regeringen undersöker olika former av bolag, att tillämpas just inom de områden där kvinnor traditionellt är verksamma. Resultatet av detta arbete kommer att innebära att kvinnor får driva företag, men inte göra några vinster på dem. Detta är direkt kontraproduktivt i jämställdhetshänseende och cementerar synen på att kvinnor skall vårda och omhänderta utan ersättning. Det kvinnliga företagandet ökar i omvärlden och blir allt viktigare för såväl ekonomisk tillväxt som kvinnors framgångar och självständighet. Det är märkligt att , som ofta omtalas som ett föregångsland vad avser jämställdhet och kvinnors möjligheter, inte leder denna trend. är relativt jämställt. av riksdagsledamöterna som valdes är kvinnor. Siffrorna är likartade i kommun- och . Även inom väljarkåren är det jämställt: Lika många kvinnor som män utnyttjar sin rösträtt och något fler kvinnor än män röstar bland förstagångsväljarna. Inom utskott är könsfördelningen något mer ojämn. Exempelvis är männen i majoritet i konstitutions-, trafik- samt miljö- och jordbruksutskotten, medan kvinnorna dominerar i social-, kultur- och utbildningsutskotten. Bland utskottens ordförande är elva män och sex kvinnor.12 Även kommittésammansättningen är ojämn två tredjedelar av kommittéordförandena och drygt hälften av ledamöterna är män. Däremot överväger kvinnorna på sekreterarposter.13 av förtroendeuppdragen inom kommuner och landsting har tilldelats kvinnor. Kommunstyrelserna består till två tredjedelar män. Bland förtroendevalda styrelseledamöter i fackliga organisationer är och mest jämställda, medan LO: styrelse består av bara kvinnor. Bland landshövdingarna är könsfördelningen ojämn. var fem kvinnor och 16 män landshövdingar, trots regeringspartiets löfte om varannan damernas. Inom den privata sektorn är könsfördelningen ojämn. har andelen kvinnor i de svenska börsbolagens styrelser ökat från sex till drygt 14 %.14 Även här har lågt kvinnligt företagande och en segregerad arbetsmarknad stor betydelse eftersom få kvinnliga företagare innebär att rekryteringsbasen till företagsstyrelser minskar. Att få kvinnor återfinns i de högre löneskikten och som ägare till eller styrelseledamöter i större företag innebär att kvinnor fortfarande har mindre inflytande än män i näringslivet och den finansiella sektorn. Kvinnor utför fortfarande mycket arbete oavlönat: Den officiella statistiken visar att kvinnor arbetar lika mycket obetalt som betalt, medan män arbetar dubbelt så mycket betalt som obetalt. 15 är det kvinnorna som tar huvudansvaret för hemarbetet. En tidigare undersökning visar att kvinnor förvärvsarbetar i genomsnitt , medan oavlönat arbete i form av hemarbete upptar i genomsnitt och per dag. Männens förvärvsarbete upptar i genomsnitt och , medan de hemarbetar per dag.16 Då barnen är yngre (upp till ) utför kvinnorna nästan dubbelt så mycket av det obetalda arbetet, jämfört med de män de sammanbor med. Denna skillnad minskar något när barnen blir äldre (upp till ), men kvinnorna gör fortfarande två tredjedelar av hemarbetet. Kvinnor dubbelarbetar således i högre utsträckning än män. Jämställdhetspolitiken har utgått ifrån att försöka förmå män att ta ansvar för en större del av hemarbetet. SCB:s tidsstudier visar dock att männen inte tagit mer ansvar för hemarbetet under hela 1990-talet.17 Kvinnor tar också ut merparten av föräldraledigheten: togs av föräldrapenningen och av den tillfälliga föräldrapenningen ut av kvinnor.18 Forskningen tyder på att en generös föräldraförsäkring bidrar till ett lägre arbetsmarknadsdeltagande för kvinnor och att försäkringen bidrar till löneskillnaderna mellan män och kvinnor. I till exempel vet arbetsgivare att en kvinna som får barn antingen slutar sitt arbete eller stannar och arbetar heltid. I känner arbetsgivaren till att en kvinna som får barn har laglig rätt till en lång föräldraledighet (som hon förmodligen tar ut större delen av själv) och sedan till deltidsarbete.19 En väg att förbättra förutsättningarna för att det skall vara möjligt att kombinera familj och arbetsliv är möjligheten att minska sitt eget hemarbete. I finns inga möjligheter att få hjälp hemma med barnpassning eller städning till rimliga kostnader annat än för högavlönade, eftersom få har råd att betala vitt. Barn och familj i kombination med att kvinnor oftare än män tar ansvar för hemarbetet kan därför bli ett karriärhinder. Det är ett faktum att konflikten mellan arbete och familj är en betydelsefull faktor för kvinnors relativa svårigheter att bryta igenom glastaket. Dagens familjepolitik syftar till att underlätta familjebildning för arbetande människor, men det är mer tveksamt om den är ett verksamt instrument i jämställdhetspolitiken. Familjepolitik som möjliggör ledighet och deltidsarbete är ett mycket viktigt instrument för att underlätta familjebildning och är till stor fördel för barnen, men riskerar också att cementera glastaket. Så länge kvinnor har i verkligheten eller enligt förväntningar och normer huvudansvaret för hem och barn kommer könsskillnader i karriär att kvarstå. Föräldraförsäkringen, som var tänkt att underlätta för främst kvinnor att kombinera arbete och familj, bidrar i stället till en inlåsningseffekt för många. Kvinnor är sjukskrivna dubbelt så mycket som män.21 står kvinnor för två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar och är överrepresenterade bland de förtidspensionerade. av kvinnornas diagnoser rör stressrelaterade besvär, utbrändhet eller värk i rörelseorganen. Detta beror sannolikt delvis på att lönesegregation i kombination med taken i socialförsäkringarna gör att försäkringsskyddet ofta är mer omfattande för kvinnor än för män. Till viss del kan sjukfrånvaron också hänföras till det tunga arbete kvinnor utför inom vården och omsorgen. kvinnliga medlemmar har obekväma arbetsställningar samt upplever smärta, buller och stress. av kvinnliga medlemmar uppger att de har besvär i nacke och skuldror, vilket är femton procentenheter mer än genomsnittet för hela arbetsmarknaden. Andelen som uppger sig jäktade i arbetet ökade med från åttio- . Kraven på arbetsplatsen är höga och inflytandet lågt bland dessa kvinnor. Detta i kombination med tunga lyft har sannolikt bidragit till arbetsrelaterad ohälsa, stress och utbrändhet.22 Långtidssjukfrånvaron är cirka större för kvinnliga medlemmar än för samtliga anställda på arbetsmarknaden. Det har visat sig att kvinnors hälsoproblem till stor del kan hänföras till ojämställdheten i samhället. Långtidssjukskrivna kvinnor lever i större utsträckning än de friska under mer traditionella könsroller och är mer fokuserade på sin familj och på sina barn. Risken för sjukskrivning är också dubbelt så stor för kvinnor som arbetar deltid, en risk som tycks öka ju längre deltidsarbetet har pågått. Att ha fått barn tidigt och att ha huvudansvaret för hushåll och barn innebär också en dubbel risk för långtidssjukskrivning.23 Hälften av de långtidssjukskrivna uppger att de skulle vilja byta till ett annat arbete, en femtedel uppger att de skulle kunna börja arbeta om arbetet anpassades mer efter dem själva och uppger att de skulle kunna arbeta nu om de fick en annan arbetsgivare. Många av problemen kan således härledas till kvinnors arbetsmarknad det offentliga monopolet som på flera olika sätt förhindrar den frihet som skulle kunna bidra till ökade hälsotal.24 Långtidssjukskrivningarna cementeras till en del beroende på bristande ekonomiska incitament. Skillnaden i nettobehållning mellan inkomst från förvärvsarbete och sjukersättning är liten, särskilt för lågutbildade kvinnor med låga löner. En studie av långtidssjukskrivna kvinnor visar bidragens effekter för de långtidssjukskrivna. av alla kvinnor förlorar på att yrkesarbeta, om hänsyn tas till de merkostnader som följer vid yrkesarbete. Endast för kvinnor i yrken som kräver en längre akademisk utbildning och ger högre lön kan inkomsterna bli högre än utgifterna vid arbete, jämfört med sjukersättning.25 Kvinnors hälsa behandlas i vissa avseenden annorlunda än mäns. Att olika individer har olika symptombilder gäller generellt, men det blir särskilt tydligt då man delar in befolkningen i kvinnor och män. Män och kvinnor är anatomiskt olika och kan därmed svara olika på samma behandling. För kvinnor är detta problematiskt, eftersom den medicinska forskningen huvudsakligen har använt sig av manliga försökspersoner och manliga referensramar. Det leder i sin tur till att risken ökar för att kvinnors symptombild misstolkas eller ignoreras. Undersökningar visar att till exempel hjärt- och kärlsjukdomar är en vanligare dödsorsak hos kvinnor än hos män. Trots detta görs den mesta forskningen på män. Nya studier visar att kvinnor utvecklar kraftigare biverkningar på mediciner mot dessa sjukdomar, och dör oftare vid behandling än män.26 Kvinnor och män är olika, men är det manlig livsstil, vanor och fysiska reaktionsmönster som bildar norm för behandling och bemötande. Äldre kvinnors sjukvård och läkemedel tillåts dessutom kosta mindre än männens. Skälen till att det är så kan variera, men bör utredas. Det är med andra ord tillfälligheter som avgör om kvinnor får träffa en läkare med tillräckliga kunskaper om just kvinnors sjukdomar, hälsa och villkor. har bland annat lagt fram en rapport som visar att kvinnor får vänta än män för att komma till specialistläkare. I finns drygt 1,6 miljoner kvinnor . Men trots detta är det fortfarande stor brist på gynekologer, framför allt utanför storstäderna, med långa väntetider som följd. Brottsligheten i tar sig allt grövre former och våldet ökar . Alla drabbas, men det finns brott som drabbar kvinnor just för att de är kvinnor. Det är inte uterummet som är den farligaste platsen för kvinnor, utan det egna hemmet. Hemmet och familjen innebär trygghet för de flesta kvinnor. Men många andra upplever det inte på det sättet. Våld av närstående är ett uppmärksammat problem som inte visar några tendenser att minska. Tre av fyra anmälda våldsbrott mot kvinnor äger rum i hemmet av en gärningsman som står kvinnan nära. mördas ungefär 20 kvinnor av någon närstående. Mellan anmäldes 23000 fall av misshandel mot kvinnor och 2894 fall av våldtäkt. Mörkertalet är stort. Polisen uppskattar att bara ett av fyra misshandelsfall verkligen anmäls. Antalet anmälda våldtäkter ökat med 23 %.27 Siffror från visar att utomhusvåldtäkterna ökade . anmäldes totalt 30 fullbordade utomhusvåldtäkter. Siffran var 21. Även i övriga landet ökade antalet anmälda våldtäkter: Endast i fem län noterades ingen ökning. Enligt en trygghetsundersökning undviker av samtliga tillfrågade att gå ut ensamma och nätter.28 Bland kvinnorna är siffran . En annan undersökning visar att mer än var fjärde kvinna ofta eller ibland är rädd för att gå ute i sitt eget bostadsområde när det är mörkt.29 Få brott upp i , och siffrorna är nedslående även för våldet mot kvinnor. av anmälda fall av kvinnomisshandel och av anmälda våldtäkter leder till ett personuppklarande. Resultatet blir att förtroendet för rättsväsendet minskar och att kvinnor upplever sig leva i ett otryggt samhälle. Enligt uppgifter exploateras mellan 700000 och två miljoner kvinnor och barn i människohandeln runt om i världen. är inte förskonat. Enligt siffror från kan så mycket som 400500 flickor befinna sig i landet och utsättas för människohandel. Polisen gör tio till femton tillslag . Sexköpslagen har uppenbarligen inte haft effekt på förekomsten av människohandel i . Människor är endast en del i de kriminella nätverkens verksamhet, där profiten styr vilka varor som transporteras över gränserna. Handelsvägarna är ofta desamma för människoslavar som för narkotika m.m. Lagstiftningen har visat sig svårtillämpad. Endast har någon dömts för brottet människohandel för sexuella ändamål. Ingen har dömts för brottet mot en person . Kvinnor och flickor upplever angrepp på sin frihet och frid även på andra sätt. Kränkningarna är ofta verbala och befäster en dålig kvinnosyn. Många ungdomar blir utsatta för skällsord som har med deras kön att göra. En studie från , och visar att av de tolvåriga flickorna blivit kallade hora och kallats fitta.30 Ingen ung flicka skall behöva finna sig i detta. Samma slags beteende finns också högre upp i åldrarna bland vissa män. Detta är aldrig acceptabelt. 4.8Sverige: Föregångsland eller experimentverkstad? Den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier tror inte på människors egen förmåga att fatta beslut eller att veta sitt eget bästa. Man har från vänsterhåll menat sig ha den enda förklaringsmodellen och de patenterade lösningarna för jämställdhet. Detta har lett till problem. Regeringen baserar sin analys på en enda förklaringsmodell, vilken till stor del kommit från en eller ett fåtal forskare. Kvinnan framhålls som underordnad och svag och regeringen menar att bara staten kan ge henne styrka. Denna styrka består oftast av särskilda åtgärder i form av punktvisa projekt eller positiv särbehandling. Trots regeringens profilering av som föregångsland får vårt land hård internationell kritik på flera punkter. kritiserar för den könssegregerade arbetsmarknaden. FN påtalar allvarliga brister särskilt rörande löneskillnader och bristande kvinnlig representation. Trots åratal av socialdemokratiskt styre och social ingenjörskonst kvarstår såsom visats i de inledande kapitlen en rad problem för många svenska kvinnor. Detta borde tjäna som en fingervisning att systemet inte fungerar och visa ett behov för regeringen att tänka nytt. Nytänkandet är dock långt borta.