mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Bidrag till vissa internationella organisationer Information om i utlandet Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Målet för den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken är enligt den socialdemokratiska regeringen att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. anser att det är en tam målsättning som borde kompletteras med, åtminstone, ambitionen att, efter förmåga, bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Alla stater bedriver en utrikespolitik som syftar till ökad makt och inflytande och som ökar det ekonomiska välståndet inom det egna landet. Etik och värderingar är alltför sällan vägledande för utrikespolitiskt beslutsfattande. Den värdegrundade utrikespolitiken måste åtföljas av ett tydligt signalspråk. och andra stabila demokratier måste stå upp för de demokratiska värderingarna i den praktiska politiken inom exempelvis FN. Så har inte varit fallet i Socialdemokraternas utrikespolitik. Ett exempel var nedlagda röst i omröstningen om ordförandepost i FN:s kommission för mänskliga rättigheter (MRK) . Mot bakgrund av de budgetprioriteringar gör, anser vi det möjligt att minska på flera anslag inom utgiftsområde 5. Berörda anslag är 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer, 5:3 Nordiskt samarbete, 5:8 Bidrag till (), 5:9 samt 5:10 Information om i utlandet. sparar jämfört med regeringen , och 2008. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med en egen battle group. Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. De två anslagen till det militära försvaret förstärks sammantaget i enlighet med tabellen ovan. I den redovisning regeringen nu lämnar anges inte kostnaderna för de enskilda materielprojekten, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av den. Därför är det viktigt att den materielplan som föreläggs är spårbar. Det samma gäller generellt för regeringens årliga resultatredovisning. Denna utgör ju en grund för den fortsatta verksamheten inom respektive område som skall fatta beslut om. Det bristande underlaget utesluter en självständig och korrekt bedömning av folkvalda. Att regeringen muntligen vill komplettera informationen förändrar inte detta. Av detta skäl motsätter sig det godkännande av vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materielprojekt. Allians för strävan är att få ett bättre försvar för de pengar som satsas. Ser vi på våra grannländer så har de fler insatsförband än vad kan sätta upp, trots lägre försvarsanslag. försvaras inte av staber och förvaltningar. De fasta kostnaderna måste reduceras och ge utrymme för insatsförband och nationella förband med tillhörande förbandsverksamhet. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 omfattar politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete. Behoven i världen är enorma. Den utbredda fattigdomen är oacceptabel. Att uppnå målen i Millenniedeklarationen, bland annat att halvera andelen extremt fattiga , är ett absolut krav. Att stoppa den katastrofala spridningen av hiv/aidsepidemin likaså. För att klara detta krävs stora gemensamma ansträngningar. står fast vid vårt mål om att via statsbudgeten skall ge av BNI i internationellt bistånd , och att detta sedan ska vara ett golv för framtida satsningar. Regeringen går oss här till mötes. Kampen mot hiv/aids måste intensifieras. Epidemin är en tragedi för de smittade och deras anhöriga, som det är en katastrof för de drabbade ländernas ekonomier. Därför ökar vi anslagen till hiv/aidsbekämpning med totalt , jämfört med regeringen. menar dessutom att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor. Detta görs dels för att hjälpa utsatta kvinnor från människohandel, dels för att studier visar att bistånd riktat direkt till kvinnor ger ett bra samhällsekonomiskt utfall. Vi öronmärker därför för bistånd riktat till kvinnor, vilket innebär näst intill en fördubbling av riktade bistånd. vill intensifiera kampen mot den extrema fattigdomen och därför ökar vi anslaget till med , jämfört med regeringen. Upprepade naturkatastrofer och konflikter visar på behovet av en stärkt beredskap för humanitära kriser. Därför anslår på humanitära insatser och konflikthantering, utöver regeringens förslag. Vi vill även öka anslagen till WFP med samt öka anslagen till med 10 miljoner till, utöver regeringens förslag. menar att måste koncentrera biståndet till färre länder och regioner. Då går det att göra riktigt betydelsefulla insatser. delar denna uppfattning. För att kunna finansiera den kraftiga satsningen på , hiv/aids och kvinnor, har vi därför valt att minska på biståndet till följande regioner: , , , , och . Jämfört med biståndsnivå innebär dock omprioriteringen inte en sänkning. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar (läggs ned från 1/7) Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Kostnader för nollställningsbeslut (nytt anslag) Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagandet av flyktingar. anslår samt för att möjliggöra ett nollställningsbeslut inför den nya instans- och processordningen. Vilka som omfattas av beslutet framgår av motionen för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. motsatte sig inrättandet av en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag. Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet att inrätta . föreslår en nedläggning av från . Vissa uppgifter övertas av och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8 samt motionen för Mångfaldspolitik. anslår ytterligare till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering för att stärka arbetet mot rasism, diskriminering och främlingsfientlighet. Vi avvisar satsningen på lokala diskrimineringsbyråer bl.a. med hänvisning till medel som redan finns till förfogande för detta arbete. Vi avvisar även de ospecificerade medel som regeringen anslår för integrationsåtgärder och anser att det finns utrymme för ytterligare anslagsbesparingar. Vi välkomnar dock de medel som i budgetpropositionen anslås för DO:s arbete. vill avskaffa dagens förhandlingar och avtal om kommunplacering av flyktingar. I stället vill vi införa en utvecklingspeng som följer individen. Utvecklingspengen skall administreras och utbetalas av . Medel för detta tillförs utgiftsområde 10. Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 10, utgiftsområde 8 samt motionen för Mångfaldspolitik. tillför , samt , för att förkorta handläggningstiden för asylansökningar. Satsningen innebär även att asylsökande barns ansökan kommer att kunna behandlas . Effekten av snabbare handläggning innebär även att resurser som till stor del läggs på sjukvård och boende, inom anslaget mottagande av asylsökande, frigörs. Enligt innebär en satsad krona på kortare handläggningstid fyra åter. Inom ramen för utgiftsområdet föreslås att ej skall pröva uppehållstillstånd för adopterade samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd i . Detta innebär att ca frigörs som skall disponeras av för de informationsfrågor som övertas vid avvecklingen av . Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8 samt motionen Mångfaldspolitik. Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med och med samt 2008. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tandvårdsförmåner m.m. (gammal satsning 65+ny på 75) Bidrag till psykiatri och social psykiatri Nationell vårdgaranti (nytt anslag) Forskning om palliativ vård (nytt anslag) Barn och ungdomspsykiatri (nytt anslag) Förebyggande hälso- och sjukvård (nytt anslag) Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. (kvinnojourer flyttas till uo 4) för arbetsliv och socialvetenskap: Kvalitetsjämförelser (nytt anslag) (nytt anslag) Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsa, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. föreslår att förvaltningsanslagen minskas för , och . Anslaget till för arbetsliv och socialvetenskap minskas med , bl.a. eftersom förslaget till en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10 innehåller en betydande satsning på forskning kring arbetsliv och rehabilitering. har, tillsammans med , och , presenterat ett förslag till nationell vårdgaranti. För detta ändamål avsätts . Det finns stora brister i den palliativa vården i . Forsknings- och utbildningsinsatser behövs på området. avsätter till forskningen kring palliativ medicin. vill placera kirurgisk behandling av tandlossningssjukdom inom sjukvårdens högkostnadsskydd. avsätts för denna reform. Ytterligare avsätts på att föra behandling av bettfysiologiska tillstånd och vävnadsprov av tandläkare () inom högkostnadsskyddet. I ett senare skede, när statens finanser tillåter, bör alltfler åtgärder med inriktning på förebyggande behandling inkluderas i samma system som övriga hälso- och sjukvården. Det behövs kraftfulla åtgärder inom den psykiatriska vården och omsorgen. För 20062008 föreslår att sammanlagt satsas på psykiatrin. Av dessa resurstillskott avsätts för att förbättra barn- och ungdomspsykiatrin. Det behövs en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. För detta ändamål avsätter för åren 20062008. Resurstillskotten går till en försöksverksamhet för att skapa bättre förebyggande arbetsformer inom sjukvården. Med regeringens anslag för bilstöd kommer funktionshindrade personer nekas bilstöd med hänvisning till att det saknas pengar. För att bättre tillgodose behoven ökar anslaget med . Demensvården har stora brister. avsätter i form av utvecklingsmedel så att utredning, diagnos och behandling av demenssjukdomar kan förbättras. Under anslag 18:1 flyttas hela stödet till kvinnojourerna till ett nytt anslag under utgiftsområdet 4. Dessutom utökas det nya anslaget med . Kvinnojourernas arbete kan till vissa delar liknas vid det arbete som många brottsofferjourer genomför. Det är därför mer naturligt att stödet till verksamheten anslås via ett nytt anslag under utgiftsområde 4. Detta skapar också en större tydlighet kring statsbidragens omfattning. För att förstärka missbrukarvården föreslår att frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården får höjda statsbidrag. Sammanlagt avsätts för 20062008. Även det narkotikaförebyggande arbetet behöver förstärkas. Frivilligorganisationer och föreningsliv är en underutnyttjad resurs även i detta sammanhang och avsätter därför och . Inom hälso- och sjukvården behövs en ny ordning där kvalitetsindikatorer fastställs och där dessa kan jämföras på vårdcentrals-, klinik-, och på sjukhusnivå. Kvalitetsindikatorerna ska vara tillgängliga, inte bara för politiker och vårdpersonal utan framför allt för allmänheten som då kan få god vägledning i sitt vårdval. vill även se ett enhetligt system för datoriserade patientjournaler inom hälso- och sjukvården. Det krävs långsiktiga investeringar för att bygga ut och samordna register och IT-system inom sjukvården. avsätter med start för detta ändamål. Avsikten är att få till stånd en motsvarande satsning från landstingens och regionernas sida. Jämförande analyser av kvaliteten vid olika enheter i sjukvården kräver att en oberoende granskning av vårdens prestationer inrättas. Myndigheten ska ha självständighet i sin utvärderingsroll och inte styras av regeringen. avsätter för uppbyggnaden av denna funktion. Sammantaget bör ramen utökas med och 2007 och 2008. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälsovården Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringens administration. De socialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenning och vissa bidrag till rehabilitering, arbetsskadeersättningar, handikappersättning, ersättning för kroppsskador samt aktivitets- och sjukersättning. ingår kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering. Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mångdubbelt. Detta har lett till att försäkringskassorna har tvingats omfördela sina resurser till att i princip enbart betala ut sjukpenning. Insatserna för rehabilitering har hamnat i skymundan. Antalet långtidssjukskrivna och personer med aktivitets- och sjukersättning har haft en explosionsartad ökning . Regeringen har varit handlingsförlamad. Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona på rehabilitering i längden tillbaka. anser att den nya rehabiliteringsförsäkringen, av oss kallad FRISK-försäkring, som föreslås i SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från 1/1 2006 med en utbyggnad 1/1 2007. Liksom utredningen räknar vi med en ökad totalkostnad reformen genomförs. Åren därefter innebär reformen, med mycket försiktiga antaganden, en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Inga dynamiska effekter eller förändringar i skattebasen finns inräknat i detta. I rehabiliteringsförsäkringen återfinns även andra satsningar som har en positiv effekt på ohälsotalen. Exempel på sådana satsningar är forskning, mentorer, arbetsplatsrådgivare, yrkesinspektörer, kompetensförstärkning för handläggare osv. En grundlig redovisning av hela förslagspaketet återfinns i motionen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Vissa satsningar som regeringen har gjort återfinns och finansieras redan av FRISK-försäkring. Därför minskas anslaget Sjukpenning med vardera åren 2006, 2007 samt 2008. har en strategi för att minska nya sjukskrivningar och få långtidssjukskrivna åter i arbete. Utöver rehabiliteringsförsäkringen vill vi ge småbarnsföräldrar ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna utforma sin vardag och därigenom få mer tid med varandra. För anställda handlar det om att utöka utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av arbetstider och semestern som ger en positiv inverkan på arbetsklimat och stressfaktorn. förstärker kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. Vi vill vidare slopa det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen som inte beaktar den individuella arbetsförmågan. Ersättningen skall i stället individanpassas med mellan . Vi vill införa certifiering av företagshälsovården och avdragsrätt för hälsokontroll. För att förstärka kontrollen och bekämpa fusket inom olika bidragssystem föreslår ökade satsningar på kontrollåtgärder hos , utökade möjligheter till samkörning av register, fler påföljder vid fusk, omprövning av tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar, starkare incitament för och ökade krav på intygsskrivande läkare, formaliserat friskintyg samt informationsinsatser om sjukförsäkringssystemet. föreslår även att skall besluta om aktivitets- och sjukersättning, med hjälp av underlag från försäkringsläkare, rätt för arbetsgivaren att begära läkarintyg från första sjukdagen samt att och får ett utökat undersökningsansvar som bl.a. innebär att dessa skall göra en komplett bedrägeriundersökning. Ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna kommer att föreslås. Insatserna beräknas sammantaget minska anslaget Sjukpenning med . vill dessutom privatisera dagens arbetsskadeförsäkring och därigenom ge ekonomiska incitament för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare en arbetsplats är desto lägre premie. Samtliga förslag återfinns mer i detalj i motionen för utgiftsområde 10. Eftersom satsar på ohälso- och rehabiliteringsarbetet och , avvisas en del av den engångssatsning som görs på administrationen under motsvarande år. Vi välkomnar dock de medel som särskilt anslås för arbete med fusk och kontrollåtgärder. vill avskaffa kravet att arbetsgivarna alltid skall inkomma med rehabiliteringsunderlag. Därmed avlastas administration för denna uppgift och kostnaden för administreringen som uppgår till . För att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslår vi att det införs ytterligare en karensdag , med ett högriskskydd . För att få en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. avvisar den föreslagna takhöjningen i sjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp. Detta avlastar anslaget med , samt . föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas . föreslår att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Anslaget minskas således med , samt . föreslår att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka historiska kostnader beräknas till ca . Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter skall bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Förslaget innebär att statens kostnader för befintliga trafikskador minskar med 0,8 miljarder , samt att en premieintäkt på tillkommer på statens inkomstsida. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Anslaget sjukpenning minskas med sammanlagt för vardera . vill avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar. Vi föreslår i stället att en utvecklingspeng införs som följer individen och som administreras och utbetalas av . För detta ändamål tillförs anslaget samt respektive 2008. vill införa en graviditetspeng i slutet av graviditeten. Därmed upphör behovet av sjukpenning för det stora antalet gravida som är hänvisade till det. Anslaget minskas med för vardera . Medel för graviditetspengen återfinns under utgiftsområde 12. avvisar till viss del regeringens opreciserade bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningar . Något förslag av hur pengarna skall användas har inte lagts fram av regeringen. låter dock 500 miljoner kvarstå respektive 2008 som ett reformutrymme. Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med , och . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. På flera punkter har dock regeringen gått oss till mötes . välkomnar den aviserade höjningen av bostadstillägget för pensionärer. Vi anser dock att ännu en förbättring krävs. Det är orimligt att fritidsfastighet ingår i inkomstprövningen för bostadstillägg och tillför därför anslaget ytterligare för detta ändamål. vill förbättra situationen för de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna. Vi höjer därför garantipensionen med , dvs. Detta innebär att anslaget tillförs ytterligare 2006, 2007 samt 2008. höjer dessutom grundavdraget för pensionärer vilket innebär en förstärkning av det ekonomiska utrymmet för samtliga pensionärer. Ramen för utgiftsområdet utökas med , och . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Barndagar (nytt anslag) Generell graviditetspeng i slutet av graviditet (nytt anslag) Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag till handikappade barn. ser familjen som samhällets grundläggande naturliga gemenskap. Vi hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. Den ekonomiska familjepolitiken måste utformas så att barnfamiljer får stort handlingsutrymme och valmöjligheter, även familjer med svagare ekonomi. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna vill vi kraftigt höja barnbidraget till och barn. För det tredje barnet utbetalas ett flerbarnstillägg på , för det fjärde barnet , för det femte barnet och för det sjätte . För att barnbidraget främst ska komma dem med sämst ekonomi tillgodo anser vi att det ska läggas till inkomstunderlaget och beskattas. Förändringen träder enligt vårt förslag i kraft . anser att valfriheten i föräldraförsäkringen måste bevaras, vi vill ta bort alla former av kvotering. Vi måste ge föräldraförsäkringen ett bättre skydd för de som saknar inkomst. Vi höjer därför grundnivån i föräldraförsäkringen från per dag till per dag . Vi välkomnar den aviserade höjningen av taket i föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp. För att öka valfriheten och ge större möjligheter för föräldrar att vara mer tid med sina barn vill vi från barnets ettårsdag tilldela till föräldrarna. Varje barndag är värd , totalt värde per barn är således . Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, dvs. maximalt per dag. På så sätt kan man fritt välja mellan olika barnomsorgsformer utanför hemmet, att gå ner i arbetstid, att vara hemma med barnet på heltid och även att använda några som kontaktdagar. Om man tar ut barndagarna kontinuerligt som ett vårdnadsbidrag ger det före skatt. Barndagarna införs enligt vårt förslag från . Till förmån för barndagarna slopas de (garantidagarna) samt den extra pappamånaden. Den exakta utformningen av barndagarna redovisas i en motion för utgiftsområde 12. vill ge alla barn rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. Kommunerna ska därför ha skyldighet att erbjuda ekonomiskt stöd även till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. Stödet bör uppgå till av den genomsnittliga nettokostnaden för en plats i den kommunala barnomsorgen. Ersättningen skall utgå till föräldrar vars föräldrapenningdagar och barndagar tagit slut.