ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ju474 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökat skydd för våldsutsatta kvinnor. blir en kvinna utsatt för våld och oftast är gärningsmannen bekant med offret. polisanmälde omkring 18 600 kvinnor i misshandel. 2003 var den siffran ca 22 500. Antalet kvinnor som utsätts för våldtäkt ökar också. Drygt 1 800 kvinnor anmälde 1994 att de utsatts för våldtäkt eller försök till våldtäkt. Omkring var siffran 2 600. anmäldes i 1 547 våldsbrott mot kvinnor, i ungefär en fjärdedel av dessa fall var förövaren bekant med offret. Det finns fall där polis har dokumenterat skadorna som åsamkats kvinnan, men oftast läggs målet ned för att brott ej kan styrkas. Kvinnans situation måste tas på allvar. Det räcker inte med bara besöksförbud. Många kvinnor får sina liv totalt förstörda då de tvingas byta identitet och i vissa fall till och med emigrera. Vi välkomnar förslaget från som träder i kraft vad gäller ombildningen av Rikskvinnocentrum till ett nationellt . Ombildningen ska ge utbildning för åklagare, domare och nämndemän för att fördjupa kunskaperna inom problemområdet. Men samhället måste även fortsätta markera att våldet mot kvinnor inte är acceptabelt. Mäns våld mot kvinnor kränker inte bara kvinnans mänskliga rättigheter, det hotar hela hennes livssituation. Det är särskilt viktigt att skyddet för våldsutsatta kvinnor fungerar. Våldets orsaker måste bekämpas på många områden. arbetar för tillfället med att hitta en rättslig lösning som medger användning av förstärkt besöksförbud i de fall där det behövs. Vi vill också se en utvidgning av området som besöksförbudet omfattar för att ge ett ökat skydd till personer som lever under hot av en närstående eller före detta partner. Överträdelse av besöksförbud får ej nonchaleras, därför behövs även elektronisk övervakning med fotboja. Vi anser att brotten mot kvinnor måste tas på större allvar och att kvinnans säkerhet måste stärkas.
mot · GT02Ju486 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör ändras så att dömda brottslingar avtjänar sitt straff i sitt hemland. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om att dömda brottslingar avtjänar sitt straff i sitt hemland tas upp på EU-nivå. har tusentals personer blivit inbjudna från till för att plocka bär eller fiska. Men i många fall har inbjudan varit en täckmantel. Många är kriminella och har tagits in för att stjäla, sälja knark eller prostituera sig. Det finns ett etablerat nätverk mellan dessa och personer som är kriminellt belastade i . Sedan EU:s östutvidgning behövs inte längre någon som bjuder in och garanterar uppehället för fattiga öststatsmedborgare. Det har med andra ord blivit betydligt lättare för kriminella att komma till . Och enligt samstämmiga uppgifter från polisdistrikten i har brottsligheten ökat. Framför allt har antalet stölder och snatterier ökat sedan utvidgningen. Låt mig ta ett exempel från . I ökade antalet gripna personer från , , och markant . Mer än var tredje frihetsberövad kom från dessa länder och andelen ökade särskilt från då utvidgningen blev verklighet. Stöldbrotten rör sig om allt från villainbrott till snatterier och butiksstölder. I finns det attraktiva varor som det är lätt att få avsättning för i hemländerna. fick polisen i fast en lastbil överfylld av stöldgods. Lastbilen kördes av en litauisk chaufför. Lastbilen visade sig innehålla stöldgods till ett beräknat värde av . Där fanns allt från båtmotorer och lantbruksredskap till skjutvapen och gräsklippare. avvisades personer som inte är EU-medborgare efter det att de avtjänat sitt straff. Sedan de aktuella länderna blev EU-medlemmar är det nästan omöjligt att avvisa dömda brottslingar efter avtjänat straff. Det finns en möjlighet att via domstolen få dem utvisade, men det händer mycket sällan. Ofta rör det sig om förhållandevis lindriga brott, som snatterier och stölder. Rör det sig om lindriga brott är det dessutom inte möjligt att anhålla personen, vilket i sin tur gör att de aldrig hamnar i misstankeregistret. Detta leder till att åklagarna inte upptäcker att de begått flera liknande brott. Problemen med kriminella från öst växer. Därför krävs det förändringar. Lagen måste ändras så att dömda brottslingar avtjänar sitt straff i sitt hemland. Denna fråga bör även ta upp på EU-nivå.
mot · GT02Ju494 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör se över utbildningen för dem som arbetar inom kriminalvården så att denna skräddarsys efter de behov som finns. Dagens samhälle blir allt tuffare. De kriminella brott som begås blir allt grövre och gärningsmännen allt yngre. De människor som begår brott bär ofta med sig en rad problem och olika diagnoser. Var fjärde fånge på landets anstalter misstänks ha damp, adhd eller något annat neuropsykiatriskt funktionshinder. På grund av detta blir arbetssituationen för personalen inom kriminalvården svårhanterad. Hur bemöter man bäst en intagen som har exempelvis krigsskador, diverse olika trauman, missbruksproblem, adhd, läs- och skrivsvårigheter etc.? Listan kan göras lång. Det är viktigt att personalen som arbetar inom kriminalvården ges den utbildning som krävs för att utveckla verksamheten och förbättra internernas möjligheter att återanpassas i samhället. När kriminalvården nu ska anställa lärare själva är det av stor vikt att dessa lärare har den speciella kompetens som krävs.
mot · GT02Ju495 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hot mot förtroendevalda. Förtroendevalda hotas dessvärre allt oftare . Ofta till följd av att de beslut de har fattat är impopulära. Till exempel kan det handla om förändringar av sjukvården och dess struktur som får till följd att landstingspolitiker hotas. Detta är oacceptabelt och samhället måste markera hårdare. Vid åtal och dom, döms den som har hotat oftast till olaga hot. Jag menar att när det gäller hot mot förtroendevalda så skall det alltid ske i rollen som just förtroendevald. Därför bör lagen om hot mot tjänsteman skrivas om. skiljer rättsväsendet på om hotet sker med anledning av myndighetsutövning eller om det är ett hot mot den förtroendevalda som person. Förtroendevalda bör likställas i lagen om hot mot tjänsteman. Hot mot förtroendevalda skall alltid vara i rollen som beslutsfattare.
mot · GT02Ju499 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisutbildning till . Regeringen gör en rejäl satsning på fler poliser och aviserar att polisutbildning skall etableras på fler orter runt om i landet. Vi påstår att polisutbildning bör etableras i och skälen är följande. Det finns ingen polisutbildning i den delen av landet. har de kompetensområden som krävs och är ett universitet i ständig utveckling. upptagningsområde är huvudsakligen och västra . Det pågår ett omställningsarbete efter nedläggningen av A9 i . skulle gynnas av en polisutbildning eftersom vi ser att många presumtiva studenter kan finnas i den målgrupp som tidigare kunde vara verksamma på A9. är en kommun som erbjuder boendegaranti till studenterna. är det län vars poliser har den högsta medelåldern.
mot · GT02Ju500 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av översyn och utveckling av polisens arbete. Det är glädjande att regeringen satsar resurser på ett ökat antal poliser i . Dock saknas det öppna och tydliga kriterier för hur antalet tjänster skall fördelas över landet. har exempelvis 60 färre poliser än län. Visserligen är brottsligheten något högre i enligt statistiken men det förklarar inte den stora skillnaden i antal poliser. Öppna och tydliga kriterier för placering efter utbildning skulle underlätta såväl rekrytering som planering av polisens verksamhet. Det är också bra i ett medborgarperspektiv. För att få ut så mycket som möjligt av de resurser polisen har så finns en del att göra beträffande polisens uppgifter. Bland annat saknas det ett system för internrevision. Genom att införa ett system för internrevision skulle man kunna underlätta för såväl polisledning som polisstyrelser i deras svåra men nödvändiga prioriteringsarbete. Polisens arbetsuppgifter är högst varierande och kravet på dokumentation är omfattande. Trots detta saknas inslag i utbildningen som datorkunskap och ordbehandling. Det är också tveksamt om resurserna används rätt när poliser som är bra på polisiära insatser tvingas lägga sin tid på omfattande administration. Polisen hjälper ofta till att rädda tamboskap och tamdjur från drunkning. Kostnaderna för dessa insatser kan uppgå till utan att polisen kan ta ut ersättning. Detta som polisen kan ta ut avgifter för insatser vid publika arrangemang t.ex. konserter och fotbollsmatcher. Det här är exempel på frågor som behöver en översyn. Här saknas det en analys av utfall i förhållande till insats oavsett om man mäter i ekonomiska termer, tillväxttermer eller i termer av samhällsnytta. Det finns säkerligen andra intressenter i vårt samhälle som är bättre rustade att ta hand om djur i knipa och som bör få ta ut ersättning för detta. För att uppnå en effektiv och bra verksamhet och organisation räcker det inte med att göra saker rätt man måste få göra rätt saker också!
mot · GT02Ju509 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsdomstolar. har en alltför hög grad av ungdomsrelaterad brottslighet. anser att samhället så snabbt som möjligt ska reagera på unga människors brottslighet. Det gäller hela den rättsvårdande kedjan, från polis och socialtjänst till åklagare och domstol. En reaktion på brott behöver inte alltid vara fängelse eller att som skicka någon till uppfostringsanstalt. Många av de unga brottslingarna har en väldigt komplex problembakgrund. De kommer ofta från familjer som är sargade på grund av missbruk, psykisk sjukdom eller brist på känslomässiga relationer. Unga brottslingar har inte sällan haft det svårt i skolan och då sökt sig till det utanförskap som kriminalitet utgör för att i en sådan grupp finna sin identitet och sin plats i samhället. Att straffa dessa unga människor i traditionell mening är inte alltid den bästa lösningen. Det gäller att finna lösningar där unga brottslingar ges en chans att få kontakt med livet igen, att rehabiliteras och nyorientera sig. Ofta är det en kombination av olika påföljder, eller snarare vårdtyper, som krävs för att en ung människa ska komma ifrån den kriminella banan och i stället kunna fungera i samhället. Människor som suttit på en sluten anstalt kan knappast förväntas fungera bra i samhället direkt efter frigivning. De hamnar lätt i gamla kamratgäng och tar upp gamla beteenden. Detta gäller i all synnerhet unga kriminella som kanske aldrig har haft en trygg omgivning eller familj att falla tillbaka på. Att se och förstå dessa sammanhang och kunna fatta kloka beslut därefter kräver ingående kunskap om såväl samhällets möjligheter och begränsningar som människans psykologi och behov. Mycket av det som ovan angivits skulle kräva omfattande grepp och förändringar i den domstolsstruktur som vi har . En utredning (SOU 1993:35, Reaktion mot ungdomsbrott) visade på exempel från där ungdomsdomstolars möjligheter och befogenheter var mycket långt gående. Allt för att åstadkomma en så heltäckande kedja av insatser för den unge som möjligt. Ungdomsdomstolarna i är fristående från det ordinarie domstolsväsendet och är enkelt uttryckt en blandning mellan tingsrätt, länsrätt och socialtjänst. Tiden är troligen inte mogen för sådana omstruktureringar i som utredningen visade på. Det skulle kräva ytterligare utredningar då helheten i lagstiftning och gränser för olika myndigheters juridiska områden måste ses över. Vissa delar i förslagen är dock möjliga att genomföra . vill införa en särskild ungdomsrotel på tingsrätterna. Vi tror dock att det är i storstäderna vi har mest att vinna på en sådan organisation. Ungdomsroteln ska ha spetskompetens för just ungdomsbrott. Behovet av sådana, speciellt i , bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ju511 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin i Sala. kommer ett nytt fängelse att öppna i Sala. kommer i att bygga en ny rättspsykiatrisk institution. Både och har uttalat sig mycket positivt till att de två inrättningarna finns nära varandra. har det varit debatt om ifall människor ska dömas till fängelse eller till vård inom rättpsykiatrin. Vi har kunnat se i media att tingsrätter och hovrätter kommit fram till olika beslut utifrån samma underlag. Även om det är skilda lagstiftningar som styr verksamheternas inriktning inom kriminalvården respektive rättspsykiatrin så visar erfarenheten att personalens förhållningssätt är mycket likartat. Ett problem är att den grundläggande utbildningen inte är tillräcklig utan en särskild internutbildning behövs innan personalen kan utföra ett fullgott arbete. När och nu kommer att behöva nyanställa många människor i Sala uppstår möjligheten att hitta en ny form av grundutbildning som kan bli vägledande för hela landet. Ständig fortbildning och kompetensutveckling måste alltid finnas, men en gemensam grundutbildning skulle kunna lägga en bättre grund för arbete både inom kriminalvården och inom rättspsykiatrin. Det finns också goda möjligheter att anordna distansundervisning för polisstuderande genom samarbete med någon av polishögskolorna. Behovet av fler utbildade poliser är stort och i Sala finns lämpliga lokaler (gamla polishuset) där det också finns utrymmen som är passande som övningslokaler. I samma hus går det också att skapa utbildningslokaler. Sala har ett ypperligt geografiskt läge med goda kollektiva trafikförbindelser. Detta gör att upptagningsområdet för blivande kriminalvårdare, skötare inom rättpsykiatrin och poliser, skulle fungera utmärkt. Genom samverkan mellan , i och Sala kommun skulle en verksamhet som vänder sig till intresserade av både kriminalvård och rättspsykiatri kunna förläggas till Sala. Utbildningen kan också samordnas med polisutbildningen.
mot · GT02Ju512 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning för intagna i kriminalvården. Många av internerna på våra fängelser har bristfälliga kunskaper i svenska språket och matematik men också dåliga kunskaper om samhället. Kriminalvården måste präglas av att de som är dömda får möjlighet att rätta till sitt liv och utvecklas på ett positivt sätt för att möta vardagen vid frigivning. Särskilt domar mot unga människor måste följas av konkreta program för att tillsammans med den dömde återföra honom eller henne till ett fullgott socialt liv. Kriminalvården måste därför präglas av mer vård, behandling, utbildning och utveckling . Intagna måste få stöd att komma ur olika former av missbruk. Forskningsrön om hur kriminalitet motverkas och hur människor med allvarlig brottslig belastning får möjlighet till ett gott liv ska tas till vara. Ett av de forskningsrön som kriminalvården borde uppmärksamma är det faktum att många av de intagna på våra fängelser och inom ungdomsvården har dåliga läs- och skrivkunskaper. Detta beror ofta på skolk, bristfällig skolgång och trista sociala förhållanden. För att hjälpa de intagna och dömda till ett nytt bra socialt liv när de har avtjänat sitt straff måste de erbjudas möjligheten att lära sig läsa, räkna och skriva. Målet måste vara lägst grundskolekompetens. Dessutom måste de ges möjlighet att stärka sitt självförtroende och ges kunskaper i samhällsfrågor, hur man söker arbete/arbetsgivarkontakter, myndighetskontakter m.m. Detta för att kunna känna trygghet vid återgång ut i samhället.
mot · GT02Ju513 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av högmålsbrott. Termen högmålsbrott har använts sedan medeltiden för att beteckna brott som innebär angrepp på statsöverhuvudet, övriga medlemmar av kungahuset eller på statens bestånd. Lagen aktualiserades då en 16-årig pojke kastade en tårta i ansiktet på kungen. Pojken slapp fängelsestraff, med hänvisning till hans låga ålder. Men eftersom han åtalades för högmålsbrott riskerade han fängelse . Om han hade kastat tårtan på någon annan hade han åtalats för ofredande, ett brott som kan resultera i böter eller fängelse i högst . Principen är att det bedöms som lika allvarligt att kasta en tårta i ansiktet på talmannen, statsministern eller övriga i regeringen som att kasta den i ansiktet på vem som helst. Däremot blir det en stor skillnad om det är statschefen som blir utsatt. Som exempel kan nämnas att den 21-årige yngling som kastade en tårta på när han var finansminister åtalades för ofredande, inte högmålsbrott. Med tanke på att statschefen numera har en representativ, symbolisk och ceremoniell funktion är denna åtskillnad ologisk. Både talmannen och statsministern har en reell maktställning baserad på demokratiska val. Det bör därmed anses som ett allvarligare angrepp mot statens bestånd att ge sig på talmannen, statsministern eller regeringen. Lagen var logisk när den stiftades. Då var kungen närmast allsmäktig och folkets företrädare hade begränsad makt och företrädde bara den välbärgade manliga delen av folket. Samhället var mycket hierarkiskt och kungen ansågs utsedd av . Det var då naturligt att samma brott fick högre straffsats om det riktades mot kungen än mot någon annan. I rättegången mot 16-åringen hänvisades det till att hans brott riktade sig mot demokratin och vårt styrelseskick (som kungen sades representera) och därför borde det bedömas som särskilt allvarligt. Detta är ett märkligt resonemang eftersom kungen inte är demokratiskt vald och på intet sätt är representativ för det svenska demokratiska styrelseskicket. Det hade varit mer logiskt att hänvisa till demokratin när attackerades, med tanke på att han är demokratiskt vald och är mer representativ för det svenska folkstyret än kungen. I stället begränsades detta ärende till att gälla ofredande. I dagens samhälle finns ingen anledning att ha kvar en lagstiftning som blivit föråldrad. Högmålsbrott hör inte hemma i ett jämlikt modernt samhälle och bör utgå från lagstiftningen.
mot · GT02Ju517 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att böter för fortkörning skall utgå i form av dagsböter. Farten dödar är ett påstående vi ofta hör. Det är också väl belagt i statistik att så är fallet. Det är också väl känt att trafikrytmen på de svenska vägarna ständigt ökar. Detta är något som alla som mer eller mindre ofta kör bil själva kan konstatera. Antalet dödade i trafiken 2004 visar en minskning med jämfört med . 480 döda är den lägsta siffran . Men varje dödsolycka är en personlig tragedi och en tragedi för familj, anhöriga och vänner. Det är allvarligt att fler unga dör i trafiken, att hastigheterna ökar och nykterheten försämras. Mycket återstår att göra för att leva upp till beslut om nollvisionen, dvs. att ingen skall dödas eller skadas svårt i trafiken. Det finns många redskap för att nå nollvisionen, t.ex. användning av bilbälte, sänkta hastigheter, alkolås och bra vägstandard och inte minst bilisters goda omdöme. Ett sätt är att lägga ett klassperspektiv på frågan om böter. är det så att vid fortkörning får alla, oavsett inkomst, vid samma hastighetsöverträdelse betala lika mycket i fortkörningsböter. Detta innebär att för en höginkomsttagare är böterna mindre kännbara. I vissa andra länder, exempelvis i vårt nordiska grannland , har man i stället ett system med dagsböter för hastighetsöverträdelser. Detta system borde enligt vår mening vara ett sätt att få trafikanterna att vara försiktigare, och detta skulle leda till färre olyckor och, när sådana ändå inträffar, inte få så svåra följder som . Vi anser att som ett led i en strävan att minska fortkörningen och därmed de allra svåraste olyckorna bör det finska systemet med dagsböter övervägas också i .
mot · GT02Ju521 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell polisresurs för att ställa misstänkta krigsförbrytare inför rätta. Få saker torde vara mera stötande och chockerande än att som flykting ha funnit en i och därmed kommit undan sina förföljare och likväl på en gata i stöta på en av dessa plågoandar från hemlandet. Förövaren har också funnit en i . larmade medierna om att inte anstränger sig särskilt mycket när det gäller att fånga in krigsförbrytare som befinner sig i . Tvärtom skildrades vårt land som en för krigsförbrytare. Justitieministern kommenterade att har bra koll på krigsförbrytarna och inte har blivit en för dessa. Uttalandet håller inte när det gäller hur det står till på hemmaplan. Radions Ekoredaktion uppgav att de har träffat anställda på som inte tycker det är någon idé att polisanmäla personer misstänkta för folkrättsbrott. Ekot gjorde också en genomgång med angående 42 av de 53 ärenden där självt hade klassat de asylsökande som sannolika krigsförbrytare. Enligt denna undersökning var det bara en enda av dessa 42 som hade polisanmälts, trots de tydliga regler som finns inom . har en polis som arbetar med personer misstänkta för folkrättsbrott. har 17 personer i en egen myndighet och har ett tiotal under sin rikskriminalpolis. Polisen uppskattade att kanske tusen personer som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten, befinner sig i . Det finns också flera vittnesmål från enskilda människor om att en polisanmälan inte leder någonstans. Enligt Amnestys generalsekreterare, , gör svenska myndigheter för lite för att komma åt problematiken. Vi anser att på största allvar måste prioritera att hitta och lagföra personer misstänkta för folkrättsbrott. Polisens krigsbrottskommission måste få nödvändiga resurser för att utreda misstänkta krigsförbrytare. Det duger inte att lägga utredningarna på den lokala polisen. Den har ingen erfarenhet av den här typen av brott. En utlokalisering betyder även att flera polismyndigheter måste bygga upp samma specialistkompetens. Den lokala polisen ska dessutom genomföra den nya uppgiften med befintliga resurser.
mot · GT02Ju522 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att preskriptionstiden för mord tas bort. arbetar med att förändra lagstiftningen så att s.k. folkrättsbrott, krigsförbrytelser och folkmord inte ska ha någon preskriptionstid. Det tydliga budskapet ges att den som har begått sådana brott ska veta att tiden inte är på förövarens sida. Offren får också beskedet med slopad preskriptionstid att vi inte ger upp kampen för att rättvisa ska skipas. Några länder har ingen preskription för folkrättsbrott och genom att skrivit på Romstadgan följer att vi anammar synen att vissa brott inte kan preskriberas. För mord begångna i kommer vi dock av allt att döma att behålla en preskriptionstid på . Justitieminister har endast antytt att han kan tänka sig att förlänga preskriptionstiden. Jag anser att preskriptionstiden för mord tas bort. har ingen preskription för mord, vilket som det verkar kommer att leda till att ett trippelmord begånget i kommer att upp. Den processtekniska invändningen att det med tiden blir svårare att frambringa bevisning, som t.ex. att vittnen med tiden glömmer, har försvagats av att kriminaltekniken utvecklats. Framför allt den förfinade DNA-tekniken har revolutionerat möjligheterna att lösa brott. Motiven i för att utdöma straff, att avskräcka från att begå brott och därmed avhålla den enskilde från brottslighet behöver kompletteras med rättvisemotivet. Det är en upprepad kränkning av offret om samhället inte längre, , bryr sig om att söka beivra brottet. Barmhärtighet mot gärningsmannen kan inte förverkligas genom att offrets rätt åsidosätts. Endast genom fullgjord rättsprocess kan offret få sin rätt och gärningsmannen få brottet sonat. Båda parter är sålunda betjänta av att preskriptionstiden inte stoppar möjligheten till uppklarning. Ytterligare ett motiv för att ta bort preskriptionstiden är att oskyldiga som misstänkts kan slippa denna börda om brottet upp. Då ska inte ansträngningarna för att denna rätt skipas hindras av en tidsbegränsning.