mot · GT02Sf432 · 2005-10-05 00:00:00 — Då skulle arbetsgivare direkt upptäcka om en anställd försöker ta ut lön och TFP . anser att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Vi menar också att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas. Denna förändring har vissa budgeteffekter . För ensamstående låginkomsttagare är en höjning av underhållsstödet viktig, och därför välkomnar vi den höjning som regeringen nu beslutat. Beslutet i angående förändringar i bostadsbidraget innebar att bidraget ökar med för hushåll med ett eller två barn respektive för hushåll med tre eller fler barn. I budgetalternativ har under en rad år föreslagits en höjning med per barn till de hushåll med barn som är berättigade till bostadsbidrag. Enligt behövs alltså en ytterligare höjning av bostadsbidragen med för hushåll med två barn respektive och 150kr för hushåll med tre eller fler barn. En höjning i minst denna storleksordning krävs för att bostadsbidraget ska få en verklig effekt på barnfamiljers möjlighet att bo ändamålsenligt och klara hushållsekonomin. föreslår därför att beslutar om ändring i 14 § lagen om bostadsbidrag som innebär att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget lämnas som ett särskilt bidrag med för ett barn, för två och för tre eller fler barn. För familjer med två eller fler barn innebär således förslag att bostadsbidragshöjningen i genomsnitt blir dubbelt så stor som den beslutat ska träda i kraft /06. utgjorde den samlade familjeinkomsten den bidragsgrundande inkomsten. Gränsen för när bostadsbidraget reducerades gick vid för båda makarna tillsammans. gäller i stället en individuell inkomstgräns, och bidraget reduceras när någon av inkomsterna överstiger den individuella gränsen . Bostadsbidragsregler som tar sin utgångspunkt i de individuella inkomsterna missgynnar familjer med låga inkomster där den ena föräldern inte arbetar. Reglerna är en del i ett ideologiskt mönster som allt tydligare framstår som familjefientligt. föreslår därför att det inrättas en för hushållet gemensam inkomstgräns på innan bostadsbidraget reduceras. anser heller inte att inkomsten för ett hemmaboende barn med inkomst understigande ska räknas in i beräkningsunderlaget. Likaså anser vi att hela räntekostnaden bör ligga till grund för beräkningen av bostadsbidrag för dem som bor i bostadsrätt eller småhus. I budgetalternativ avsätts för detta ändamål utöver regeringens förslag till anslag för bostadsbidragen i utgiftsområde 18. Mer om syn på bostadsbidrag står att läsa i motionen Bostadsbidrag. 10Stöd till barn och föräldrar inte bara ekonomi Varje samhälle har ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar för familjegemenskapen att fungera så bra som möjligt. Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den innebär ett stöd för stabila relationer. Äktenskapet har visat sig vara den form för samlevnad mellan man och kvinna som är tryggast för barnen. Det är dubbelt så vanligt att barn till sammanboende föräldrar upplever en separation mellan föräldrarna jämfört med barn till gifta föräldrar. Äktenskapet är dessutom den tryggaste juridiska samlevnadsformen. Vi anser att den stabilitet och juridiska trygghet som äktenskapet som samlevnadsform innebär bör leda till att det prioriteras i lagstiftningssammanhang. Sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att långvariga och stabila familjerelationer är något bra och eftersträvansvärt. Vi utvecklar detta i en särskild motion. Att vara förälder är den viktigaste uppgift man kan ha. Att ge sitt barn trygghet och kärlek och därmed en bra start i livet är en viktig och betydelsefull samhällsuppgift. Som förälder ska man kunna kräva att få så goda förutsättningar som möjligt för att klara den. Vi vill uppvärdera föräldraskapets betydelse genom politiska beslut och genom attitydbildning. Att föräldrar vill göra det bästa för sina barn är en regel med mycket få undantag. Ingen känner sitt barn bättre än föräldrarna. Ingen kan avgöra bättre än föräldrarna vad som är bäst för det egna barnet. Denna grundsyn måste komma till klart uttryck i samhället. 10.2Föräldrautbildning föräldrar stärker föräldrar Det är inte ovanligt att föräldrar känner osäkerhet i sin föräldraroll. Hur ska konflikter hanteras? Hur sätts gränser utan att barnets självkänsla skadas? Hur bevaras vuxenrelationen när barnen tar all tid i anspråk? Vad gör jag om mitt barn blir mobbat? Hur kan jag skydda mitt barn från droger? Att hitta former för att diskutera dessa och liknande frågor är viktigt för de flesta föräldrar. Kommunerna bör stödja och uppmuntra utveckling av föräldrautbildning, inte bara när barnet är nyfött utan återkommande. Behovet av föräldrautbildning är stort, inte minst för unga föräldrar. Erfarenhet visar att det kan vara bra med uppdelade utbildningar för mammor och pappor. En familjecentral men också myndigheter i samverkan samt studieförbund och ideella organisationer kan anlitas som utförare. Det finns exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och personal som kan fungera som stöd för föräldragrupper och studiecirklar. Materialet är dock ganska okänt, och det behöver göras en sammanställning av det aktuella utbudet så att det blir tillgängligt för fler. I betänkande Förslag om hur stödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161) påtalas behovet av ett informativt och inspirerande material om föräldraskap och barns utveckling. I många andra länder arbetar man aktivt med familje- och föräldrastödjande verksamhet. I har regering lagt fram en omfattande rapport om hur familjer ska stödjas inte bara ekonomiskt. I finns ett föräldrahandledningsprogram. Där har barn- och familjedepartementet bidragit med utveckling och stöd till fakta- och metodinriktat material för föräldrar och personal. Det finns alltså goda exempel att följa. Det är hög tid att lägga fram förslag på och stimulans till föräldrastödjande verksamhet. En familjecentral riktar sig till föräldrar och barn och bedriver en verksamhet som är hälsofrämjande, tidigt förebyggande och stödjande. En familjecentral bedrivs som ett samarbete som minst bör innehålla mödra- och barnhälsovården, öppen förskola och socialtjänst. På en familjecentral arbetar flera olika yrkeskategorier tillsammans kring barnfamiljen. Förutom barnmorskor, sjuksköterskor, förskollärare och socialsekreterare kan det även finnas familjerådgivare, fritidsledare, psykologer och läkare. ges tidigt möjlighet att få kontakt med utsatta och hjälpbehövande familjer. Familjecentralerna skapar värdefulla kontaktnät. Självinitierade och självdrivna nätverksgrupper bildas utifrån deltagarnas behov och önskemål. Grupperna kan rikta sig till unga föräldrar, ensamstående föräldrar, invandrare eller adoptivföräldrar. Ingen vet hur många familjecentraler det finns i . Det finns ingen instans på nationell nivå med uppdrag att följa upp det arbete som görs. I stället är det en ideell förening, , som vet mest. De har 60 medlemmar och vet att många kommuner är på gång att starta upp en verksamhet. Familjecentraler startas i allmänhet i projektform, men ansträngd ekonomi gör framtiden oviss. Detta skapar inte den långsiktighet som skulle behövas i verksamheten. ser mycket positivt på familjecentralsverksamheten, och målsättningen bör vara att minst en central med god tillänglighet finns i varje kommun. Verksamheten bör startas och drivas utifrån underifrånperspektiv. Statens uppgift bör vara att stå för en nationell uppföljning av verksamheten så att forskningen kan tillgodogöra sig de erfarenheter som görs i verksamheten och så att statistiskt material kan samlas och spridas. Staten bör också stå för stimulans till huvudmännen av verksamheten, så att den kan permanentas och långsiktigt verka för förbättrat hälsoläge för barn och familjer samt förebygga att riskfaktorer löses ut. Antalet äktenskap och samboförhållanden som slutar med separation har ökat . åren 196675 var det av alla 16-åringar som upplevt en separation mellan sina föräldrar. var motsvarande andel . upplevde 49 500 barn att deras föräldrar separerade.1 Familjerådgivning är ett bra sätt att främja familjestabilitet. Förebyggande insatser måste finnas tillgängliga när behov uppstår. medverkade under fyrklöverregeringen till förstärkt familjerådgivning, och är varje kommun skyldig att erbjuda familjerådgivning. De senaste årens besparingar har dessvärre drabbat verksamheten, och väntetiderna är i många kommuner alltför långa. har i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. vill pröva en familjerådgivningspeng som ger föräldrarna möjlighet att välja mellan privata och kommunala rådgivare. När ett barn föds bör också en gratischeck till familjerådgivning tillhandahållas för att uppmärksamma vikten av tidig kontakt med familjerådgivning för barnets skull. 10.5Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar När en skilsmässa/separation är ett faktum är det föräldrarnas ansvar att så snabbt som möjligt komma överens och hitta en lösning som fungerar för barnen. Kan föräldrarna inte komma överens måste de erbjudas hjälp att lösa sin situation. Det är av största vikt att snabbt hitta en lösning och minska risken för långvariga konflikter och låsningar. Utifrån , och med barnets bästa för ögonen, bör man utreda hur föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas. Kommunerna har skyldighet att erbjuda föräldrar samarbetssamtal. Samarbetssamtalen är en rättighet för föräldrarna, men de har ingen skyldighet att delta. anser att samarbetssamtalen i nuvarande eller ändrad form bör göras till praxis. Samtalen ska bidra till att föräldrarna kan komma överens om hur ansvar, umgänge och kostnader ska fördelas dem emellan, exempelvis om föräldrarna bor långt ifrån varandra. På så sätt kan långdragna processer och upptrappade konflikter undvikas. Det är otillfredsställande och djupt olyckligt att så många barn förlorar vardagskontakten med en av föräldrarna vid en skilsmässa eller separation. Barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Generellt bör således gemensam vårdnad om barnet vara det som skapar bäst förutsättningar för en fortsatt vardagskontakt med båda föräldrarna. Det har visat sig att gemensam vårdnad är bra endast i de fall föräldrarna är överens. Sedan lagen om gemensam vårdnad infördes har den i flera fall lett till negativa konsekvenser för barnen. Det finns exempel på barn som tvingats umgås med en förälder som tidigare begått övergrepp mot dem, vilket naturligtvis är oacceptabelt. Enligt ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. Det har framförts hård kritik mot att det ibland mer är föräldrarnas intressen som tillgodoses än barnets, vilket har uppmärksammats av vårdnadskommitté (SOU 2005:43). ställer sig positiv till den skärpning av lagtexten som kommittén föreslår som då skulle få följande lydelse: Avgörande enligt detta kapitel av alla frågor som rör vårdnad, boende, umgänge och annan kontakt är att umgänge ska ske enbart utifrån vad som är bäst för barnet. syn på vårdnad, boende och umgänge utvecklas i motionen Barnens rättigheter och samhällets skyldigheter. Den familjepolitiska debatten har till stor del handlat om arbetsmarknadspolitiska frågor. anser självklart att familjepolitiken ska anpassas efter de villkor och målsättningar som gäller på arbetsmarknaden men dessa ska inte helt styra inriktningen på familjepolitiken. Analogt är det självklart så att arbetsmarknadspolitiken främst har andra målsättningar än ett fungerande familjeliv. Inte desto mindre är det avgörande att arbetsmarknadspolitiken anpassas efter de villkor och ramar som familjelivet ställer upp. Vår politik för att möjliggöra kombinationen föräldraskap och arbetsliv består av de komponenter vi beskrivit ovan: en generös föräldraförsäkring, rätt till tjänstledighet, barndagar, valfrihet i barnomsorgen. 11.1Flexibel arbetstid och öppna arbetsplatser Flexibel arbetstid är för många småbarnsföräldrar en nödvändighet för att få vardagen att fungera. Kommittén Välfärdsbokslut har i sin antologi och ungdomars välfärd redovisat de positiva effekterna av att föräldrar har flexibel arbetstid. Förändrade arbetsvillkor har medfört fler öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden och den öppna arbetsplatsen kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid och på det sättet få mer tid för barnen. Det har också visat sig att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta den tid barnen vistas i förskola eller annan barnomsorg utanför hemmet. En undersökning som Hem och skola genomfört förstärker det intrycket. av de tillfrågade anser att flexibel arbetstid är bästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar också möjligheten att få mer tid för barnen när de nått skolålder eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Kvinnor har dock i mindre utsträckning än män flexibel arbetstid. Många föräldrar önskar främst flexiblare inte kortare arbetstid för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det åligger arbetsmarknadens parter ett stort ansvar när det gäller att genomföra detta. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Denna möjlighet bör tas till vara i högre grad än vad som är fallet och bör kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun. Arbetet bör kunna organiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas. 11.2Att riva hinder attitydförändringar till föräldraledighet En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll och fungera som förälder är att vi skapar ett barnvänligt arbetsliv, där omsorg om barn betraktas som värdefull kompetenshöjning och en merit. Arbetsgivare som fyller ut en del av skillnaden mellan föräldraförsäkringen och lönen signalerar för den anställde att det är okej att ta ut föräldraledighet. Fler arbetsgivare borde inse värdet av att medarbetarna får tid med sina barn. En positiv syn på föräldraledighet bidrar till att arbetsgivaren blir attraktiv och får nöjda medarbetare. Även om svenska företags attityd till mäns föräldraledighet inte är den främsta orsaken till att män tar ut så pass lite ledighet har studier visat att många män motarbetas av sina arbetsgivare. av de undersökta företagen är uttalat positiva till att pappor tar ut sin föräldraledighet. Det är uppenbart att stat och kommun, tillsammans med arbetsmarknadens parter, måste ta sin opinionsbildande roll på allvar för att förändra synen på föräldraledighet. Detta kan göras genom en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. 11.3Stärkt skydd mot diskriminering vid föräldraledighet Barn ska välkomnas av det omgivande samhället. Kvinnor som blir gravida ska kunna känna trygghet i att graviditeten inte innebär en knuff ut från arbetsmarknaden. Antalet anmälningar till JämO om misstänkt diskriminering i samband med graviditet och föräldraskap har ökat . anser att alla typer av hinder eller diskriminering som män eller kvinnor riskerar att utsättas för för graviditet/föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste bekämpas. Jämställdhetslagen 5 § stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och någon sanktionsmöjlighet finns inte. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. I utredningen arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv föreslås två konkreta åtgärder; dels att ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga införs i föräldraledighetslagen, dels att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete. bedömer att dessa förslag är viktiga och rimliga för att motverka den diskriminering som finns mot föräldralediga. har enats om att garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor efter föräldraledighet. Man ska också få tillgodoräkna sig förbättringar, såsom generella lönehöjningar, som arbetskamraterna erhållit . kan föräldraledigheten vägas in som skäl för en förändring av tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. En skärpning av svensk lagstiftning i denna riktning ser vi som ett led i vårt arbete för att vård av barn ska ses som ett meritvärde även på arbetsmarknaden. Med tanke på hur viktig omsorgen om barnen är framstår dagens system, som inte inbegriper omvårdnad i hemmet, som mycket otidsenligt. När barnomsorgsfrågor diskuteras glöms ofta att småbarnsperioden är av livet. , docent i nationalekonomi och riksdagsledamot, kom ut med en bok om hemarbete som väckte mycket debatt. Hon konstaterade att det arbete som görs utanför den etablerade arbetsmarknaden endast ger låg grundtrygghet. Detta drabbar i första hand kvinnorna. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket räknat, men proportionerna mellan hemarbete och arbete utanför hemmet är olika. Kvinnorna arbetar mindre på den öppna arbetsmarknaden. Kvinnor missgynnas genom den här arbetsfördelningen. Ur detta perspektiv finns det anledning att fråga sig hur staten betraktar arbete som sådant. noterar i sin bok att vård och underhåll av maskiner är en skattebas och räknas som värde i BNP, medan vård och underhåll av människor inom hemmet inte räknas i skattesammanhang och inte alls registreras i den ekonomiska statistiken. En ökad insikt om detta samband kan dock, främst tack vare att varit pådrivande, konstateras i det nya pensionssystemet. per barn räknas som pensionsgrundande i det nya systemet. Insikten om hemarbetets värde borde också känneteckna andra socialförsäkringsreformer. anser att vård av egna barn, likväl som vård av andras barn, måste få ett starkare meritvärde på arbetsmarknaden och betraktas som jämförbart med flera andra yrkesinsatser. föreslår att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Den sammantagna effekten på det finansiella sparandet bedöms uppgå till 2006. För många familjer där mannen eller kvinnan, eller båda, vill eller måste satsa mycket tid och kraft på sitt förvärvsarbete kan det bli en omöjlig uppgift att också hinna med hem och hushållsarbete. När man är hemma vill man i stället prioritera tid med barnen. Ett sätt att stödja familjen är att utforma beskattningen så att det går att köpa vita hushållstjänster till ett rimligt pris. Detta skulle få en rad omedelbara och positiva effekter. En rimlig beskattning av hushållstjänster skulle möjliggöra för även de med normala inkomster att köpa dessa tjänster. Det skulle också medföra att de personer, ofta kvinnor, som utför sådana hushållstjänster på en svart marknad skulle få vita jobb och därmed en betydande trygghet i form av lön, pension och sociala försäkringar. För småbarnsföräldrar och ensamstående föräldrar är dubbelarbete ofta mycket påfrestande. Därför är sänkt skatt på hushållstjänster en viktig reform även i arbetet för ökad hälsa. vill införa en 50-procentig skattereduktion på tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten. Underlaget för skattereduktion utgörs av arbetskostnaden inklusive moms. Maximalt per hushåll och år ska berättiga till skattereduktion. SCB (2004) Barn och deras familjer 2003.