ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi234 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att till återkomma med förslag om ändrade redovisningsregler för intjänade ej ännu utbetalade pensionsskulder i kommuner och landsting. Efter ett beslut om ändring av god redovisningssed i kommuner och landsting för , redovisas anställdas intjänade ännu ej utbetalade pensioner som en ansvarsförbindelse. Skälet till denna redovisningsförändring stod huvudsakligen att finna i att skulden blivit så stor att den i många kommuner kom att orsaka en balansräkning med ett redovisat negativt eget kapital. En borttagning av denna skuld från kommunernas och landstingens balansräkningar gav skenet av en ekonomi i balans och sköt bekymmersamma besparingar . Framtiden kommer allt närmare och de åtaganden som inte finns reserverade, skuldförda och säkrade skall nu börja betalas inom ramen för dagens verksamhet. Dessa gamla skulder uppskattas under de närmaste ca 30 åren uppgå till ca för kommun- och landstingssektorn. som den redovisningstekniska (politiskt baserade) kullerbyttan utfördes att plocka bort pensionsskulderna ur balansräkningen bestämdes dock att god redovisningssed och god ekonomisk hushållning framåt, dock skulle innehålla nya pensionsåtaganden. Resultat blir således att vi och till allt större belopp inom kommuner och landsting måste betala dubbla pensionskostnader; dels de gamla , dels de nya som givetvis rullar på inom ramen för gällande pensionsutfästelser och avtal. De dubbla principer som löper, dvs. betalning av dubbla åtaganden, är inte acceptabla för kommuner och landstings ekonomier. Givetvis borde beslutet att blunda för gamla pensionsskulder och hantera dessa som ansvarsförbindelser aldrig ha fattats. Dumheten kan dock rättas till på två sätt i avvaktan på att goda tider återvänder till svensk ekonomi. Huvudalternativet bör vara att återlägga pensionsskulden där den enligt professionell god redovisningssed hör hemma, dvs. Detta skulle för många kommuner och landsting innebära att man synliggjorde den svaga situationen dvs. redovisade egen kapitalbrist, vilket är verkligheten och som i sig borde vara tankeväckande. Ett annat alternativ, dock sämre men med ungefär samma effekt, skulle vara att tillsvidare fortsätta med galenskaperna och redovisningen av en faktisk skuld inom ramen för ansvarsförbindelser som om den eventuellt skulle kunna komma att inträffa . En uppfattning som knappast vare sig fackliga företrädare eller anställda är beredda att dela. Med anledning av de brister som finns i god sed vad gäller redovisning och upplösning av pensionsåtaganden bör en genomgång och förändring ske av gällande redovisningsrutiner så att dagens skattekollektiv i kommuner och landsting ej belastas med dubbla pensionskostnader. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi237 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lagstiftningen bör förändras så att det blir omöjligt för en offentlig upphandlare att utestänga offentliga förvaltningar från att delta i upphandlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör utarbetas förslag till obligatorisk utbildning för offentliga upphandlare till gagn för kvalitet, miljö, jämställdhet och arbetsmiljö. Det finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen såsom den genomförs runtom i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att kvalitet, miljö-, jämställdhets- och arbetsmiljöhänsyn hamnar i skymundan. På andra håll i landet har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. I t.ex. har den borgerliga ledningen tillämpat denna form av upphandling. Förutom att ledningen därmed förfördelat fungerande offentliga förvaltningar har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Gällande lagstiftning tillåter politiker att utestänga offentliga förvaltningar från upphandlingar om de så önskar. Lagstiftningen måste förändras på detta område så att även offentliga förvaltningar får delta i upphandlingen, till nytta för kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Upphandlarnas kompetens måste också förbättras. Alla som genomför en offentlig upphandling måste vara införstådda med de regler som gäller, och inte bara ta hänsyn till pris utan även till kvaliteten, miljön, jämställdheten och arbetsmiljön.
mot · GT02Fi238 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen stärks. har det skett en accelererande utveckling där upphandling används som ett instrument för att konkurrensutsätta offentlig tjänsteproduktion och andra verksamheter. Tillämpning och regelverk för upphandling måste fungera på sådant sätt att det vidmakthåller och främjar sociala förbättringar i samhället. Insynen och det fackliga inflytandet i upphandlingsprocessen är otillräcklig. Medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling ger inte de fackliga organisationerna tillräcklig insyn och påverkansmöjligheter vid upphandlingar. Professor vid har jämfört svensk och dansk tillämpning av EG:s upphandlingsdirektiv. Hon konstaterar att ålagt sig en mängd restriktioner som inte följer av EG-lagstiftningen, varav kravet på affärsmässighet är en. I krävs att företag som ska komma i fråga för offentlig upphandling ska tillämpa kollektivavtalsenliga villkor. Och professor konstaterar i en expertutredning för att inte har utnyttjat EG-lagstiftningens möjligheter till skydd för arbetstagaren vid offentlig upphandling. Alltför ofta innebär en upphandling oacceptabla konsekvenser för de anställda i form av sämre arbetsmiljö, dåliga anställningsvillkor och sämre anställningstrygghet. Offentlig upphandling måste kunna ske både affärsmässigt och med villkoren att leverantörer och eventuella underentreprenörer tillämpar de löne- och anställningsvillkor som allmänt gäller för branschen på den ort där arbetet ska utföras. Det effektivaste sättet att undgå social dumpning är förmodligen att kräva kollektivavtal i upphandlingssituationen.
mot · GT02Fi244 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa liknande säkerhetssystem för värdetransporter som har. har värdetransporter blivit rånade på uppskattningsvis . Det lägger på en topplacering i . En lista som vi inte gärna vill ligga i topp på. Enligt en sammanställning som gjorts av bl.a. säkerhetsbranschen och polisen har med säkerhet stulits ur värdetransporter . Både summan och antalet brott är med europeiska mått högt. Branschen säger att antalet rån har accelererat och att storleken på summorna fördubblats , vilket betyder att rånarna kommit över uppskattningsvis . Ett säkert system för att frakta kontanter är livsviktigt för handeln i . Bara i serviceboxar deponeras . Med anledning av alla rån som skett så finns nu risk att pengar inte kommer att transporteras till norra och . Om detta verkställs så kommer det att bli problem med kontanter i sydliga och nordliga regioner. I slutar bankens ansvar för kontanterna som säkerhetsföretaget hämtar pengarna. I de flesta andra europeiska länder har banken ansvar för pengarna även under transporten, vilket gör bankerna mer angelägna om att hålla en högre och därmed dyrare säkerhet. I har 30 rån av värdetransporter gjorts på bara . I har däremot inga rån mot värdetransporter gjorts . Anledningen är att de har transporter som är säkra genom att pengarna förstörs med en gång om man försöker ta sig in de väskor de förvaras i. Därför är det inte intressant att råna värdetransporter i . Vi i bör lära av våra norska grannar och införa liknande säkerhetssystem för värdetransporter för att skydda valuta och inte minst personal som kör transporterna.
mot · GT02Fi245 · 2005-09-30 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till en långsiktigt hållbar lösning när det gäller kulturinstitutionernas hyror, enligt vad i motionen anförs. Hyreskostnaderna utgör för många av de statliga kulturinstitutionerna en mycket stor andel av de fasta kostnaderna, något som också tydligt framgår i budgetpropositionen (s. 54). På sina håll har de nått klart oacceptabla nivåer, ända upp till hälften av institutionens totala anslag. Diskussionerna mellan institutionerna och om hur man ska beräkna marknadshyror respektive kostnadshyror har dragit ut och inte heller (SOU 2004:28) har förmått reda ut vem som ska ansvara för hyressättningen när hyresvärden åläggs att utföra större ingrepp på grund av nya arbetsmiljöregler eller riksdagsbeslut, exempelvis förbättrad ventilation eller handikappanpassning. För en institution med kostnadshyra innebär sådana åtgärder, om de belastar hyran, att medel måste tas från den direkta verksamheten. I de fall där man fortfarande tillämpar marknadshyra handlar det om att komma fram till vilken utgångsnivå hyran ska anpassas till. Och så länge det inte är klart vad en kostnadshyra innebär i praktiken är det naturligt att institutionerna tvekar att välja den formen. Vilken typ av hyra som än ska tillämpas är det orimligt att upp till hälften av verksamhetens anslag ska gå till hyra, alldeles särskilt för de s.k. ändamålsfastigheterna som knappast kan flytta till billigare lokaler. menar att det nu är dags att sätta ned foten i hyresfrågan så att kulturinstitutionerna kan se en lösning och vet vad de har att rätta sig efter för att sedan kunna koncentrera sig på det som är deras egentliga uppgift, nämligen att skapa och visa kultur. bör begära att regeringen återkommer med förslag till en långsiktigt hållbar lösning när det gäller kulturinstitutionernas hyror. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GT02Fi246 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn görs av lagen om offentlig upphandling () så att möjligheter att inhandla närproducerade livsmedel förstärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all upphandling skall ske med krav på minsta transportsträcka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljökrav alltid skall vara obligatoriskt vid upphandling. Inte sällan så har samverkan mellan kommuner när det gäller upphandling av livsmedel medfört att man räknat bara kortsiktiga ekonomiska vinster vid upphandlingen. Man har kunnat visa på ekonomiska fördelar vid kollektiv upphandling i samverkan mellan stat, regioner, landsting. Vad man glömmer bort eller undviker att belysa är såväl transportkostnader, kvalitetsaspekter som en beräkning av vad det innebär att inte handla närproducerade livsmedel. Många lokala småföretag bör ges förutsättningar att leverera varor även till den offentliga servicen, exempelvis till skolor, sjukhus och myndigheter. Detta är ett led i att skapa förutsättningar för många småföretag att utvecklas och få ekonomi i sin verksamhet. (lagen om offentlig upphandling) bör ses över så att såväl närproducerade livsmedel som miljö- och kvalitetsaspekter bör vara ett krav vid offentlig upphandling i staten, regioner, landsting och kommuner.
mot · GT02Fi252 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om oseriösa företag. Med en ökad rörlighet över gränserna för varor och tjänster växer också risken för olika former av ekobrott och fusk. Svart verksamhet är inte bara ett brott som innebär att staten går miste om inkomster och anställda förlorar sitt sociala försäkringsskydd. Den svarta ekonomin är ett hot mot de välskötta företagen i en bransch. Seriösa företagare riskerar att bli utkonkurrerade av fifflarna. Ordning och reda på arbetsmarknaden skapas både genom lagar och avtal. Ett antal lagar behöver stärkas för att vi ska få en sundare företagsamhet. Fackens möjligheter att kontrollera att avtal följs behöver stärkas. Myndigheterna behöver även bättre resurser för att utöka kontrollen av oseriös verksamhet. Kittet på den svenska arbetsmarknaden är kollektivavtalen som garanterar skäliga löner och rimliga arbetsvillkor. När därför kollektivavtalen ifrågasätts av arbetsgivare och politiska partier är det ett allvarligt hot mot den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är nödvändigt att återställa bred uppslutning kring grundläggande värden om spelreglerna på arbetsmarknaden. Kollektivavtalen måste värnas. Offentliga sektorns upphandling av verksamhet från privata entreprenörer kan ge positiva effekter genom effektivisering av verksamheten. Men i upphandlingarna läggs ofta alltför stor vikt vid priset medan andra viktiga faktorer nonchaleras. Det har lett till att företag anlitats som inte erbjuder sina anställda avtalsenliga villkor. Kontrollen vid upphandlingen måste bli bättre. Redan när upphandlingen läggs ut måste göras klart att löner och sociala villkor är i nivå med avtalen i branschen.
mot · GT02Fi253 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förutsättningar för långsiktig planering av kommunernas insatser enligt LSS. En av de viktigaste reformerna inom handikappområdet är införandet av begreppet personlig assistans. Det har gett många funktionshindrade en möjlighet att delta i samhällslivet på ett helt annat sätt . Kommunernas samlade ansvar för att alla som bor i respektive kommun får den hjälp och det stöd var och en behöver när det gäller boendeservice och vård måste naturligtvis även gälla personer med behov enligt LSS. När det gäller finansieringen finns det dock mycket som talar för att det skulle vara bra med ett ännu tydligare gemensamt samhälleligt ansvar än dagens. De stora kostnader som enskilda ärenden för med sig innebär stora ekonomiska påfrestningar för framför allt små kommuner. Det kan aldrig vara riktigt att en enskild människa, som av någon anledning är hänvisad till samhällets stöd för att kunna delta i dess gemenskap, skall behöva känna att han eller hon bär skulden för att resurserna inte räcker till för andra verksamheter i kommunen. Detta kan tyvärr bli följden när lokala medier redovisar orsaker till att hårt ansträngda kommunala budgetar överskrids. Ett kostnadsansvar med utgångspunkt från respektive kommuns reella kostnader borde därför övervägas. Vi är medvetna om att det pågår ett arbete för att se över delar av lagstiftningen och att det införts ett system som har till syfte att utjämna kostnaderna mellan kommunerna. Trots det vill vi ytterligare uppmärksamma de problem som många kommunföreträdare upplever när det handlar om dessa frågor. Det är viktigt att vi hittar ett system som garanterar kommunerna rimliga planeringsförutsättningar för sin verksamhet. Det är bara då som en i grunden bra reform kan göras ännu bättre.
mot · GT02Fi255 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås som policy vid offentlig upphandling. Enligt beräkningar finns det 14 000 bilförare som är påverkade av alkohol eller droger ute på våra vägar. Bara anmäldes 15588 personer för rattfylleri eller grovt rattfylleri i . Det är lag på att inte köra berusad, bakfull eller drogpåverkad. Men det är ändå vanligt med påverkade förare. Därför är det motiverat att arbeta för att alkolås ska vara ett krav vid offentlig upphandlig. Alkolås förhindrar att en förare kör alkoholpåverkad. Ett alkohol- och droghanteringsprogram underlättar för entreprenören att vidta åtgärder både i förebyggande syfte och i rehabiliteringssyfte. Rent tekniskt är alkolåset en anordning som är kopplad till bilens tändningssystem. Före start av fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke i vilket utandningsluften kontrolleras. Vid förekomst av alkohol över den lagliga gränsen, 0,2 går motorn inte att starta. Det gör att installerandet av alkolås är en billig försäkring mot fruktansvärda olyckor. En försäkring som alla som arbetar med offentlig upphandling borde vara mycket intresserade av att ta. I fordon med alkolås kan man garantera att transporterna utförs av nyktra förare. För en kommun eller ett transportföretag är en allvarlig trafikolycka ett mardrömsscenario. Det blir naturligtvis ännu sämre om det skulle visa sig att föraren varit rattfull. Därför bör man se över möjligheterna för att kräva alkolås som policy vid offentlig upphandling. På så vis garanterar man att dessa transporter, av såväl människor som gods, sker på ett trafiksäkert sätt.
mot · GT02Fi260 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skjuta upp beskattningshöjningen av naturgrus . Globaliseringen påverkar aktivt vårt land. Samhällets uppgift är att skapa förutsättningar för att det svenska näringslivet blir konkurrenskraftigt på den internationella marknaden. ska samhället ge normer och stimulans för att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle. I det arbetet finns såväl piska som morötter. Ett positivt företagsklimat skapar det långsiktigt hållbara samhället genom fler morötter än piskor. Samhället och näringslivet har ett gemensamt ansvar för vår välfärd. Det kräver insikt från båda parter om hur man gemensamt kan uppnå önskvärda mål. Sådan insikt saknas alltför ofta i samhällsdebatten. Svensk betongindustri är under stor omvandling. Bland annat gäller det övergång från det traditionella ballastmaterialet som används i betong där andelen naturgrus ska minimeras och bergkross användas i större utsträckning. För att klara detta tekniskt fordras forskning för att bibehållen kvalitet ska uppnås. Sådan forskning pågår aktivt men de rön som erfordras för att kunna övergå till bergmaterial finns ännu inte. Att i det skedet höja beskattningen på naturgrus måste därför ses som ett dråpslag gentemot näringen. Dagens konkurrenter inom betongelementindustrin finns i och . Den produktionen är kvalitativt i klass med den svenska och tillåts använda naturgrus utan särskild beskattning. Risken med införande av högre skatter, i ett kortsiktigt perspektiv, är att svensk betongindustri konkurreras ut att forskningen kring användandet av bergkross i betong har slutförts. Den straffavgift som aviseras, under rubriken grön skatteväxling, i form av ökad skatt på naturgrus bör man därför avvakta för att ge näringen rimlig tid att lösa sina problem. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi261 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att öka användandet av rättvisemärkta produkter. Rättvisemärkt är en etisk och social märkning med fokus på mänskliga rättigheter. När man köper rättvisemärkt bidrar man till en bättre tillvaro för både barn och vuxna i de fattigare delarna av världen. Rättvisemärkt består av en förening och ett bolag. Föreningen har 18 organisationer som medlemmar. Bolaget utfärdar licenser till svenska företag och ägs av och (). Rättvisemärkt har systerorganisationer i 16 länder i , och . De samarbetar inom , , som är det internationella kontrollorganet. För att en produkt skall få bli rättvisemärkt måste ett antal kriterier vara uppfyllda. Arbetare och odlare skall få skäligt betalt, barnarbete tillåts inte, odlingarna skall vara ekologiska, arbetare skall ha rätt att organisera sig, ingen får diskrimineras på grund av kön, hudfärg eller tro och produkterna skall vara av hög kvalitet. I , som har höga ambitioner när det gäller att försöka bidra till en ökad rättvisa runt om i världen, kan man tycka att det borde vara naturligt att alla offentliga verksamheter använde sig av dessa produkter. är det inte alls så. Det är bara att titta på kommunerna. De handlar för totalt . Tyvärr så är det bara en av tio som ställer sociala och etiska krav i linje med Rättvisemärkts. Det här visar Rättvisemärkts egen granskning av kommunernas upphandlingar genomförd . Därmed missar de alltså en enkel möjlighet att bidra till en bättre värld. Regeringen borde ta ett initiativ för att stimulera till ett ökat användande av rättvisemärkta produkter i allmänhet och när det gäller offentliga myndigheter och organisationer i synnerhet. Vi kommer 2006 äntligen att uppnå målet om att 1procent av vår BNP skall gå till bistånd. Låt oss fundera över hur vi kan använda en liten del av dessa medel till att öka användandet av rättvisemärkta produkter. Ett bättre direkt bistånd som får omedelbar effekt hos fattiga människor runt om i världen är svårt att hitta. i (s)
mot · GT02Fi266 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka mångfalden inom den statliga sektorn. I budgetpropositionen anförs bland annat att i den senaste lågkonjunkturens spår har antalet arbetslösa med högskoleutbildning ökat. Risken är stor att många människor inte får chansen att tillämpa sina kunskaper på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår ett flertal åtgärder för att minska arbetslösheten bland högskoleutbildade. Exempel på sådana åtgärder är bland annat: Med hänvisning till generationsväxling i statliga myndigheter satsas för att tidigarelägga anställningar av upp till 1 000 personer. Länsstyrelsernas verksamhet förstärks med 100 personer. Genom traineeprogram vid länsstyrelserna ges 210 personer anställning. För bättre skattekontroll får möjlighet att anställa 420 personer. För bättre kvalitet och ökad kontroll får och resurser för att anställa 300 respektive 500 personer. Ökade resurser ges också till gränskontroll och att värna den svenska kulturskatten. Bland dem som står utanför arbetsmarknaden trots god utbildningsnivå finns det grupper som har särskilt svårt att få en anställning, exempelvis handikappade och personer med utländsk bakgrund. Det har länge varit en strävan mot ökad mångfald i arbetslivet inte minst inom statlig sektor, nu ges en möjlighet att verkligen fullfölja denna strävan. Mot denna bakgrund är det angeläget att den stora satsning som regeringen nu gör inom den statliga sektorn används till att fullfölja strävandena till ökad mångfald.
mot · GT02Fi276 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett försök bör initieras med att tillämpa avpersonifierade ansökningar vid tillsättande av statliga tjänster. Diskrimineringen av invandrare på arbetsmarknaden är systematisk och strukturell. Det har vi vetat . Vi vet också att det är i ett mycket tidigt skede som en arbetsgivare sorterar bort presumtiva nyanställda. Ofta räcker det med ett konstigt namn, ett ovanligt utseende eller några första repliker med brytning för att arbetsgivaren ska välja ett säkrare kort. Även de som har goda föresatser och är öppna och vidsynta har en tendens att låta sig luras av det yttre. Ingen är helt fördomsfri och trots att många arbetsplatser jobbar aktivt med mångfaldsplaner finns en del övrigt att önska. Det finns exempel på hur man som arbetsgivare kan minska riskerna för diskriminering i arbetslivet. Ett sätt är att införa avpersonifierade ansökningar som man gjort på ett framgångsrikt sätt i . Genom att koda ansökningarna hjälper man den som anställer att bortse från ovidkommande faktorer som kön, ursprung och ålder. Detta blir känt först när man kallas till anställningsintervju och alltså får en chans att göra ett intryck under lite . Avpersonifierade ansökningar är ingen universallösning för att uppnå mångfald på arbetsmarknaden. Men det kan vara ett steg på vägen. Här bör statliga arbetsplatser föregå med gott exempel. Ett första steg kan vara att välja ut en statlig arbetsplats och tillämpa detta på försök där.
mot · GT02Fi283 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på svenska kollektivavtal vid offentlig upphandling. Det är av största vikt att värna det svenska kollektivavtalet på den svenska arbetsmarknaden. Det är en garant för trygga anställningsvillkor både för svensk arbetskraft och för löntagare från andra länder. Stat, kommuner och landsting har ett särskilt ansvar att se till att kollektivavtalet respekteras. Det borde inte minst gälla vid offentlig upphandling. Att det finns kollektivavtal hos anbudsgivare borde vara ett krav men så är det inte . Enligt gällande regler talas det om likvärdiga villkor. Det anser vi vara en alltför svag skrivning. Lagen om offentlig upphandling bör därför ändras så att krav på svenska kollektivavtal tydligt anges.