mot · GT02Kr418 · 2005-10-03 00:00:00 — I andra länder som och görs ingen distinktion mellan direkta och indirekta motprestationer, vilket förenklar möjligheterna till sponsring. Undersökningen visar även att det finns en tydlig skillnad i inställningen till sponsring. I flera av länderna som undersökts har lagändringar gjorts för att förenkla sponsring, och när tveksamma fall uppstått har det oftast bedömts i en positiv riktning för företaget. Sponsring ses som något positivt som bör uppmuntras. I motsats till den socialdemokratiska regeringen vill se kultursponsring som en möjlighet och inte som ett hot. gjorde glädjande nog ett tillkännagivande till regeringen rörande en översyn av regelverket kring sponsring med syftet att skapa en större tydlighet. Översynen blev dock en stor besvikelse. Regeringen konstaterar helt enkelt att några förtydliganden inte behövs utan att det räcker att skattemyndigheten tar fram nya riktlinjer. har sådana riktlinjer tagits fram, och det återstår att se om detta kommer att vara en tillräcklig åtgärd. Vi tror dock inte att detta är tillräckligt utan att en förändring i lagstiftningen är nödvändig för att uppmuntra och underlätta sponsring. Självklart finns risker med sponsring, och det är nödvändigt att de institutioner som tar emot sponsring också är medvetna om dessa. Vi anser att kulturinstitutionerna ska ställa upp etiska riktlinjer för sponsring samt föra en aktiv debatt om kultursponsringens påverkan på verksamheten. På så sätt skapas medvetenhet om såväl sponsringens risker som möjligheter, vilket är nödvändigt om kultursponsringen ska öka. Regeringens översyn av sponsringen bör även medverka till att sådana riktlinjer kommer till stånd. Ett annat område inom skattelagstiftningen som motverkar företagens möjligheter att ta ett ansvar för kulturen är avskrivningsrätten för inköp som till exempel omfattar designade möbler men inte konstverk. Detta problem har vi utvecklat i motionen Skapande verksamhet. Mer och mer kommer att ske utanför institutionerna. Projekten, de sinnrika finansieringslösningarna, festivalerna, nätverken, samarbetsmodellerna, entreprenörerna och eldsjälarna är inte nödlösningar i brist på institutionell fasthet, struktur och resurser utan början till något nytt, en öppen kulturpolitik. (Ur Kulturens vägar av ). På gräsrotsnivå runtom i pågår ett spännande arbete. Fler och fler har slutat fråga vad stat eller kommun kan göra för dem och i stället tagit saken i egna händer. Ofta har de mot alla odds nått fantastiska resultat. Den ideella sektorn är en kraft och en tillgång i det kulturella nätverket. Det är en kraft som inte kan dirigeras uppifrån, men som kan stödjas på ett positivt sätt av statsmakterna. vill se en nystart på det nationella stödet för utveckling av den ideella sektorn. Den socialdemokratiska regeringen har visat ett obegripligt ointresse för dessa frågor. har man visserligen tillsatt en arbetsgrupp inom departementen och har utlovat en översyn av den ideella sektorn. Trots dessa löften lyser alla initiativ med sin frånvaro. Den översyn som skall göras har enligt departementet inte ens påbörjats trots att beslutet togs . Vi begär därför att regeringen uppfyller sina löften och påbörjar ett arbete för att stödja och utveckla den ideella sektorn. har flera motioner på kulturområdet där vi mer utförligt presenterar vår syn på olika områden inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Här ges enbart en kort beskrivning av varje politikområde samt en presentation av våra förslag till budgetförändringar. Kulturpolitik är ett mycket stort och viktigt område som täcker in såväl teatrar och fria grupper som museer, bibliotek och konstnärsstöd. menar att andliga och kulturella värden har en avgörande betydelse för varje människas utveckling och hennes gemenskap med andra. Därför har kulturen en självklar roll i den kristdemokratiska politiken, och har vi satsat mer än regeringen på detta område. I årets budget gör vi fler stora satsningar på kulturens område. Vi genomför bland annat en kultursatsning för barn och unga på med start . Denna satsning kompletteras med en satsning på kultur i äldrevården på sammanlagt . Även en stor satsning på museernas samlingar föreslås. Regeringens föreslagna satsning anser vi huvudsakligen syfta till att minska arbetslösheten under valåret. En satsning på museernas samlingar ska utgå från museernas behov och resurserna ska användas där de gör mest nytta oavsett om det handlar om att anställa mer personal, nya förvaringslokaler eller konserveringsinsatser. Huvudinriktning ska vara att bevara vår gemensam kulturskatt , inte att lösa ett arbetsmarknadspolitiskt problem. För detta avsätts . vill införa fri entré på att alla statliga och regionala museer för barn och ungdomar upp till . Därmed säger vi nej till regeringens satsning på fritt inträde på de statliga museerna. Fritt inträde för alla barn och vuxna på de statliga museerna kostar . Det är en mycket stor satsning som måste ställas mot andra kulturpolitiska prioriteringar. Satsningen gynnar också framför allt de som bor i och där riskerar den dessutom att slå ut andra privata eller stiftelsedrivna museer. Vi vill därför införa fri entré för barn och unga på samtliga statliga och regionala museer. Då når satsningen ut i hela landet och resurser frigörs för andra viktiga kulturpolitiska satsningar. Ett mål i vårt kulturpolitiska arbete är att kulturen ska finnas tillgänglig för alla överallt. är kulturen ofta koncentrerad till storstadsområdena, och därför är det nödvändigt att staten stöder kulturen även i andra delar av landet. Därför gör vi förutom satsningen på de regionala museerna också en ekonomiska satsning på den regionala teatern, dansen och musiken med . Utöver satsningen på den regionala verksamheten görs även en satsning på på kulturmiljövården samt ytterligare sammanlagt bland annat för att kunna genomföra några av de förslag som lagts fram av den så kallade bebyggelseutredningen. satsar vi dessutom bland annat på de fria grupperna, bland annat för att kompensera för bristande pris och löneuppräkning, på amatörkulturen och till nyhetsinformation och litteratur. Dessutom görs en satsning på kulturlokaler, se nedan politikområde 30. Vi utvecklar vidare vår syn på kulturpolitikens område i motionerna Kulturarvet, Bibliotek och läsning och Skapande verksamhet. I en politisk demokrati har den fria åsiktsbildningen en avgörande betydelse. Den politiska kommunikationen och åsiktsbildningen kan ske på många olika sätt, men det är dock oftast genom medierna som skilda åsikter och opinioner når den stora allmänheten. Staten har ett ansvar för att yttrandefriheten i praktiken kan utnyttjas. Det övergripande målet för statsmakternas agerande gentemot medierna måste vara att demokratin stärks och fördjupas. Tillsammans kan medierna genom debatt, nyhetsförmedling och annan information ge underlag för medborgarnas fria och självständiga ställningstaganden. Medierna ska bidra med information till samhällsmedborgarna, men de ska också granska institutioner, organisationer och företeelser samt vara ett forum där många olika röster får komma till tals. Här har public service-företagen en viktigt roll att spela. Det är viktigt med en mångfald av oberoende medieföretag. Mångfald i medierna är snarare ett medel för att främja demokratin och därmed den fria åsiktsbildningen än ett mål i sig. En statlig massmediepolitik måste inriktas på att främja mångfalden inom massmedierna. Anslagen inom mediepolitiken går bland annat till att bekosta och och TV. Två viktiga instanser för att främja en god kvalitet i medierna. Vår syn på mediepolitiken utvecklas vidare i motionerna Mediepolitik och Mediepolitik och medielagstiftningen. En statlig ungdomspolitik bidrar till att skapa en helhetsbild av ungdomars situation. Den kan bidra till en samordning av de statliga insatserna för ungdomar samt stödja föräldrar, kommuner, ideella organisationer och andra krafter i samhället. Inte minst måste politiken, som den medger att ungdomar själva formar sin framtid, befästa att värderingar som människolivets okränkbarhet, varje människas värde och rätt till integritet förmedlas till varje ny generation. Att förneka behovet av en samlad ungdomspolitik är att blunda inför de särskilda problem som möter ungdomar på deras väg in i vuxenlivet. När en nationell ungdomspolitik utformas är det viktigt att inte enbart se ungdomstiden som en livsfas där intresset bara är riktat mot framtiden, att inte se ungdomsåren enbart som en förberedelsetid för vuxenlivet utan att också se ungdomstiden som en viktig tid här och . Ungdomspolitiken måste ta sin utgångspunkt i och ta till vara det engagemang och de erfarenheter som ungdomar har i olika samhällsfrågor. Det statliga stödet till ungdomspolitikens område är framför allt ett stöd som går direkt till verksamheter bland ungdomar, och därför är det ett område värt att prioritera. Vi utvecklar vår syn på ungdomsfrågorna vidare i motionen Ungdomspolitik. I finns en lång tradition av ideellt engagemang. Det ideella arbetet har sin huvuduppgift i att skapa gemenskap, helhet och struktur i människors liv. Folkrörelser och frivilligorganisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De hittar orättvisorna, upptäcker kantigheterna, kartlägger nya områden och antar nya utmaningar. Den ideella sektorn eller sociala ekonomin står för ovärderliga insatser i samhället. Folkrörelserna utgör en stor del av den ideella sektorn i , och deras verksamhet är ofta inriktad på folkbildning. Människor samlas frivilligt för att på sina egna villkor ta del av föreläsningar, delta i olika kulturprojekt, diskutera och studera tillsammans. Detta är ett unikt sätt att främja den allmänna medborgerliga bildningen och demokratin. Regeringen gör en satsning på skolor i segregerade områden, 2006 och 2007 under anslag 25:3. Hur och var resurserna ska användas sägs inte men arbetet ska skötas av Myndigheten för skolutveckling. Det är tveksamt om en statlig myndighet är bäst lämpad för att skapa trivsel, trygghet och ordning i skolor i socialt utsatta områden. Vi vill i stället att anslaget ska användas för att fördelas till ideella organisationer för ett aktivt arbete i skolorna med dessa frågor. Det kan till exempel handla om projekt som klassmorfar, kamratstödjare eller läxläsningshjälp. Medlen ska efter ansökan fördelas av . Inom politikområdet folkrörelsepolitik ligger även ett stöd till allmänna samlingslokaler. Bidraget får lämnas till allmänna samlingslokaler för köp, ny- och ombyggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning. Bidragen är väsentliga inte minst ur ett lokalt och regionalt utvecklingsperspektiv och för att göra lokaler tillgängliga för funktionshindrade. På mindre orter och i glesbygd är dessa lokaler ofta den enda samlingspunkten för till exempel barn- och ungdomsarbete och kulturverksamhet. anser att lokalerna har en avgörande betydelse för ett levande kulturliv, och därför fortsätter vi att göra ekonomiska satsningar på detta område och vi höjer anslagen både till allmänna samlingslokaler, icke statliga kulturlokaler och till trossamfundens lokaler med sammanlagt . Inom detta utgiftsområde görs även en satsning på trossamfundens verksamhetsbidrag. Trossamfunden har en mycket viktig verksamhet. I ett stressat samhälle behöver människor en plats för vila och andlig återhämtning. Trossamfunden kan vara en sådan plats. Det statliga bidraget till trossamfunden har minskat , och vi gör därför en satsning på trossamfundens verksamhetsbidrag med . Vi utvecklar vår politik på området i motionen Folkrörelser, folkbildning och den ideella sektorn.