mot · GT02Ub381 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas med uppgift att se över hur ett mer flexibelt system för studiestöd kan se ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformering av socialförsäkringssystemet i syfte att förbättra studenters situation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kortare handläggningstider hos CSN. 1Yrkande 2 hänvisat till SfU. de grönas syn på utbildning och lärande utgår på många sätt ifrån ett mångfaldsperspektiv. Vi anser att det ska finnas många möjligheter till lärande, möjligheter som ska kunna se mycket olika ut. Som individer har vi olika förutsättningar, intressen och . Därför skall det finnas ett brett utbud av alternativ så att varje människa kan hitta en plattform för utveckling som passar. Studenter på högskolor och universitet lever i en trång ekonomisk situation, ofta utan marginaler för det oförutsedda. Många drar sig också för att börja studera eftersom de vet att det kommer att medföra en radikal försämring av privatekonomin. Dessutom saknas en helhetssyn på studenternas situation, vilket blir tydligt den dag en student blir sjuk och finner sig stå utanför trygghetssystemen. Inte sällan tvingas man av kolliderande ersättningssystem göra val som man inte vill göra och som i ett större perspektiv är samhällsekonomiskt och mänskligt helt förkastliga. vision är införandet av studielön. I väntan på detta vill vi på olika sätt förbättra studenternas ekonomiska situation. Regeringen har presenterat en proposition om högskolan, Ny värld Ny högskola. I den föreslås att en masterexamen införs i . Trots att förslagen i propositionen innebär att många studenters utbildning kommer att förlängas för man inte fram några förslag som syftar till att hantera de konsekvenser som förslagen får för studenternas ekonomiska situation. anser att förslagen om en ny examensstruktur i stort är bra och är också berett att ta konsekvenserna av införandet genom att föreslå förändringar i studiestödssystemet. Nytt system för studiestöd Dagens studiestödssystem är mycket stelt. Så gott som varje detalj är reglerad: hur många terminer och veckor man kan få bidrag och lån, hur gammal man får vara, hur stor inkomst man får ha av arbete vid sidan om, hur många månader man kan få studiestöd för, hur mycket man maximalt kan få ut och så vidare. efterlyser ett betydligt mer flexibelt system som ger individen ökat inflytande över sin egen situation. Vi vill att regeringen låter utreda hur ett mer flexibelt system för studiestöd kan se ut. Ett förslag som vi vill att man tittar närmare på är att ett totalbelopp för lån och bidrag fastställs som skall finnas tillgängligt för varje student. Detta totalbelopp har studenten sedan själv att förfoga över och kan då välja hur fort eller långsamt man vill spendera pengarna. Viss begränsning är nödvändig, det skall till exempel inte gå att ta ut hela beloppet på en termin utan vi tänker oss en maxgräns för vad man kan få ut . Ett system av det här slaget kan ge människor ökade möjligheter till inflytande och styrning över sitt eget liv. En student med tre barn lever under andra förutsättningar än en nittonåring som bor hemma hos sina föräldrar, och båda skall kunna leva drägligt . Det nya systemet gör det möjligt, för den som vill, att välja att studera , med ett högre tempo, genom att man kan ta ut mer pengar och i och med det lägga ner färre timmar på att arbeta för att få in pengar. En del studenter tar chansen att gå igenom sin utbildning något snabbare och tidigare finnas tillgängliga på arbetsmarknaden. Den som vet med sig att man kommer att behöva för sin utbildning kan i stället studera längre, kanske i ett lägre tempo, och i stället leva snålt och eventuellt komplettera med extraarbete. Poängen är att det blir möjligt för studenten att göra detta val. Den enskilde studenten är den som bäst vet hur hon eller han når sina mål, inte staten. Tills dess att vi har ett reformerat studiestödssystem i enlighet med ovan vill vi att en rad reformer genomförs för att lösa mer akuta problem. En del förbättringar lyckades få igenom när vi samarbetade med regeringen och om propositionen Förstärkning av studiestödet (2004/05:111). I propositionen föreslogs ett tilläggsbidrag för studerande som har vårdnad om barn. En rad förbättringar för äldre studerande genomfördes också i och med propositionen. Två viktiga exempel är särskilt värda att nämnas i detta sammanhang. Åldersgränsen för rätt till studiestöd höjdes från till . Den så kallade ålderstrappan, som innebär att rätten till studielån successivt begränsas fr.o.m. det år man fyller 41, flyttades fram så att begränsningen i stället börjar vid . anser att ålderstrappan bör avskaffas helt. I propositionen föreslogs också förändringar som gör det lättare för dem över 40 att få dispens från tolvterminsregeln. De mest akuta förändringarna av studiestödssystemet som behöver genomföras är dock att rätten till studiestöd bör utsträckas till fler terminer och bidragsdelen av studiemedlet måste höjas. Vi anser att det är orimligt att man inte skall ha möjlighet att slutföra en längre utbildning som man påbörjat och kanske bara har en eller två terminer kvar på. är rätten till studiestöd begränsad till maximalt tolv terminer. I budgetpropositionen drev igenom att det skall bli lättare att få dispens från denna regel. Vi anser dock att antalet terminer man skall ha rätt att få studiestöd för bör utsträckas från tolv till fjorton. anser vidare att det är mycket angeläget att totalbeloppet för studiestöd höjs, och då framför allt bidragsdelen. Det är orimligt att förvänta sig att en människa skall kunna försörja sig på , detta i då kostnader för boende i en enkel studentlägenhet kan uppgå till . har gjort beräkningar på hur långt studiemedlet räcker för en student. Det visar sig att studiemedlet inte ens räcker till de allra nödvändigaste basutgifterna. Det finns inget utrymme alls för utgifter som till exempel ett tandläkarbesök eller nya glasögon. anser att en student som studerar heltid skall kunna leva på studiemedlet. Att tvingas arbeta alltför mycket vid sidan av studierna kan leda till försämrade studieresultat, något som naturligtvis är negativt både för den enskilde studenten och samhället i stort. Det är också viktigt att komma ihåg att det på många orter kan vara näst intill omöjligt att hitta ett extrajobb som går att kombinera med studierna. Studenter som beviljas studielån får betala en avgift till CSN för detta. De får dessutom betala en årlig handläggningsavgift vid återbetalningen av studielånen. Studenter som inte får sin ansökan behandlad inom en rimlig tid trots att ansökan är komplett och inlämnad på erforderligt sätt och som drabbas på olika sätt på grund av detta, får dock ingen som helst kompensation av vare sig CSN eller staten i övrigt. När det handlar om ansökan om studiestöd för utlandsstudier riskerar dessutom studenten att hamna i en veritabel moment 22-situation, där studiestöd i värsta fall inte beviljas och betalas ut förrän studenten varit på sitt utländska universitet eller högskola . Vårt förslag är att CSN skall handlägga alla kompletta ansökningar och bevilja studiestöd från den dag ansökan inkom till myndigheten. Uppfyller inte CSN detta åtagande, bör studenten ha rätt att slippa avgifter och även ha rätt till finansiell kompensation. När det gäller utlandsstudier får det inte ställas sådana krav som omöjliggör utbetalande av studiestöd innan studenten påbörjat studier vid den utländska högskolan/. En person som gått direkt från gymnasiet till universitetsstudier saknar sjukpenning den dag hon blir sjuk. Detsamma gäller en person som haft inkomst av arbete men som inte haft studiestöd . Då upphör genast den sjukpenninggrundade inkomsten att vara skyddad. Detta är inte rimligt, och såväl (SOU 2003:50) som Studiesociala utredningen (SOU 2003:130) har pekat på behoven av ett utökat skydd. anser att studiestödsnivån bör höjas och att studiestöd skall jämställas med inkomst av förvärvsarbete för att på så sätt få en sjukpenninggrundad inkomst. Detta ligger helt i linje med den politik som driver. Utöka möjligheten att studera under rehabilitering En studerande som blir sjuk kan behålla sitt studiestöd under sin sjukdom, men bara under förutsättning att hon/han är helt sjukskriven. Det finns inte möjlighet att vara sjukskriven på deltid och ha studiestöd för deltidsstudier enligt dagens regler. Det är nedbrytande för individen och ett slöseri med mänskliga resurser att ej få ägna sig åt kreativt skapande och kunskapsuppbyggnad under rehabiliteringen. Denna regel verkar sannolikt kontraproduktivt. Rehabiliteringsprocessen främjas snarare av att sjukskrivna ges möjlighet att börja studera på deltid. Vi anser också att det måste finnas en möjlighet för människor som varit långvarigt sjuka, och har aktivitets- eller sjukersättning, att kunna pröva på att studera på liknande sätt som det enligt dagens regler är möjligt att pröva på arbete. Aktivitets- eller sjukersättningen ska kunna vara vilande års tid. kan detta enligt dagens regler ske med bibehållen ersättning för den som prövar arbete. Detsamma bör gälla studier under motsvarande eller . Det måste också bli lättare för människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning på heltid att kunna studera på deltid. Det innebär att studiestödssystemet måste anpassas, liksom beräkningsgrunderna. Att studera kan ibland också vara en rent rehabiliterande åtgärd. Det kan ge en nytändning, energi och omorientering, förutsatt att den enskilde känner sig intresserad av ämnet. Vi anser därför att i större omfattning skall kunna acceptera att långtidssjukskrivna kan studera med bibehållen sjukpenning som en del i rehabiliteringen. Det skall givetvis ske utifrån en gemensam bedömning av individens förutsättningar, sjukskrivningsorsak etc. Enligt regelverk från skall socialbidrag generellt inte beviljas till studenter som studerar och är utan försörjning under sommarferier. Krav på att den som beviljas socialbidrag skall stå till arbetsmarknadens förfogande kan i vissa fall leda till att en person som studerar tvingas avbryta sina studier i det fall den andra personen i det gemensamma hushållet inte har möjlighet att försörja familjen. Enligt socialtjänstlagen skall dock alltid en individuell prövning göras av behovet av bistånd. Vi anser att detta bör understrykas och att värdet av att kunna fullfölja studier beaktas.