mot · GT02Bo338 · 2005-10-05 00:00:00 — En annan utgångspunkt bör vara att om kommunen iakttar åtgärdsprogrammens bestämmelser ska inte tillsynsmyndigheten kunna ställa längre gående krav. Ytterligare en utgångspunkt är att om de kommunala besluten innebär att de riktvärden som ställt sig bakom uppfylls så ska det vara uteslutet att ställa strängare krav. Vi anser också att man som utgångspunkt även bör ha att lokala beslut, där kommunala och regionala organ i olika plansammanhang har pekat ut skyddsvärda tysta områden, beaktas även när de kolliderar med riksintressen kring t.ex. infrastrukturutbyggnad. Vidare finns skäl för att se över regleringen i 5 kap. 7 § 11 PBL. Den innebär att man i detaljplan kan meddela bestämmelser om skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat liknande som omfattas av 9 kap. . Dessa särskilda skäl måste preciseras så att myndigheterna får en enhetlig bedömning och så att samsyn råder kring hur planer för nyproduktion behandlas. Dessa utgångspunkter bör ligga till grund för de lagändringar som krävs för att trygga ett fortsatt bostadsbyggande i storstadsregioner. Undermålig ventilation, nya oprövade bygg- och inredningsmaterial, stress samt fukt- och mögelskador har bidragit till att nära en halv miljon människor upplever besvär och lidanden orsakade av inneklimatet. Därför behövs miljömärknings- och värderingssystem, byggvarudeklarationer och olika typer av miljöcertifiering. De flesta tillbringar av sin tid inomhus. Undersökningar har visat på stora brister vad gäller inomhusmiljön med bl.a. fuktproblem, dålig ventilation och dåligt ljudklimat. har andelen barn med allergier och annan överkänslighet ökat påtagligt. Orsakerna är till en del byggnadsrelaterade. Bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden m.m. måste kvalitetssäkras. Kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion saknas ofta i kommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor. De erfarenheter som finns från forskningsprogrammet Det sunda huset ska tas till vara och utvecklas. Forskningen behöver också stimuleras och medel för experimentbyggande avsättas för att kunna undvika seriebyggda problem. Kvalitetssäkringen av bostäder måste stärkas. Arbetsmiljölagen omfattar alla skolelever. Trots det är innemiljön i skolor på många håll mycket sämre än i kontor och industrilokaler. Det är mycket angeläget att våra barn har möjlighet att vistas i hälsosamma förskolor och skolor. Genom att integrera folkhälsoarbete med Agenda 21-arbetet för miljön kan förekomsten av astma och allergier minska. betonar vikten av att bygga rätt, att finna goda metoder för deklaration av bostäder, att använda hälsovänliga möbler och att utveckla forskningen om påverkan från lågfrekvent buller. 19.3Bättre tillsyn och tydligare ansvar Det finns en rad förklaringar till problemen med bristande byggkvalitet som uppmärksammats . Nya metoder och material, och okunskap kring dessa, är en del av förklaringen. En annan del är politisk. När ändrades 1995 blev byggherrens ansvar större, vilket dock inneburit att byggnadsnämndernas bygginspektion minskat och kvalitetssäkringen blivit osäkrare. har därför tidigare motionerat i om att plan- och bygglagens bestämmelser om kvalitetssäkring måste ses över. Det är bra att regeringen nu slutligen tillsatt en parlamentarisk kommitté för att se över byggkontroll och tillsyn och plan- och bygglagens inriktning mot hållbar utveckling. Vad som behövs är en stärkt tillsyn och kontroll så att kvaliteten på våra bostäder och övriga byggnader säkras. Kvalitetssäkringen måste fungera praktiskt i alla led och relationen mellan byggherren och den kvalitetsansvarige förtydligas. Bygglovsprövning och systemet för egenkontroll behöver utvecklas. 19.4Barnsäkerheten i äldre bostäder inträffar ett stort antal olycksfall i bostäder där barn omkommer eller skadas svårt. Detta visar på ett tydligt behov av åtgärder för en ökad barnsäkerhet. Regler som syftar till att förhindra barnolycksfall infördes i byggnadslagstiftningen för nybyggda hus 1973 och för ombyggnader . Äldre byggnader, däribland en stor del av miljonprogrammets bostäder, har inte försetts med sådan utrustning som krävs i nyare bostäder och som bevisligen minskar olycksrisken. () undersökningar har visat att nästan alla dödsolyckor där barn fallit ut från fönster och balkonger har inträffat i hus byggda . BO har konstaterat att många olyckor hade kunnat undvikas om krav på säkerhetsanordningar funnits även för dessa äldre hus. BO har också föreslagit att barnsäkerhetskraven i byggregler även ska gälla fastigheter byggda . föreslog samma sak . Regeringen tillsatte 2001 en barnsäkerhetsdelegation med uppgift att se över frågor om säkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Delegationen har dock inte lämnat förslag till lagstiftning i den aktuella frågan. anser att bör begära att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag till lagstiftning som för hus byggda föreskriver samma regelverk gällande barnsäkerhet som gäller för nybyggda hus. Det ansträngda statsfinansiella läget i innebär dock att också vissa nedprioriteringar behöver göras i förhållande till regeringens budget. har noga prövat möjligheten att reducera de anslag som är relaterade till administration. avvisar den satsning på till traineeutbildning m.m. inom länsstyrelserna som regeringen föreslår inom ramen för sitt jobbpaket. bedömer också att anslaget till kan reduceras med mot bakgrund av att kostnaderna och handläggningstiderna för t.ex. fastighetsbildning bör kunna sänkas eftersom stora IT-investeringar är klara som kraftigt minskar den tid som varje ärende tar. Därutöver föreslås en reducering om sammanlagt av och länsstyrelsernas anslag. föreslår vidare att byggkostnadsforum avvecklas och att kostnaderna i samband med detta finansieras genom förvaltningsanslag. Skånberg (kd) von der Esch (kd)