mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Om det finns en outnyttjad potential bland utrikes födda borde företagare som inte vill diskriminera ha möjligheter att vinna konkurrensfördelar. Det kan t.ex. ske genom att invandrare själva startar företag. Historiskt sett har det också varit vanligt att företagare anställer personer med samma etniska ursprung. Vi moderater har ett brett program för att förbättra företagsklimatet i där avskaffad förmögenhetskatt, reformerad beskattning för fåmansbolag och minskad regelbörda är några viktiga åtgärder. Även förslaget att införa avdrag för hushållstjänster kommer att bidra till att fler nya företag skapas. Vi överväger även åtgärder som specifikt syftar till att underlätta nyföretagandet i socialt utsatta bostadsområden. En programgrupp i har föreslagit att s.k. solidaritetsbanker skall införas för att underlätta finansieringen av nyföretagande i utsatta områden. Vi kommer att återkomma med ett förslag med liknande inriktning. Verksamheten kan t.ex. bedrivas i stiftelser, och ett sätt att frigöra kapital är att använda privatiseringsintäkter för att finansiera integrationsarbetet. Stiftelserna skulle t.ex. kunna kanalisera lån till lokala företag inom barnomsorg, vård eller annan näringsverksamhet. Det viktigaste är att de har kreditbedömare som är specialister på just de projekt som är aktuella och som inte diskriminerar invandrare. Vi kommer att fortsätta att utveckla förslaget och återkomma med mer färdiga tankegångar i vår budgetmotion . 7.3.9Underlätta arbetskraftsinvandring även under asylprocessen Det är mycket svårt att arbetskraftsinvandra till . Det tillåts enbart för bristyrken efter prövning av . Det kan inte uteslutas att denna faktor bidrar till att vissa människor söker uppehållstillstånd som flyktingar i trots att de inte har flyktingskäl. Vi har föreslagit att det borde räcka med erbjudande om fast anställning med en lön som man kan försörja sig och sin familj på för att erhålla uppehålls- och arbetstillstånd i . föreslår vi även att det skall gå att ansöka om tillfälligt uppehållstillstånd för arbete för den som har skaffat sig ett arbete som det går att försörja sig på under asylprocessen. Det förutsätter i sin tur att det blir tillåtet att arbeta under asylprocessen utan särskild ansökan till . arbete i skall det gå att omvandla det tillfälliga uppehållstillståndet till ett permanent sådant. Vi kommer att återkomma med förslag som säkerställer att asylprocessen inte missbrukas i detta avseende. 8Sänkt ersättning i socialförsäkringarna Att runt 1,5 miljoner människor står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än de önskar genom arbetslöshet, sjukskrivning, förtidspension eller undersysselsättning är ett gigantiskt resursslöseri. För att bryta utanförskapet föreslår vi sänkta skatter på arbetsinkomster som framför allt riktar sig mot låg- och medelinkomsttagare, sänkta ersättningsnivåer och skärpt kontroll i socialförsäkringssystemen. En bred forskning visar att det finns ett starkt samband mellan sjukfrånvaron och ersättning och villkor i sjukförsäkringen.27 Det finns knappast någon åtgärd som på ett mer effektivt sätt kan bidra till att minska sjukfrånvaron än att strama åt ersättningen som utgår i försäkringen. Vi föreslår därför att ersättningsnivån i sjuklönen och sjukförsäkringen sänks till av den sjukpenninggrundande inkomsten och till därefter. Vi föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på de senaste 24 månadernas inkomst i stället för som på förväntad framtida inkomst. Anledningen är att det blir mer rättvist för den som har ojämn inkomst om den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas . Dessutom försvåras försäkringsbedrägerier i formen av förfalskade sjukpenninggrundande inkomster. Med våra extra satsningar på vård och rehabilitering skall man ha hunnit få vård och rehabilitering och förhoppningsvis även ha hunnit återkomma till jobbet . Statistik från visar att om man inte har kommit tillbaka till arbetet är det liten sannolikhet att man någonsin gör det. Eftersom det finns flera forskningsresultat som visar att ersättningsnivåer spelar roll för sjukfrånvaron menar vi att en sänkning till skulle bidra till att fler faktiskt kommer tillbaka till arbete innan det är . I den allmänna debatten har socialdemokraterna riktat stark kritik mot förslaget. Kritiken framstår som överdriven, eftersom socialdemokraternas lösning i stället är att automatiskt pröva alla långtidssjukskrivna för förtidspension sjukdom. Det innebär inte bara 64 procents ersättning i stället för , utan också att man då hamnar ännu längre bort från arbetsmarknaden. Det kan också noteras att den av oss föreslagna 65-procentsnivån motsvarar den ersättning som ges inom ramen för det s.k. friåret. Våra förslag om sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen syftar till att förstärka de ekonomiska drivkrafterna för arbete. Det är också viktigt att utforma ett regelverk som förstärker arbetslinjen. I dagens system krävs att den arbetslöse skall ha arbetat minst eller motsvarande vid deltidsarbete för att erhålla ersättning från arbetslöshetskassan. Det finns anledning att skärpa detta villkor något. Skärpningen måste emellertid relateras till regelverket i LAS där provanställning tillåts . Vi föreslår att arbetsvillkoret gäller 80 timmars arbete . Det gör att en provanställning i dagens system inte kvalificerar för arbetslöshetsersättning. Vi överväger en förenkling av anställningsskyddet som innebär att alla undantag i LAS slås samman till ett enda som gäller visstidsanställning under tvåår. Det gör det möjligt att prova den anställde, vilken då kvalificerar för arbetslöshetsersättning. Vi avser att återkomma med dessa förslag i höstens budgetmotion. Kravet i arbetslöshetsförsäkringen för studerande är mindre omfattande än arbetsvillkoret. Efter avslutad utbildning skall den studerande vara anmäld hos arbetsförmedlingen eller ha arbetat under en ramtid . Vi menar att även studerandevillkoret bör skärpas upp och avser att återkomma med hur detta ska göras. Besparingen från en skärpning av arbetsvillkoret väntas ge . Det finns belägg för att ersättningsnivån i förtidspensionen och i andra pensionssystem påverkar arbetsutbudet.28 Vi föreslår därför att ersättningen vid förtidspension, som är av en antagandeinkomst, sänks till . Till skillnad från regeringen vill vi dock inte att den som varit sjukskriven som huvudregel skall förtidspensioneras. I stället måste vi komma bort från den ordning som gällt , nämligen att minskade sjukskrivningar uppnås genom nya förtidspensioneringar. Vi vill ha tillbaka människor till arbetslivet, inte permanenta utanförskapet. Vi vill sänka garantinivån i förtidspensionen till samma nivå som i ålderspensionssystemet. Vi anser det rimligt att förtidspensionärer inte per automatik garanteras en högre ekonomisk standard än ålderspensionärer. De förtidspensionärer som har arbetat har dessutom oftast en extra ersättning från sin arbetsgivare på mellan av antagandeinkomsten, vilket ålderspensionärer med enbart garantipension inte har. Vi vill dock att förtidspensionärer som är svårt funktionshindrade och som aldrig har arbetat eller kommer att kunna göra det, skall kunna ansöka om ett handikappbidrag på ett belopp som motsvarar sänkningen av garantinivån, dvs. efter skatt för en ogift förtidspensionär. Anledningen till att vi vill införa detta undantag är att denna grupp av förtidspensionärer varken har någon inkomstbaserad pension från staten eller någon inkomstbaserad försäkring från en arbetsgivare och därför bör kompenseras för sänkningen av garantinivån. Det finns ett omfattande antal studier som visar att nivån på ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen och ersättningsperiodens längd påverkar arbetslösheten. De ekonomiska drivkrafterna har betydelse för hur intensivt en arbetslös söker arbeten. Enligt forskning och beprövad erfarenhet fungerar en mindre generös arbetslöshetsförsäkring bättre som en omställningsförsäkring än en a-kassa som är mer generös. Höga ersättningsnivåer gör att alternativet till att arbeta blir mer förmånligt, dvs. reservationslönen blir högre. En generös arbetslöshetsförsäkring påverkar lönebildningen på ett sätt som leder till ökad arbetslöshet.29 Vi föreslår därför även att arbetslöshetsersättningen sänks till och till de därpå följande ersättningsdagarna. Ersättningen beräknas på inkomsten . Sammanlagt utgår ersättning som i dagens system. Maxersättningen sätts till och den resterande perioden. Vårt förslag om sänkta ersättningsnivåer skiljer sig inte särskilt mycket från tidigare ersättningssystem, i varje fall inte . Ersättningsnivån sänktes till 1996, för att sedan höjas till 1997. Maxersättningen var tidigare som högst (1993) fram till höjningarna 2002. Sänkningen av ersättningsnivåer kompletteras i våra förslag med krav på att arbetsförmedlingarna skall vara aktiva, se till att de arbetslösa får en personlig coach och att åtgärdsinriktade individuella handlingsplaner upprättas . Vi tror inte att Internetbaserade tjänster kan ersätta det personliga stödet för flertalet arbetssökande. Vårt program innebär också att man i första hand satsar på dem som just blivit arbetslösa, i stället för att, som , inte agera förrän arbetslöshetsperioden börjar närma sig slutet. Vårt förslag som ger AMS en större självständighet gör att AMS kan köpa in förmedlingstjänster från olika håll för att kunna anpassa verksamheten till hur det ser ut på arbetsmarknaden. Genom ökad konkurrens och ett tydligare uppdrag för AMS väntas både fler och mer diversifierade jobb kunna förmedlas och fler arbetssökande kunna matchas med lediga jobb än vad som görs i dag.30 Det är viktigt att den samlade arbetsmarknadspolitiken kompletterar förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen så att de arbetssökande inte blir beroende av arbetslöshetsersättningen . Det är också viktigt att kontrollen fungerar. upplever många arbetsförmedlare en konflikt, då de skall stötta den arbetslöse i att hitta ett jobb som de skall kontrollera att den arbetslöse uppfyller alla krav i arbetslöshetsförsäkringen. Detta problem kan lösas genom att tydliggöra rollfördelningen mellan arbetsförmedlingar och a-kassor. Arbetsförmedlingarnas uppgift är att meddela a-kassorna om någon inte uppfyller kraven. Ett förslag är att en nämnd inrättas vid varje arbetsförmedling som fattar beslutet om att skicka ett meddelande till a-kassa, som sedan beslutar om åtgärd.31 Forskningen tyder på att en generös föräldraförsäkring bidrar till ett lägre arbetsmarknadsdeltagande för kvinnor och att försäkringen bidrar till att upprätthålla oskäliga löneskillnader mellan män och kvinnor.32 Vi föreslår att ersättningen i föräldraförsäkringen sänks till av den sjukpenninggrundande inkomsten och motsätter oss en höjning av taken i föräldraförsäkringen. När kvinnor tar ett större ansvar för barnen betyder det att sannolikheten ökar för att de kommer att avbryta sin yrkeskarriär för föräldraledighet, vara tillfälligt frånvarande för att vårda sjuka barn eller minska sin arbetstid för att hämta och lämna på dagis. Det är därför också angeläget att föräldraförsäkringen utnyttjas jämnare av både pappor och mammor. Det yttersta valet måste dock träffas av föräldrarna själva, varför vi moderater motsätter oss en s.k. individualiserad föräldraförsäkring. Den politiska uppgiften måste vara att rätt avväga utformningen av våra trygghetssystem. De måste vara tillräckligt generösa för att fånga upp och ge trygghet till de människor som råkar illa ut till följd av sjukdom, skada eller arbetslöshet. De måste vara tillräckligt strama för att motverka överutnyttjande och ge goda incitament till arbete. Dagens system är, givet den frånvaro som råder, inte välavvägda och vi kan i längden inte betala ersättning till 1,5 miljoner människor som står helt eller delvis utanför arbetslivet. Om inte detta förändras kommer finansieringen av alla våra trygghetssystem att hotas. Därför måste vi återupprätta arbetslinjen, och stramare bidragssystem är en ofrånkomlig del i detta. Ett uttryck för att vi är trogna våra idéer och syften men pragmatiska i valet av metod var när vi i vår budgetmotion angav vår avsikt att pröva om det gick att göra undantag från sänkningen till för särskilt utsatta patientgrupper. Denna prövning har fullföljts . Vi har därvid funnit det svårt att koppla arbetsoförmåga såväl till särskilda medicinska diagnoser som till särskilda individer. Bedömningen av den enskilda människan och det arbete som man är sjukskriven ifrån är komplicerad. Olika ersättning för olika sjukskrivna skulle innebära en sortering av människor och riskera att skapa fler orättvisor än det skulle förhindra. Därför låter vi den sänkta ersättningen i sjukförsäkringen till gälla generellt. Socialdemokraterna har riktat kritik mot detta resultat av vårt fördjupningsarbete. Vår slutsats - att man inte bör införa några undantag i sjukförsäkringen - kan dock knappast vara kontroversiell. Som bekant delar vi denna inställning med exempelvis socialdemokraterna. Regeringen föreslår inte att den som är sjukskriven till följd av en cancerdiagnos skall ha högre sjukpenning än den som är arbetsoförmögen av andra skäl. I förtidspensionen har vi bedömt situationen något annorlunda, eftersom arbetsförmågan där inte är kopplad till en särskild anställning utan till arbetsmarknaden som helhet. Här är den ersättning vi föreslår lägre. Dessutom är den kollektivavtalsbaserade ersättning man går miste om om man aldrig har arbetat högre. Därför föreslår vi att den som är svårt funktionshindrad och som aldrig har kunnat arbeta eller kommer att kunna göra det skall kunna söka ett särskilt handikappbidrag som motsvarar sänkningen av garantinivån i förtidspensionen. Vi moderater står för trygga förändringar. Stramas olika bidragssystem åt är det nödvändigt att noga följa utvecklingen och ha beredskap att vidta åtgärder om det visar sig att konsekvenserna för vissa grupper blir orimliga. Att förhindra felaktigt utnyttjande av det allmännas bidragssystem är viktigt ur flera aspekter. Förtroendet för systemet riskerar att urholkas och kostnaderna ökar. Dessutom riskerar moralen att sjunka. "Fuskar andra kan även jag fuska." Vi moderater vill därför ta krafttag mot felaktigt utnyttjande och fusk. I regeringens vårbudget har problematiken uppmärksammats och det läggs förslag pååtgärder. Emellertid kan konstateras att regeringens förslag främst går ut på att tillsätta utredare, arbetsgrupper och delegationer i stället för att aktivt agera. För att minska fusk och överutnyttjande kan man sänka ersättningsnivåerna, öka kontrollen samt skärpa sanktionerna vid påkommet fusk.33 Valet av metod styrs av hur svårt det är att kontrollera utnyttjandet av försäkringen. Generellt gäller att ju svårare/dyrare det är att kontrollera riktigheten desto högre skall karens- och självrisken vara och desto allvarligare skall sanktionerna vara. Generösa system kräver att det är lätt/billigt att kontrollera de som utnyttjar ersättningssystemet. Vi moderater vill att ersättningarna skall vara förhållandevis generösa. Detta betyder att det finns skäl att minska kostnaderna för och underlätta kontroll. Även med våra justeringar kommer ersättningarna att tillhöra bland de mest generösa i världen. Detta innebär att vi i största möjligaste mån vill förhindra ett felaktigt utnyttjande av systemen. Vår ambition är således att minska möjligheterna till fusk. Det är nödvändigt att stoppa felaktiga utbetalningar innan de sker då fuskande personer ofta saknar tillgångar när pengar skall återkrävas. Detta kommer att kräva en omfattande tillgång till andra myndigheters uppgifter. Vi föreslår därför vissa åtgärder i denna motion men kommer också att återkomma i denna fråga i samband med budgetmotionen. Vi moderater vill därför göra uppgifter om utbetalningar tillgängliga i realtid. Genom ett väl utbyggt system skall den enskilde handläggaren vid prövning om utbetalning av ersättning ha tillgång till uppgifter från andra bidragssystem. Exempelvis bör handläggaren på kunna se om en person uppbär a-kassa. Upptäcks det att den enskilde uppbär annan ersättning skall han tillfrågas om detta. Den enskilde ges därvid möjlighet att lämna en förklaring. Handläggare bör kunna ta del av uppgifter från , a-kassan, () samt från kommunens socialkontor. Genom att göra uppgifterna tillgängliga i realtid kommer eventuellt fusk att kunna stoppas innan eventuella utbetalningar sker. Det bör poängteras att de uppgifter som skall göras tillgängliga endast skall vara relaterade till utbetalade ersättningar. Uppgifter om vilken sjukdom som föranlett en sjukskrivning skall inte göras tillgängliga för andra myndigheter. I vissa fall kommer fusk att upptäckas. Här bör stränga regler gälla. Vid upptäckt om felaktigt utbetalade medel skall krav ställas på att återbetalning sker . Återbetalningskravet bör följas av krav på dröjsmålsränta samt administrativ avgift för handläggningskostnader. Därefter skall ärendet sammanställas för att överlämnas till åklagare eller polis. Det är inte rimligt att en enskild handläggare skall avgöra huruvida ett ärende skall gå vidare till polis. Det är de rättsvårdande myndigheternas roll att avgöra huruvida saken skall föras till åtal eller ej. Ett problem är de fall när en person uppbär ersättning från det allmänna och arbetar. Detta gör att andra kontrollmetoder måste användas. En möjlig väg är att kontrollera de personer som uppburit ersättning men även vanliga inkomster. Dessa uppgifter finns hos i form av inskickade kontrolluppgifter. Ett alternativ är att kontrolluppgifter från arbetsgivare skickas vidare till utbetalare av ersättningar. I de fall en person har arbetat svart är problematiken omfattande, och här krävs prioriteringar av de rättsvårdande myndigheterna för att komma åt problematiken. Kombinationen av att människor efterfrågar bättre sjukvård, utbildning och andra välfärdstjänster i takt med att inkomsten stiger, att produktivitetsutvecklingen är svagare i arbetsintensiv tjänsteproduktion än i ekonomin som helhet och att en åldrande befolkning behöver mera vård och omsorg utgör en av svensk ekonomis stora utmaningar. För att säkra medborgarnas trygghet måste valfriheten stärkas och produktionen effektiviseras. Vi moderater avvisar regeringens och stödpartiernas strategi för att säkra välfärden. Statsminister har klargjort att han anser att det kan komma att bli nödvändigt att höja kommunalskatterna till för att finansiera den framtida välfärden. Vi menar att en sådan strategi är omöjlig. Om kommunalskatterna höjs försvagas motiven att arbeta kraftigt för låg- och medelinkomsttagare. En sådan höjning av marginalskatterna kommer att leda till att arbetsutbudet dämpas betydligt, att den långsiktiga arbetslöshet som är förenlig med prisstabilitet stiger påtagligt och att den långsiktiga produktionsförmågan minskar med . Detta motsvarar en årlig finansiell förlust på . Produktionen av välfärdstjänster är arbetsintensiv. Det behövs sannolikt mer pengar till vård och omsorg, men mer vård och omsorg kräver också fler människor som kan och vill arbeta i välfärdssektorn. Skattehöjningsstrategin skulle, om den genomförs, medföra att just de människor som skall ta anställning inom vård och omsorg får svagare incitament att arbeta. Skattehöjningsstrategin förutsätter att arbetskraften förs över från det privata näringslivet till välfärdsproduktionen. Det är nödvändigt, enligt förra budgetpropositionen, att motsvarande 250 000 personer övergår från privat till offentlig sektor, vilket skulle ha en negativ effekt på produktionsförmågan i . Förslagen i denna vårmotion innebär att kommuner och landsting sammantaget tillförs de kommande tre åren. Vi presenterar också nya riktlinjer som rör skol-, vård- och rättspolitiken. 9.1Skola, högre utbildning och forskning skall ha höga ambitioner för utbildningssystemet. Kunskap och bildning ökar enskilda individers möjligheter till ett rikt liv och är en avgörande faktor för utvecklingen av den ekonomiska tillväxtförmågan och därmed vår välfärd. Erfarenheten visar att en väl fungerande skola där kunskapsförmedlingen är central är av särskilt stor betydelse för barn och ungdomar i behov av särskilt stöd eller med svagt stöd hemifrån. Den högre utbildningens kvalitet är avgörande för möjligheter att hålla en stark forskningsmiljö med såväl bredd som spets. I en sådan miljö behövs starka och självständiga universitet som kan mäta sig mot de bästa i världen. Forskare och forskningsfinansiärer runt om i världen skall se som ett lockande land att verka i. I praktiken har dock ambitionerna för skola, högre utbildning och forskning sänkts åtskilligt . Att en av fyra elever lämnar utan att ha uppnått de grundläggande kunskapsmålen, liksom att en av fyra inte klarar gymnasieutbildningen , är förvånansvärt ouppmärksammat i debatten och verkar ha blivit allmänt accepterat.34 Att svenska grundskoleelever som bäst presterar i närheten av genomsnittet för samtliga tolkas ofta som ett bra resultat. För den högre utbildningen finns kvantitativa mål som att av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier , men utan koppling till kvalitetskrav på utbildningen. De statliga anslagen till såväl högre utbildning som forskning har urholkats . Vi anser att måste ha högre ambitioner än så. Det finns skolor som lyckas, men trenden där jämförelser är möjliga att göra över tiden är att elevernas kunskaper försämrats, både i absoluta termer och relativt elever i jämförbara länder.35 Regeringen har det yttersta ansvaret för att skolan håller en godtagbar kvalitet över hela landet. De kvalitetsbrister som finns har sin grund i en nationell skolpolitik som inte har fokuserat på skolans kunskapsuppdrag och som brustit i insikt om att elever är olika och därför inte med framgång kan passa in i en och samma mall. Trots detta förmår inte regeringen att agera. I den ekonomiska vårpropositionen (2004/05:100)är strategiska åtgärder som syftar till att långsiktigt stärka kvaliteten inom utbildningssystemet märkligt frånvarande. Regeringens åtgärder på skolans område består huvudsakligen av gamla satsningar på riktade statsbidrag till "fler vuxna" i skolan. Sådana satsningar kan låta bra, men genom att de är förenade med villkor som påverkar skolors och kommuners resursfördelning utan hänsyn till de lokala förhållandena riskerar de i praktiken bli kontraproduktiva och leda till ett ineffektivt utnyttjande av resurser. Konstruktionen av statsbidraget är också sådant att det missgynnar kommuner som har satsat på en hög personaltäthet. 9.1.1Moderat politik för en skola med kvalitet - för alla elever mål är att alla elever skall ges möjlighet att nå de grundläggande kunskapsmålen, att arbetsmiljön på skolan skall vara präglad av trygghet och studiero och att möjlighet skall finnas att välja skola och utbildningsinriktning. Vi vill ge lärare rejäla verktyg så att de kan upprätthålla ordning och arbetsro i klassrummet. Elever och föräldrar skall kunna känna sig trygga i att utbildningen är av lika värde oavsett i vilken kommun man bor. Det finns inga snabba lösningar för att förverkliga dessa mål. Det krävs ett batteri av åtgärder som är konsekvent inriktade mot att öka skolans kvalitet och som är långsiktigt hållbara. är det viktigt att hålla i åtanke att skolan har utsatts för ett flertal stora reformer . Det är angeläget att nya, stora reformer undviks så att man på skolorna ges möjlighet till arbetsro och till att utveckla verksamheten. Vi har tidigare presenterat konkreta åtgärder i vårt skolpolitiska program En skola med kvalitet. Våra förslag är utformade för att förverkliga en målstyrd och individanpassad skola där varje elev, oavsett bakgrund, ges möjlighet att uppnå de grundläggande kunskapsmålen. Forskning och erfarenhet visar att tydlig fokus på elevernas kunskapsinhämtning och god lärarkompetens är avgörande faktorer för ett gott resultat.36 Detta tar vi fasta på. 9.1.2Insatser för förstärkt lärarkompetens och en skolutveckling av hög kvalitet