mot · GT02Ju463 · 2005-10-04 00:00:00 — För att klara sina uppgifter måste myndigheterna inom rättsväsendet ha goda kunskaper om den etniska och kulturella mångfalden i samhället och vad den innebär inom respektive verksamhetsområden. En förutsättning är etnisk mångfald bland personalen. All diskriminering ska bekämpas, såväl på den egna arbetsplatsen som i mötet med människor som av olika anledningar kommer i kontakt med myndigheten. En viktig del av arbetet är att verka för etnisk mångfald bland personalen. Inom polisen är det av stor vikt att bredda kåren eftersom förståelsen och acceptansen för rättsväsendet då kan öka. Av betydande vikt är också att polisen får tillgång till nödvändiga språkliga och kulturella resurser. Trots miljonsatsningar på annonskampanjer är andelen personer med utländsk bakgrund inom poliskåren fortfarande för låg. av dem som antogs var födda i ett annat land. Räknar man med även dem med minst en utlandsfödd förälder är av de antagna invandrare. Motsvarande siffra för hela folket är . Av poliser är bara fem födda i ett afrikanskt land, enligt statistik från (). Poliser som gjort sig skyldiga till brott föreslår att personer inom rättsväsendet som döms för brott där det finns fängelse i straffskalan ska fråntas sina jobb. Ska personer inom rättsväsendet, som dömts för brott, kunna behålla sin tjänst efter lagakraftvunnen dom? Denna fråga har aktualiserats , då domare i fällts för brott mot sexköpslagen och poliser fått behålla sina anställningar efter dom om misshandel av närstående kvinna. anser att det undergräver förtroendet för rättsväsendet om inte ens de instanser som ska upprätthålla rättstryggheten kan förväntas vara befriade från kriminella. Domare som köper sexuella tjänster och poliser som dömts för misshandel av sina anhöriga ska inte få ha kvar sina tjänster. En kvinna som har misshandlats av sin man ska inte behöva konfronteras med en polisman som själv har misshandlat! Det är viktigt att regelverket kring detta är tydligt. På så sätt kan man undvika en diskussion vid varje enskilt tillfälle. En brottslig handling som kan leda till ett visst straff ska direkt leda till avsked. Vi anser att en rimlig avgränsning är sådana brott som har fängelse i straffskalan. Regeringen bör tillkalla en utredning för att klargöra hur en sådan reglering bör se ut och hur den kan genomföras. Samhället ska inte döma någon person för alltid. Det är en viktig kristdemokratisk princip att alla människor ska få en ny chans. Därför är det rimligt att ha en tidsgräns på exempelvis varefter det kan bli möjligt att åter erhålla tjänster inom rättsväsendet. Om detta har skrivit i annan motion. Ny fristående myndighet som utreder brott som poliser begått i tjänsten Om det uppstår en misstanke om att en anställd inom polisen begått något brott eller gjort något annat fel i tjänsten, så ska det utredas. Det är internutredningsenheterna som utreder misstankar om en anställd inom polisen begått något brott eller gjort något annat fel i tjänsten. En åklagare är alltid förundersökningsledare. Det finns en internutredningsenhet inom varje åklagarmyndighet. Om det är ett brott väcker åklagaren åtal vid domstol. Innan domstolen bestämmer vilket straff den anställde ska dömas till, frågar man , , om polismannen kommer att avskedas ifall han döms. Om svarar ja, får den polismannen ett lägre straff än han annars skulle ha fått. Om polismannen blivit frikänd från brott kan ärendet ändå under vissa förutsättningar prövas av för disciplinpåföljd. Men man kan inte dömas för brott och få disciplinpåföljd . anser att en fristående myndighet ska utreda brott som poliser misstänks ha begått. Det är inte rimligt att misstänkta poliser utreds av sina arbetskamrater. Detta bör ges regeringen till känna. En trendanalys som tagit fram visar att det som var unikt med att vara polis är unikt. Brottsutredningar utförs av människor som inte har polisiär utbildning. I brist på poliser tvingas ordningsvakter och väktare ibland utföra arbetsuppgifter som gränsar till eller faktiskt är polisiära. Dessutom finns det ett förslag som går ut på att låta särskilda beredskapspolisen arbeta betydligt oftare och att ska besluta vid vilka tillfällen detta kan ske. Blir förslaget verklighet kan personer som endast har genomgått en 19 dagars utbildning komma att arbeta med brottslighet som till exempel inbrott, narkotikabrott eller trafikbrott. Eftersom särskilda beredskapspoliser bär likadana uniformer som poliser och dessutom är beväpnade, är risken stor att de utgör en illusion av en synlig polis. Ett system med legitimerad poliskår, liknande det som gäller för vårdprofessionerna, skulle dock klargöra vilka uppgifter som är rent polisiära och därför endast får utföras av poliser. Detta skulle skapa trygghet för medborgarna. Långsiktighet och lyhördhet i den ekonomiska politiken Att skapa effektiv, professionell och trovärdig polis kräver en långsiktighet i den ekonomiska planeringen och lyhördhet för de verkliga behoven. För att klara bland annat en stor utbildningssatsning anslår utöver regeringens förslag till polisväsendet. Vi satsar totalt, på hela rättsväsendet, mer än regeringen för . I lagom tid före valet började regeringen tala om en stor satsning på polisen. En granskning visar att de pengar regeringen sedan anslagit i namn av resursförstärkning har använts för att finansiera ökningen av poliser och har därefter behövts för att sanera polismyndigheternas skulder. Någon verklig nysatsning kan man därför inte tala om. Även om antalet poliser sakta kan börja stiga återstår stora bekymmer. På många håll i landet är polismyndigheternas ekonomi så dålig att man inte kommer att ha råd att anställa de poliser som behövs även om de vore tillgängliga. Enligt beräkningar har polisen ett beräknat underskott på . När budgeten är mindre än polisens behov måste efterjusteringar göras genom tilldelning av extramedel. Sådan politik gör det svårt för polisen att planera verksamheten på lång sikt. Nationella händelser drabbar polisdistrikt Större enstaka händelser kan innebära väldiga belastningar på ekonomin i polisdistrikt. Ett tydligt exempel på detta var i . Där genomfördes den största polisinsatsen någonsin i , då poliser från hela landet medverkade. Kostnaderna för bevakningen av hade beräknats till . Slutnotan blev ca . Vi anser att händelser av det här slaget inte kan betraktas som lokala angelägenheter. Därför måste regeringen ge förslag till systematisk hantering av denna typ av nationella insatser. En enskild polismyndighet får inte drabbas. För att polisarbetet ska bli effektivt och rättssäkert krävs en omfattande strukturförändring av hela organisationen. Behoven skiljer sig åt mellan landsbygden och storstaden. Därför är det viktigt att hitta lösningar som fungerar överallt. Om kommunerna får ökat inflytande i polisverksamheten i samråd med människor i det lokala samhället skulle polisens arbete med all säkerhet fungera mycket bättre. En kommun kan besluta om lokala trafikföreskrifter och ge tillstånd till fyrverkerier, men man kan inte ta beslut om säkerheten kring dessa frågor. Ett större lokalt ansvar och inflytande skulle leda till att kommuner, länsstyrelser och polis skulle tvingas ta gemensamt ansvar för sin egen trygghet. Majoriteten av alla brott utgör problem som inte kräver en statligt styrd poliskår. Med en lokalt förankrad poliskår skulle större fokus sättas på vardagsbrottsligheten. Frågan om hur polisen kan organiseras närmare medborgarna bör utredas. föreslår att ska begära att regeringen verkar för ett ökat lokalt inflytande över polisen. Privatiseringen av polisens uppdrag Att polisen inte klarar sina uppgifter är regeringens fel. Betydande delar av verksamheter som var polisens har privatiserats. Säkerhetsbranschen (bevakning, konsulttjänster och säkerhetsutrustning) omsätter , vilket är lika mycket som för hela polisorganisationen. fanns det dubbelt så många poliser som väktare och ordningsvakter i . har vi drygt 16 000 poliser, drygt 18 000 väktare och drygt 9 000 ordningsvakter. Vaktbolag som tillfrågats är eniga om att det är situationen inom polisväsendet som gör att marknaden för de privata bevakningsföretagen ökar. Vi går mot en alltmer privatiserad ordningsmakt. Väktare och ordningsvakter har en given roll som komplement till polisen, men det är inte bara den som kan betala ett vaktbolag som har rätt till trygghet och säkerhet. Nedrustningen av polisväsendet är ett hot mot rättssäkerheten. Alla människor ska kunna känna sig säkra och trygga oavsett vart i landet man bor. Det förutsätter att polisen tar ansvar för medborgarsäkerhet över hela den geografiska ytan. Att polisiära uppgifter sköts av poliser med fullgod utbildning är då en självklarhet. Situationen kräver att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder mot polisbristen. Det ställer krav på närvaro och tillgänglighet, men också på hög kompetens. Det faktum att polisiära uppgifter gradvis övertagits av andra aktörer är inte en utveckling som verkar oroa regeringen. Tvärtom har allvarliga diskussioner förts inom om att kompensera polisbristen genom att ge ordningsvakter en mer betydande roll, inte minst i glest befolkade trakter. hävdar att polisiära uppgifter ska skötas av poliser som har föreskriven utbildning och står under demokratisk kontroll. Detta måste gälla såväl i stad som i glesbygd. krävde i en skrivelse till regeringen att beredskapspoliser ska användas oftare. Man menar att styrkan behövs för att klara av allvarliga situationer som samhället annars inte har resurser till. Naturligtvis ska polisen ha tillräckliga resurser för att normalt klara allvarliga situationer utan en beredskapsstyrka, men i det läge som råder har ingen invändning mot förslag. Beredskapspolisen som ska arbeta bredvid och i samarbete med ordinarie polis måste självfallet ha avgränsade och noga definierade uppgifter. Man kan också överväga en särkskild, avvikande uniform för beredskapspoliser. Europol ett polisiärt samarbetsorgan ställer sig positiva till det polisiära och ser gärna att samarbetet stärks ytterligare. Dess befogenheter är väldefinierade och, i synnerhet när det gäller de operationella befogenheterna, tydligt avgränsade. Det finns inget fog för talet om en EU-polis som agerar på egen hand i nationella polisers ställe. Europols främsta uppgift är att samla och analysera information samt fungera som bas för informationsutbyte beträffande särskilt allvarlig och gränsöverskridande brottslighet. För att Europol ska fungera krävs samarbete med länder både inom och utom unionen. Det är också angeläget att Europol anpassar och samordnar sitt arbete med , den internationella kriminalpolisorganisationen. Båda organisationerna behövs i den internationella brottsbekämpningen. Europols främsta styrka är dess centrala position och dess möjlighet att sammanställa uppgifter från flera olika länder. De enskilda medlemsländerna kan i sitt interna arbete dra nytta av Europols expertis. Europol ska också kunna stimulera ett eller flera medlemsländer att starta utredningar. Europol har ett kriminalregister, vars regelverk är utformat med största möjliga respekt för den enskildes integritet. preciserar genom nationell lagstiftning vilken information som får registreras i vårt eget land. Inga andra typer av uppgifter får överföras från svensk polis till Europols register. anser att de enskilda polismyndigheterna i medlemsstaterna också bör ges möjlighet att utveckla ett europeiskt samarbete, i likhet med åklagarnas . Skånberg (kd)