mot · GT02Ub590 · 2005-10-04 00:00:00 — För är barnomsorgen en hjärtefråga. Utan en väl fungerande barnomsorg som kan erbjuda trygghet och omsorg för barnen ökar risken för otrygga barn och därmed ett otryggt samhälle. Vi ser med stor oro på den likriktning och kvalitetsförsämring som har skett inom barnomsorgen det . Barngrupperna blir allt större och personaltätheten allt mindre. Detta har skapat en stressig miljö med mindre tid för varje barn. En förskola som blir allt mer lik den vanliga skolan har blivit för all barnomsorg. Nästan alla barn går i den kommunala förskolan redan från ett eller ålder trots att många föräldrar egentligen skulle vilja något annat. Mångfalden är på väg att försvinna. Det vill vi ändra på. Sätta barnens behov av omsorg främst i barnomsorgspolitiken. Ge föräldrar rätt att själva besluta om omsorgen om sina barn utan politisk styrning eller ekonomiska påtryckningsmedel. Genomföra en kvalitetssatsning i förskolan för att öka personaltätheten och minska gruppstorleken. Öka mångfalden genom att stärka familjedaghemmen och införa etableringsfrihet för fristående förskolor. Införa tak för barngruppernas storlek. Arbeta för trygghet och omsorg i förskolan istället för att göra förskolan till en skola för de minsta. Stärka och utveckla de öppna förskolorna. 5.1Öka mångfalden och valfriheten6 6.2En förskola för trygghet och omsorg8 6.3Satsa på kvaliteten i förskolan8 6.5En förskola med tydliga värden9 6.6Uppmuntra kortare dagar för förskolebarnen10 7.2Lika villkor för familjedaghem och förskola11 7.3Garantera familjedaghemmens ställning i skollagen12 11.3Bättre villkor enda vägen för att lösa personalbristen15 11.4Både män och kvinnor behövs i förskolan16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kombinera föräldraskap och arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnomsorg är mer än förskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för olika barnomsorgsformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet för fristående förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssatsningar i stället för lägre kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mångfald och valfrihet i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnomsorg är en omsorgsfråga, inte en utbildningsfråga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskolan inte skall bli en egen skolform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskolans verksamhet skall bygga på trygg omsorg och lek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av pedagogisk verksamhet i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förskolans läroplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdegrunden i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skillnader i kostnaden för barnomsorgen beroende på barnets vistelsetid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minigrupper i förskolan med max 15 barn för 35-åringar och max 12 barn i småbarnsgrupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av fristående förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsmyndighet för fristående förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppvärdering av familjedaghemmen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor och avgifter för olika omsorgsformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunens skyldighet att i enlighet med föräldrarnas önskemål erbjuda barnomsorgsplats oavsett omsorgsform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att garantera familjedaghemmens ställning i lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av öppna förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minst en öppen förskola i varje kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om verksamhetens inriktning i förskoleklassen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad kvalitet och utbyggnad av skolbarnsomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningen av förskollärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av både kvinnor och män inom barnomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnskötarnas betydelse inom barnomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssatsning på förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsmiljölagen även bör omfatta barnen i förskolan.1 1 Yrkande 29 hänvisat till AU. Barn har rätt att få leka. Barn har rätt att få känna sig trygga. Barn har rätt att slippa ta ansvar. Barn har rätt att bli älskade. Barn har rätt att vara barn. Vuxna har skyldighet att låta barn leka. Vuxna har skyldighet att ge barn trygghet. Vuxna har skyldighet att ta ansvar. Vuxna har skyldighet att ge barn tid och kärlek. Vuxna har skyldighet att låta barn vara barn. Barn har rättigheter. Vuxna har skyldigheter. Det slås fast i FN:s konvention om barns rättigheter som säger att barnets bästa alltid ska komma i främsta rummet. Det gäller varje förälder och varje beslutsfattare, i alla beslut . Barn ska aldrig behöva stå tillbaka för vuxnas rättigheter och barnets bästa får aldrig offras för att nå ett politiskt mål hur angeläget detta än tycks vara. Vad som är barnets bästa ska avgöras av föräldrarna, ingen annan. Det är de som har ansvaret för omsorgen om och fostran av barnen och som står för kontinuiteten i barnens liv. Alla politiska beslut som rör barn ska fattas med lyhördhet för föräldrarnas och familjernas livssituation och önskningar. Det är med denna utgångspunkt som vi utformar vår politik för barns omsorg. 5Att kombinera föräldraskap och arbete I vårt samhälle är det nödvändigt för de flesta och många vill också kombinera föräldraskap med arbete. Det innebär att det ofta uppstår konflikter mellan barnens behov av sina föräldrar och föräldrarnas behov av att behålla sin ställning på arbetsmarknaden. Småbarnsföräldrar är vana vid ett pusslande med tider och scheman för att få vardagen att gå ihop. anser att det är statens och kommunernas uppgift att underlätta familjernas vardag genom att utforma bidragssystem och verksamheter utifrån deras behov. Varje familj ska ha valfrihet att lösa omsorgen på det sätt som föräldrarna anser vara det bästa för barnen, oavsett om det innebär att de själva är hemma med barnen när de är små på hel eller deltid, eller om de använder sig av offentligt finansierad barnomsorg direkt efter föräldraledigheten. Politiska beslut får inte användas som påtryckningsmedel för att tvinga föräldrar att göra de val som politiska makthavare för stunden anser är de rätta. vill bland annat: införa som tar vid där föräldrapenningen slutar, garantera föräldrarnas rätt att själva besluta om fördelningen av föräldraförsäkringen, stärka skyddet mot diskriminering vid föräldraledighet, utökad rätt till tjänstledighet för vård av barn till , införa ett kommunalt vårdnadsbidrag för de familjer som inte alls eller på deltid utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen, införa ett fördubblat och beskattat barnbidrag ekonomiskt stöd till de sämst ställda. familjepolitik utvecklas i motion Sf432 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. För oss kristdemokrater är barnomsorg allt från familjens egen omsorg i hemmet till omsorgen i familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och skolbarnsomsorg. Barnomsorgen utanför hemmet kan inte och ska inte ersätta föräldrarnas egen omsorg om barnet men är ett bra komplement som kan ha stor betydelse för barnets utveckling. anser att statens och kommunernas arbete för att utveckla barnomsorgen ska syfta till att skapa mångfald, valfrihet och hög kvalitet. 6.1Öka mångfalden och valfriheten Olika typer av barnomsorgsformer ska ha lika goda villkor att verka och utvecklas till välfungerande alternativ för barn i hela landet. Förskolor med hög kvalitet liksom familjedaghem och öppna förskolor är alla viktiga delar av barnomsorgen. Endast genom en mångfald av olika barnomsorgsformer kan också alla barn och familjer hitta den omsorgsform som passar bäst just för dem och deras behov. Det förutsätter dessutom att det finns en reell möjlighet att välja mellan dem. De ekonomiska förutsättningarna för att välja mellan olika barnomsorgsformer ska vara likvärdiga. gjorde en riksdagsmajoritet bestående av , ett tillkännagivande till regeringen som ställde krav på att mångfladen inom barnomsorgen skulle öka. Regeringen har ignorerat tillkännagivande. Det är oacceptabelt och vi kräver på nytt att regeringen återkommer med ett förslag som tillgodoser begäran. Regeringens satsningar på maxtaxa och allmän förskola har inneburit att de flesta fått lägre barnomsorgskostnader. Framför allt gäller det familjer med höga inkomster. har dessa satsningar lett till försämrad kvalitet i form av större barngrupper och lägre personaltäthet i förskolan. Det är inte rimligt. All barnomsorg måste hålla högsta kvalitet så att föräldrarna kan känna sig trygga i förvissningen om att deras barn får bästa möjliga omsorg under deras frånvaro. Utbyggnad av barnomsorgen får aldrig genomföras på bekostnad av kvaliteten. Flera partier diskuterar nu möjligheten att ytterligare sänka kostnaderna genom att införa en avgiftsfri allmän förskola. anser att det är fel prioritering. Genom maxtaxan betalar svenska föräldrar redan mycket låga barnomsorgskostnader. Vad som behövs nu är inte ännu lägre kostnader utan insatser för en förbättrad kvalitet. Därför föreslår vi också en mindre höjning av maxtaxan för att därigenom frigöra resurser som kan användas för att öka kvaliteten i verksamheten. Förskolan är en mycket viktig och uppskattad verksamhet för barn mellan . Den är också den mest omfattande av alla barnomsorgsformer. var av barnen inskrivna i förskolan. (Av alla barn i åldersgruppen är inskrivna i någon form av barnomsorg.) Att garantera hög kvalitet i förskolans verksamhet är därför en mycket viktigt uppgift. Runt om i landet finns tusentals förskollärare och barnskötare som arbetar för att ge barnen i förskolan bästa möjliga omsorg och utveckling men de arbetar i motvind. Förutsättningarna har blivit allt sämre. har gruppstorlekarna i förskolan ökat från i genomsnitt 13,8 barn per grupp till 17,2 barn per grupp. Antalet grupper med fler än 20 barn har ökat från till . Dessutom har personaltätheten minskat från 4,4 barn per vuxen 1990 till 5,4 barn per vuxen 2004. Även barnens vistelsetider har ökat och det är inte ovanligt att barn tillbringar uppemot i förskolan. Under den socialdemokratiska regeringstiden har förskolan även blivit allt mer lik och integrerad med den vanliga skolan. Namnet har bytts från daghem till förskolor och ansvaret för verksamheten har flyttats från till . Skolifieringen av förskolan har gått så långt att även reagerat. I rapporten i brytningstid som presenterades 2004 konstateras att förskolans uppdrag förändrats och att tyngdpunkten förskjutits från omsorg mot lärande. Omsorgen och den fria leken har fått stå tillbaka för det formella lärandet. Dessutom kritiseras att utvecklingen gått mot allt tydligare målformulering av verksamheten, även när det gäller varje enskilt barns utveckling. Regeringen lyssnar dock inte på kritiken utan har istället föreslagit förändringar som kommer att driva utvecklingen ännu längre. I förslaget till ny skollag föreslås att förskolan ska bli en egen skolform och att verksamheten ska kallas undervisning. Från början föreslogs även att barnen i förskolan ska kallas elever men kritiken blev för hård så det förslaget har dragits tillbaka. Regeringen genomförde en allmän förskola för fyra- och femåringar. Ambitionen var att skapa en kostnadsfri pedagogisk förskola för alla barn i åldersgruppen. Resultatet har i de allra flesta fall enbart blivit att verksamheten i förskolan fungerar som tidigare med den skillnaden att en fyra- eller femåring betalar en lägre avgift än en treåring. Det vill säga en ytterligare lägre avgift än maxtaxan. anser att det ska vara möjligt för de kommuner som vill att utveckla en allmän förskola. Detta ska dock inte vara ett krav från staten. Särskilt inte när det inte inneburit någon faktisk förändring i verksamheten utan enbart en ytterligare subventionering av förskoleavgiften. 7.2En förskola för trygghet och omsorg Förskolans verksamhet ska syfta till att ge barn en trygg och stimulerande omsorg under föräldrarnas frånvaro. I förskolan ska barnen få utvecklas i egen takt utan krav på måluppfyllelse eller prestationer. Pedagogisk verksamhet är viktig men trygg omsorg och lek ska vara ledstjärnor, inte kunskapsmål. avslår därför förslaget att göra förskolan till en egen skolform. Verksamheten ska vara stimulerande och utvecklande för barnen. Det kan dock göras utan att verksamheten blir allt mer lik skolan. Pedagogisk verksamhet behöver inte handla om prestationer. Det är också viktigt att se den stora skillnaden mellan barnen inom förskolan både avseende ålder och utveckling. Behoven hos en ettåring och en femåring är självklart mycket olika. Kraven på stimulans och pedagogisk utmaning ökar med åldern. Vi vill ge läroplanen för förskolan större fokus på trygghet, omsorg och lek. Utbildningsperspektivet ska helt tas bort i barnomsorg riktad till barn . Därefter ska utbildningsperspektivet och den pedagogiska verksamheten stegvis vävas in i verksamheten på förskolor och i familjedaghem. Vi vill även arbeta för att öka kulturinslagen i förskolan. Barn i förskoleåldern uppskattar upplevelser och skapande verksamhet. Skapande verksamhet är också stimulerande för barnens utveckling. 7.3Satsa på kvaliteten i förskolan En förskola med hög kvalitet där personaltätheten är hög och grupperna små kan ha stor betydelse för barns utveckling. Därför måste det genomföras en stor kvalitetssatsning på förskolan. är positiva till regeringens satsning på att höja kvaliteten i förskolan men vi vill ha en annan uppläggning. En del kan gå till att anställa förskollärare, barnskötare och annan personal. God tillgång på välutbildad personal är en av de viktigaste faktorerna för en förskola med hög kvalitet. Det är dock inte den enda faktorn av betydelse. Gruppstorleken är enligt forskningen av ännu större betydelse än personaltätheten för förskolans kvalitet. Regeringen hävdar att mer personal också leder till mindre grupper men det är ingen självklarhet. I vissa fall kan ny- eller tillbyggnationer vara nödvändiga för att åstadkomma mindre grupper eftersom lokalerna omöjliggör fler grupper även om personalantalet ökar. För en tvååring är det onormalt att behöva vistas i en grupp på över tjugo barn även om ytterligare en vuxen tillkommer. Därför anser vi att det är fel att låsa resurserna enbart till nyanställning av personal. anser att barnomsorgen förskolor, familjedaghem och öppna förskolor är i behov av mer resurser för att stärka kvaliteten i verksamheten. Detta bör framför allt göras genom att mer personal anställs men det kan också göras genom att bygga om eller till lokalerna eller genom andra kvalitetsfrämjande åtgärder. Därför vill vi satsa på en allmän kvalitetsförbättring av barnomsorgen med huvudinriktning på minskade barngrupper. Barn, framför allt de riktigt små, behöver kontinuerlig och tät vuxenkontakt för att utvecklas positivt. I stora barngrupper saknas den kontakten. Barnpsykologer har kunnat konstatera att allt yngre barn visar tecken på stress. Långa dagar i stora högljudda barngrupper tros vara orsaken. Utvecklingen har gått så långt att anser att kommunerna ska åläggas att sätta upp gränser för barngruppernas storlek och skapa minigrupper i förskolan. Barngrupperna får aldrig vara större än att varje barn känner sig sett och bekräftat. Det bör i allmänna råd för kvaliteten i förskolan finnas riktlinjer för hur stora barngrupperna maximalt får vara i olika åldersgrupper. finns allmänna resonemang kring gruppernas storlek men ingen direkt rekommendation. riktlinjer ska vara vägledande för kommunerna när de beslutar om barngruppernas storlek. En utgångspunkt bör vara forskningsöversikten Strukturella faktorer och pedagogisk kvalitet i barnomsorg och skola en kunskapsöversikt som tidigare presenterat. Där konstateras att för den högre förskoleåldern () är en gruppstorlek om max 1315 barn att föredra och för de yngsta barnen och för barn med särskilda behov bör grupperna vara ännu mindre. I den lägsta åldern grundläggs barns identitets- och språkutveckling, vilket måste ske i en mindre grupp. Av detta drar vi slutsatsen att barngrupperna för 35-åringarna bör innehålla max 15 barn och för de yngre barnen max 12 barn. Ett stort problem för att uppnå minskade barngrupper är det höga söktrycket på förskoleplatser. Vi menar att våra förslag om barndagar och kommunalt vårdnadsbidrag skulle innebära att fler föräldrar väljer att själva ta hand om sina barn lite längre efter föräldraledigheten eller på deltid när barnen är riktigt små. Därigenom minskas trycket på förskolorna och förutsättningar skapas för att snabbare minska barngrupperna och öka kvaliteten. 7.5En förskola med tydliga värden Förskolan ska liksom skolan förmedla samhällets grundläggande värden till barnen. Det handlar om att i leken få barn att förstå vad som är rätt och fel och hur vi ska bete oss mot varandra. Om förskolorna arbetar aktivt med frågor som medmänsklighet och empati kan mobbning och trakasserier högre upp i åldrarna förebyggas. I läroplanen för fastslås basen för vårt samhälles värdegrund. Där sägs att den värdegrund som ska förmedlas till barnen är den som förvaltats av den kristna traditionen och västerländska humanismen. Att på det sättet förankra värdegrunden i en historisk tradition gör att risken för vantolkningar och förvanskningar av värdegrunden minskar. Därför bör en liknande hänvisning finnas även i läroplanen för förskolan. 7.6Uppmuntra kortare dagar för förskolebarnen Inget barn mår bra av att tillbringa allt för långa dagar i förskolan. Enligt kommuner och landsting har barnens vistelsetider ökat kraftigt i förskolan sedan maxtaxan infördes. Det är inte ovanligt att barn tillbringar i förskolan. Orsaken tros vara att det i de flesta kommunerna är någon skillnad i kostnad att ha barnet 20 eller i förskolan. Det är inte rimligt. Vi anser att kommunerna ska åläggas att införa flera nivåer i barnomsorgsavgifterna så att den som inte utnyttjar full tid inte heller betalar full kostnad. De fristående förskolorna är ett viktigt alternativ till den kommunala barnomsorgen. De bidrar ofta med en speciell pedagogisk inriktning, till exempel Montessori-, Reggio-, Emilia- eller Frenet-pedagogik, vilket skapar alternativ till och kompletterar den traditionella förskolan. Den socialdemokratiska regeringen tenderar att se de fristående förskolorna som ett hot. Vi menar att de är en tillgång. För att stärka de fristående skolornas möjlighet att utveckla sin verksamhet vill vi återinföra den etableringsfrihet som den borgerliga regeringen införde men som den socialdemokratiska regeringen tog bort 1994. Det innebär att alla förskolor som uppfyller i lag fastställda villkor ska få tillstånd för sin verksamhet och rätt till ekonomiskt stöd från kommunen. För att ge fristående förskolor ett mer jämlikt förhållande till de kommunala förskolorna vill vi även att ska ha tillsynsansvar för de fristående förskolorna och inte som kommunen. ansvarar redan för tillsynen av kommunala förskolor och förskoleklasser, därför anser vi att det är rimligt att de även ansvar, för de fristående förskolorna. Eftersom det dessutom föreligger en konkurrenssituation mellan kommuner och fristående anordnare av förskoleverksamhet är det inte rimligt att kommunen ansvarar för tillsynen. Familjedaghem är den barnomsorgsform som mest liknar familjens omsorg i det egna hemmet. Verksamheten i familjedaghemmen kännetecknas av små barngrupper, få nya kontakter för barnen och mycket utrymme för varje enskilt barns tankar och idéer. För många barn är därför familjedaghemmen ett nödvändigt alternativ till förskolan. Socialdemokraterna har givit föräldrarna bilden av familjedaghem som något kvalitativt sämre än förskola. Detta märktes tydligt i regeringens proposition Kvalitet i förskolan som presenterades 2004. I denna beskrivs familjedaghemmen som ett komplement till förskolorna och inte som ett fullgott alternativ. Familjedaghemmen ska enligt propositionen, tillgodose vissa behov som förskolan inte alltid klarar av, t.ex. omsorg , nätter och . Dessutom ska det vara ett alternativ för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver vara i mindre grupper än vad förskolan kan erbjuda. Undermeningen är tydlig. Det naturliga valet för alla normala barn är förskola. Socialdemokraterna hävdar dessutom att familjedaghemmen inte på samma sätt som förskolan kan garantera att barnen på bästa sett förbereds för skolan och därigenom får goda skolresultat. Detta stämmer inte. I har barnen världens bästa skolresultat. Där går en mycket hög andel av barnen i familjedaghem eller tas om hand av de egna föräldrarna. Trots eller kanske tack vare detta får de alltså mycket goda skolresultat. Men Socialdemokraternas svartmålning har fungerat. har antalet barn i familjedaghem minskat dramatiskt från 128000 till 32100 . 8.2Lika villkor för familjedaghem och förskola Familjedaghemmen ingår inte heller i den av Socialdemokraterna införda avgiftsfria allmänna förskolan för 4- och 5-åringar. Det är alltså dyrare att ha en 4-åring i familjedaghem än i förskola. Vissa kommuner har dock på frivillig basis, mot regeringens intentioner, givit familjedaghemmen samma villkor. har sagt nej till införandet av den allmänna förskolan men finns den och då anser vi att det ska vara en självklarhet att familjedaghemmen är avgiftsfria under de år och det antal timmar som förskolan är avgiftsfri. Vi kan inte heller acceptera den särreglering som regeringen har föreslagit i den nya skollagen när det gäller förskoleplacering. Kommunen ska enligt regeringen vara skyldig att tillhandahålla plats i förskola om vårdnadshavarna önskar det. Däremot ska de enbart sträva efter att tillgodose önskemål om familjedaghemsplats. Vi kräver att samma skyldighet måste gälla oavsett omsorgsform. 8.3Garantera familjedaghemmens ställning i skollagen vill fortsätta att satsa på familjedaghemmen som ett likvärdigt alternativ till förskolan. Vi vill stödja familjedaghemmen genom att erbjuda fortbildningsplaner och satsa på kompletterande verksamhet, till exempel öppna förskolor och gemensamma samlingslokaler. I likhet med till exempel LO, och anser vi dessutom att det i skollagen bör finnas en bestämmelse som garanterar familjedaghemmens ställning. De öppna förskolorna bygger på deltagande från föräldrar eller dagbarnvårdare som tillsammans med förskollärare bygger upp en pedagogisk verksamhet. Barnen är inte inskrivna i verksamheten utan föräldrarna kan komma och gå efter behov. De öppna förskolorna spelar en stor roll för föräldralediga och dagbarnvårdare som genom denna verksamhet får möta andra vuxna och barn. Barnen får dessutom viktig social träning genom att möta andra barn i en lite större grupp. Den öppna förskolan är ett särskilt viktigt stöd för invandrarföräldrar och ensamstående föräldrar som får möjlighet att knyta kontakter och bygga nätverk med andra föräldrar. På många håll sker också en samverkan med barna- och mödravården, med flera, ett samarbete som är mycket betydelsefullt för att upptäcka och stödja barn och föräldrar i utsatta situationer.