mot · GT02Ub587 · 2005-10-05 00:00:00 — vill att varje svensk skola ska utvecklas till en skola som lärare och elever kan känna sig stolta över, där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att utvecklas till toppen av sin förmåga. Det ska vara en skola som präglas av mångfald och nytänkande och som ger eleverna de nödvändiga verktygen för att möta samhällets krav. Politiska beslut kan aldrig ensamt åstadkomma denna förändring men de kan ge engagerade och duktiga lärare och skolledare stöd att genomföra en förändring. Därför vill bl.a.: Stärka värdegrundsarbetet i skolan. Etiska samtal ska förekomma så att alla elever får med sig en tydlig rättkänsla och en trygghet i vad som är rätt och fel. Betona att skolans viktigaste uppgift är att ge alla elever de kunskaper som är nödvändiga för att leva och verka i ett modernt samhälle. Det är inte acceptabelt att var fjärde elev går ut med icke godkänt betyg i minst ett ämne. Varje skola ska ha tydliga regler för vad som är tillåtet och inte i skolan. Skolk ska föras in i betyget och alla elever ska få ett skriftligt omdöme i ordning och uppförande. Satsa på nya läromedel i skolan. Genomföra en omfattande statlig satsning på skolornas fysiska arbetsmiljö. Genomföra en satsning på för att engagera ideella organisationer i arbetet med att förbättra skolmiljön i socialt utsatta områden. Öka möjligheterna till flexibel skolstart och skolgång. Garantera alla elever att stödinsatser sätts in tidigt för de elever som har särskilda behov. Ge mer utrymme för praktiska och estetiska ämnen. Införa ett ansvarskontrakt där elevens, lärarens och föräldrarnas gemensamma ansvar för elevers skolgång definieras. Införa nationella prov tidigare och i fler ämnen. Införa en sexgradig betygsskala fr.o.m. årskurs 6. Införa skolstyrelser med föräldramedverkan. Öka den nationella skolinspektionen för att grantera likvärdighet över hela landet. Lägga ned Myndigheten för skolutveckling och i stället stärka arbetet med skolutveckling på lärarhögskolorna och ute i de enskilda skolorna. Ge eleverna lagstadgad rätt till inflytande. 5.1Mobbning och kränkande beteende8 6Kunskap skolans mål och uppgift9 7En nystart för skolan10 7.1Flexibel skolstart och skolgång10 7.3Arbetsro, trygghet och ordning11 8Uppföljning av kunskap ett stöd i lärandet13 9.2Rektor pedagogisk ledare och inspiratör15 10.3Skolverket och Myndigheten för skolutveckling17 10.3.1Viktiga områden för kvalitetsgranskning18 10.5Elevers inflytande och ansvar19 10.6Föräldrars inflytande och ansvar19 11Elever med behov av särskilt stöd20 11.2Elever med utländsk bakgrund21 11.3Skolor i socialt utsatta områden22 13.2Religion och historia värdegrundsbärande ämnen24 14Skolgårdar och klassrum en miljö för lärande26 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans värdegrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med skolans värdegrund skall ingå i skolornas kvalitetsredovisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolans grundläggande uppgift är att förmedla kunskap. begär att regeringen skall återkomma till med förslag om hur möjligheten till flexibel skolstart skall utnyttjas i högre grad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till förlängd skolgång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till studieuppehåll före åttonde eller nionde skolåret i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidiga stödinsatser för elever i behov av särskilt stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsro i skolan. beslutar att en elevs ogiltiga frånvaro skall skrivas in i betyget. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om ett skriftligt omdöme rörande elevens uppträdande i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens betydelse för barns välbefinnande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturens roll i skolan och musik- och kulturskolornas betydelse för barns utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att arbeta inom ideell sektor samt vård och omsorg under elevens fria val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ansvarskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella proven i årskurs två skall vara obligatoriska och att nationella prov skall genomföras i flera ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betygssystemets utformning med en sexgradig skala fr.o.m. årskurs sex. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rollfördelningen i den målstyrda skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala styrelser för skolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av målen för . beslutar att ta bort nationella timplanen för skolan. beslutar att lägga ned Myndigheten för skolutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och den statliga kvalitetsgranskningen av skolväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kvalitetsgranskning av ämnen som läses i block samt fördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå för elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars rätt till information och inflytande i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en legitimation för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka rektorns roll som pedagogisk ledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en rektor som anställs i skall ha erlagd rektorsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevvårdens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studie- och yrkesvägledarnas betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevers behov av särskilt stöd skall tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla metoder för att möta de s.k. bokstavsbarnens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elever med invandrarbakgrund och modersmålsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en statlig satsning på läromedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT som pedagogiskt hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av retorikundervisning i ämnet svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om historieämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla religionskunskapsämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kampanj liknande Om detta må ni berätta om kommunismens brott mot mänskligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kristendomens ställning i religionsämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sexualundervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av statens insatser inom ANT-undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell åtgärdsplan för att förbättra den fysiska miljön i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolskjuts. 1 Yrkande 46 hänvisat till BoU. Varje samhälle har skyldighet att ge alla barn och ungdomar en utbildning som förbereder dem för ett liv som vuxna. I har vi en lång tradition av bred folklig utbildning. Det har längre varit självklart att utbildning inte ska vara beroende av social bakgrund eller ekonomiska resurser. Alla ska ha samma rätt till en god utbildning. har också svensk utbildning ansetts vara bland de bästa i världen och vi satsar med internationella mått stora resurser på barn- och ungdomsutbildningen. har det dock skett en förändring. Flera undersökningar har visat att svensk skola försämrats i internationell jämförelse. Svenska elever har sämre kunskaper i flera ämnen än eleverna i många andra länder. Mest anmärkningsvärt är kanske att social bakgrund har fått en allt större betydelse för elevernas resultat. Elever med lågutbildade föräldrar eller föräldrar med utländsk bakgrund får allt svårare att klara sig i den svenska skolan. Det finns anledning att fråga sig om den svenska skolan längre lever upp till begreppet jämlik. De försämrade resultaten märks också i elevernas betyg. ökar antalet elever som går ut utan att ha fullständiga betyg. är det mer än en fjärdedel av eleverna som har underkänt i ett eller flera ämnen. En fjärdedel av alla ungdomar saknar alltså en del av de kunskaper som anses vara nödvändiga för att klara sig i vårt samhälle. Dessutom visar undersökningar att stök på lektionerna är vanligare i svenska skolor än i andra länder. Ingen annanstans skolkar elever så ofta som här. Det måste betecknas som ett misslyckande. Det är uppenbart att den socialdemokratiska utbildningspolitiken inte fungerar. Regeringens ovilja att ge lärare och skolledare de nödvändiga verktygen för att skapa en välfungerande skola har resulterat i försämrade resultat för eleverna. Oförmågan att se att alla elever är olika och att skolan därför måste få vara flexibel har lett till att utbildning blivit en klassfråga. vill att varje svensk skola ska utvecklas till en skola som lärare och elever kan känna sig stolta över, där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att utvecklas till toppen av sin förmåga. Det ska vara en skola som präglas av mångfald och nytänkande och som ger eleverna de nödvändiga verktygen för att möta samhällets krav. Politiska beslut kan aldrig ensamt åstadkomma denna förändring men de kan ge engagerade och duktiga lärare och skolledare stöd att genomföra en förändring. Politiska beslut kan också garantera tillräckliga resurser för att varje elev ska kunna få det stöd och den hjälp som hon/han behöver för att nå skolans mål. Genom att lyfta fram de goda exemplen och genom att lyssna på elever, lärare och skolledare vill ge skolan en nystart. Det finns ingen värdeneutral uppfostran och ingen värdeneutral kultur. Alla människor är styrda av etiska principer som vägleder oss i vårt handlande. För att ett samhälle ska fungera krävs att det finns vissa grundläggande etiska värden som delas av alla. De är dessa värden som utgör spelreglerna för vår samvaro med varandra och det är med dessa värden som grund som vi skapar lagar och regler i samhället. De värden som förenar vårt samhälle har definierats i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Det handlar t.ex. om människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde samt solidaritet med svaga och utsatta. I läroplanen för den svenska sägs att skolans verksamhet ska grundas på dessa gemensamma värden som i vårt land har förvaltats av den judisk-kristna etiken och den västerländska humanismen. Många socialdemokrater, även inom regeringen, vill ta bort kopplingen till den judisk-kristna etiken och den västerländska humanismen. Det visar på djup okunskap och historielöshet. Etiken måste har en kulturell förankring för att inte kunna förvanskas eller missbrukas. De etiska värdena överförs från föräldrar till barn redan när barnen är mycket små. Föräldrarna har en helt avgörande betydelse för att lära sina barn att skilja rätt från fel och hur man behandlar andra människor. Den offentliga barnomsorgen och skolan kan aldrig ersätta föräldrarna när det gäller att förankra de grundläggande värdena hos barnen. I ett samhälle där föräldrar har allt mindre tid för sina barn saknar alltför många föräldrar möjlighet att förmedla och förankra en grundkänsla hos barnen för vad som är rätt och fel. Det är en process som kräver vardagstid tillsammans. Barnen riskerar i stället att bli utan den etiska kompass som är nödvändig för att rättssamhället ska fungera. Skolans uppgift som förmedlare av samhällets grundläggande värden har därför ökat. Värdegrundsarbetet ska genomsyra hela skolans verksamhet. Värdegrunden måste kopplas till den egna situationen och det egna beteendet för att bli begriplig. Såväl samhälleliga företeelser som konflikter under raster och mobbningssituationer kan och bör ge upphov till dagliga etiska samtal. anser att skolorna ska redovisa hur de arbetar med värdegrunden i den kvalitetsredovisning som varje skola är skyldig att upprätta. Dessutom måste lärarutbildningen ge blivande lärare bättre möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. 5.1Mobbning och kränkande beteende En uppgift som är intimt förknippad med värdegrundsarbetet i skolan är arbetet mot mobbning och annat kränkande beteende. Det borde vara en självklarhet att alla elever ska kunna känna sig trygga och uppskattade men så är det inte . Enligt uppgifter från är det nästan 100 000 elever som upplever sig mobbade. Alla vuxna i skolan ska ständigt bekräfta och förstärka egenskaper som vänlighet, hjälpsamhet, omtanke, ärlighet och pålitlighet. Könsdiskriminerande eller främlingsfientlig vokabulär får aldrig passera utan att det uppmärksammas. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vad man gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad. En nollvision mot mobbning, kränkande tillmälen, könsdiskriminering och rasism måste vara målet i varje skola. Vi utvecklar vår politik på detta område i en särskild motion Trygghet och arbetsro i skolan, 2005/06:Ub535. Värdegrundsarbetet i skolan omfattar även jämställdhetsfrågor. Lärare måste vara medvetna om de könsstrukturer som finns både i samhället i stort och i skolans värld och aktivt verka för att dessa motarbetas. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och med kroppsspråk måste uppmärksammas. Det handlar om att ge flickorna mer utrymme i klassrummet men också om att uppmärksamma pojkarnas ofta sämre studieresultat. har påpekat att pojkars markant sämre studieresultat måste tas på allvar. anser att bör få i uppdrag att utreda vad dessa skillnader beror på. Skolan bör dessutom arbeta för ökad jämställdhet i samhället genom att uppmuntra såväl flickor som pojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön. 6Kunskap skolans mål och uppgift Skolans viktigaste uppgift är att ge varje elev de kunskaper som är nödvändiga för att leva och verka i ett modernt samhälle. Att eleverna når kunskapsmålen måste därför vara den självklara och främsta målsättningen för skolan och skolpolitiken. Att det är tusentals elever som lämnar utan godkända betyg är ett misslyckande och alla krafter måste förenas för att vända den negativa trenden. Var tionde elev lämnar utan att ha nått målen för läsning, skrivning och räkning. De saknar godkänt betyg i de mest grundläggande ämnena svenska, matematik och engelska och det är en siffra som ökat i stort sett sedan det nuvarande betygssystemet infördes /98. Andel elever ej behöriga till gymnasiet. Om man ser till samtliga ämnen är resultaten ännu sämre. /98 till 2003/04 har andelen elever som har underkänt i något ämne när de lämnar ökat från 20 till . Det innebär att ungefär 25000 16-åringar lämnar med betyget icke godkänd i något ämne. Andel elever med icke godkänd i något ämne i årskurs nio. Det är inte bara betygsstatistiken som visar att skolan inte klarar sitt uppdrag. presenterades tre stora nationella och internationella undersökningar på skolans område: Nationella utvärderingen av skolan 2003 (), 2003 () samt TiMSS (Trends in International Mathematics and Science Study). Alla tre visade negativa resultat för svensk del. Svenska elever hade försämrat sina resultat både i jämförelse med svenska resultat och i jämförelse med andra länder. Tydligast var försämringen i matematik och naturvetenskap. konstateras också att social bakgrund fått allt större betydelse för resultaten en faktor som hade jämförelsevis låg betydelse för svenska elevers studieresultat. Skillnaden mellan elever med välutbildade föräldrar och föräldrar med låg utbildning har blivit större. och flera experter på skolområdet uttryckte sin oro över resultaten och även skolministern tvingades erkänna att situationen var allvarlig. har det gått utredningarna presenterades men än har regeringen inte satt in några åtgärder för att vända trenden. Den nya skollagen som vi väntat på sedan förslag låg färdigt har inte presenterats ännu, trots att många förändringar där är nödvändiga för att förbättra skolans möjligheter. 7En nystart för skolan Det behövs en nystart för skolan. Elever och lärare måste känna att politiker och myndigheter gör allt de kan för att få skolan på rätt spår igen. Med utgångspunkt i skolledares och lärares erfarenheter vill göra nödvändiga förändringar för att varje elev ska nå kunskapsmålen. 7.1 Flexibel skolstart och skolgång Barn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller ålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . finns möjligheten till flexibel skolstart inskriven i skollagen, men den utnyttjas i alltför liten omfattning. Skolstarten bör kunna ske vid olika åldrar och successivt. Föräldrarnas åsikt om när barnet är moget för att börja skolan ska tillmätas stor betydelse. är det enbart av eleverna som börjar skolan vid sex eller ålder, vilket är betydligt färre än . Ett sätt att öka flexibiliteten och bättre anpassa sig efter varje elevs förutsättningar är att ha skolstart varje termin. anser att kommunerna ska få den möjligheten. Men inte bara skolstarten ska vara flexibel utan även skolgången. Elever får inte slussas vidare genom utan att de nått målen för varje årskurs. Vi anser att en förlängning av skolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöver ytterligare tid. Även sommarläsning bör kunna övervägas som ett alternativ till förlängd skolgång. Det ska även vara möjligt att göra ett studieuppehåll eller en termin före årskurs åtta eller nio. I stället för att gå i skolan eller varvat med skolundervisningen ska eleverna då ha möjlighet att gå en lärlingsutbildning inom ett område som de är intresserade av. Detta skulle vara en möjlighet dels för skoltrötta elever, dels för elever som tidigt vill pröva en särskild yrkesinriktning. Lika viktigt som att uppmärksamma elever med svårigheter är att stödja elever som lär sig fortare än andra. De måste få uppmärksamhet och stimulerande arbetsuppgifter för att nå så långt som möjligt och ska kunna gå igenom i snabbare takt än . Elever med svårigheter får aldrig ses som hopplösa fall. För de allra flesta är det möjligt att nå skolans mål. En förutsättning är dock att skolan tidigt uppmärksammar och ger dem det extra stöd som de behöver. Elever med särskilt behov av stöd måste uppmärksammas . Små undervisningsgrupper är en förutsättning för detta. anser därför att en lärare aldrig ska ha huvudansvar för mer än 15 elever. Detta är särskilt viktigt . De nationella proven kan vara ett stöd för lärare att upptäcka om en elev riskerar att inte nå målen. Därför bör de nationella proven i årskurs två vara obligatoriska. 7.3Arbetsro, trygghet och ordning Pisastudien och TiMSS som presenterades visade inte enbart försämrade kunskapsresultat. Undersökningarna visade också stora brister i arbetsro och uppförande. Sen ankomst, skolk och svordomar är mer vanligt förekommande i svenska skolor än i de flesta andra länder. Dessutom präglas lektionerna oftare av stök och bråk. Ordning och arbetsro är en förutsättning för att skolans verksamhet ska fungera. En vardag som präglas av bråk och stök drabbar främst de svagaste eleverna. Varje skola måste ha tydliga regler för vad som är tillåtet och inte i skolan och tydliga sanktioner mot den som bryter mot dem. Det kan t.ex. handla om att städa upp efter sig eller att laga en punktering man orsakat. Skolpersonal måste reagera när elever skolkar, kommer sent till lektioner, skräpar ner, stör under lektionstid eller bryter mot andra både skrivna och oskrivna regler. Lärares och skolledares rättigheter på detta område måste tydliggöras i skollagen. Det får inte råda någon tveksamhet om att lärare har både möjlighet och skyldighet att gå in och avbryta ett slagsmål eller att t.ex. ta ifrån en elev en mobiltelefon, MP 3-spelare eller annat föremål som stör lektionen. Det måste också vara en självklarhet att föräldrarna på ett tidigt stadium kopplas in när elever stör arbetsron i skolan. Om elever tillåts bryta mot regler och förordningar i skolan utan att någon vuxen reagerar förloras respekten för rättssamhället och risken är stor att regler kommer att brytas även utanför skolans värld. anser att det behövs en tydligare uppföljning av elevernas uppträdande i skolan. En elev som beter sig illa måste få ett tydligt besked om att hans eller hennes uppförande inte accepteras. Lika viktigt är det att en elev som anstränger sig, är aktiv på lektionerna och omtänksam mot sina klasskamrater uppmuntras i sitt beteende. Vi anser därför att skolan ska utfärda ett omdöme om elevens uppträdande och ordning i skolan. Omdömet ska skrivas av elevens klassföreståndare efter samråd med övriga lärare som undervisar eleven och ska bifogas betyget. Dessutom bör skolk anges i betyget. Vi utvecklar vår syn på arbetsro och ordning i skolan i motionen Trygghet och arbetsro i skolan, 2005/06:Ub535. Barn har olika talanger och intressen. Några är mer teoretiskt inriktade och andra mer praktiskt. För alla som arbetar med barn är detta en självklarhet. Även inom forskningen lyfts vikten av att utveckla olika typer av intelligens allt oftare fram som avgörande för att varje människa ska utvecklas. Tvärtemot detta har utvecklingen i skolan gått mot mer teoretisk inriktning. anser att förståelse för elevers olikhet ska prägla skolans arbete. Praktisk och teoretisk förmåga måste därför värderas lika. Vi anser att minskningen av de praktiska ämnena i skolan är en bidragande orsak till att alltfler elever inte når kunskapsmålen och därmed känner sig otillräckliga. Undervisningen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats. Teori och praktik behöver varvas under skoldagen för att ge såväl stimulans för alla sinnen som omväxling i skolvardagen. Den motoriska, den musikaliska och den rumsliga intelligensen samt den sociala förmågan bör tränas i högre grad. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, musik, bild och idrott är en viktig del av helheten i skolan. Idrottens positiva betydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utan även för teoretisk inlärning finns klart påvisad i forskningen. är därför mycket positiva till grundskoleförordningens krav på att alla elever ska ha möjlighet till fysisk aktivitet minst . Det anser vi är viktigt såväl för elevernas välbefinnande och fysiska hälsa som för den teoretiska inlärningen. Kultur bör också genomsyra skolans verksamhet. Bild, ord, film, musik och rörelse kan fungera som självklara inslag i alla ämnen. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök på museer och teatrar. Musik- och kulturskolornas betydelse för barns och ungdomars utveckling bör understrykas och tas till vara i högre grad genom att skolorna uppmuntrar elever att delta i musik- och kulturskolornas undervisning och att verksamheten så långt som möjligt integreras i .