mot · GT02Sk298 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en inkomstskattereform som gör det mer lönsamt att arbeta, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsgivaravgifterna för småföretag som anställer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett riskkapitalavdrag för privatpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skatteförändringar för småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skattereduktion för köp av tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av avreglering för småföretag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om klimatet för företagande och jobb i län.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av bättre matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. 2 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till NU. 3 Yrkande 8 hänvisat till AU. Det krävs en kraftfull förbättring av klimatet för företagande och jobb i län. Småföretag, inte minst inom den privata tjänstesektorn, måste ges bättre förutsättningar att växa. För att åstadkomma detta krävs insatser på alla politiska nivåer. Den lokala politiken måste läggas om för att stärka den lokala konkurrenskraften. Rikspolitiken behöver inriktas på skattesänkningar, regelrensning och bättre infrastruktur för att stärka företagsklimatet. För att nå framgång måste politiken hänga ihop. De problem har med arbetslöshet och bristande företagsklimat finns i än högre grad i län. Så här ser det ut (källa är i samtliga fall ): Nyföretagandet i län är lägre än rikssnittet, liksom antalet företag totalt sett. Företagande och nyföretagande i län jämfört med , 20002004 De 11 största arbetsgivarna i län är offentliga. Av de 20 största arbetsgivarna är dessutom tre bolag offentligtägda. län är starkt beroende av den offentliga sektorn. Problemet är att det finns för få växande företag för att skapa balans på arbetsmarknaden. Största arbetsgivare i länet efter antalet anställda 2004 Källa: SCB. Marknadsförsörjningen är låg. Bara lite drygt var tredje person som jobbar i län, jobbar i konkurrensutsatt verksamhet. Det kan vara en förklaring till att medelinkomsten för läns invånare ligger under rikssnittet per person. Medelinkomst för personer i åldern i län, 2003 Källa: SCB. Detta tillsammans med kommunalskatter som ligger betydligt över rikssnittet hindrar framväxten av nya företag. Skatten i t.ex. ligger efter den senaste höjningen över rikssnittet. I är skatten högre än snittet och i över rikssnittet. Höga kommunalskatter gör det mindre lönsamt att arbeta och drar undan lokal efterfrågan från t.ex. lokala köpmän. skatt per kommun i län, 20002005, kronor Källa: SCB. läns kommuner rankas lågt gällande det lokala företagsklimatets kvalitet. , som i alla avseenden borde vara en av landets ledande kommuner, återfinns på 191:a plats av landets 290 kommuner. Kumla ligger bättre till, men visar en sjunkande tendens. företagsklimat rankas på plats 288 bland landets kommuner. hamnar på plats 274 och på plats 215 i Svenskt Näringslivs granskning. I Svenskt Näringslivs undersökning om företagsklimatet hamnade kommunerna i län på följande ranking (av 290 kommuner): Utbildningsnivån i län är lägre än i riket. Detta trots det nya i . Ett allvarligt faktum är att som arbetslösheten är skyhög säger mer än vart femte företag i län att bristen på lämplig arbetskraft är så svår att det hindrar företagens tillväxt. Matchningen av arbetssökande och arbetsgivare måste alltså bli mycket bättre, liksom anpassningen av det lokala utbildningsutbudet. Högsta utbildningsnivå för personer i åldern 2064 år Andel i (%) Eftergym < 2 år Eftergym >= 2 år Källa: SCB. Det nationella näringsklimatet kan hjälpas eller stjälpas lokalt, vilket Svenskt Näringslivs undersökningar visar. Kommunikationer, utbildningens kvalitet och inriktning, skattetrycket och hanteringen av lokala regelverk är exempel på lokala frågor som påverkar företagandets förutsättningar. Ytterst beror företagsklimatets kvalitet på attityden till företagande bland kommunpolitiker och förvaltning. Lokala åtgärder för ett bättre företagsklimat faller dock utom ramen för denna motion. På nationell nivå krävs dock följande för att skapa bättre förutsättningar för företagande och jobb. En inkomstskattereform, som gör det mer lönsamt att arbeta, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Det skall alltid löna sig att gå från bidrag till arbete och att arbeta mer. Men det skall också löna sig att driva företag och skapa arbete för andra i . Skattesänkningar på vanliga arbetsinkomster och den ökade trygghet som arbete och egenförsörjning ger kommer också att ha positiva effekter på efterfrågan i ekonomin. Värnskatten som i praktiken är en extra skatt på arbete och utbildning bör avskaffas. För att stärka småföretagens villkor och därmed förutsättningarna för nya jobb bör arbetsgivaravgifterna för småföretag som anställer sänkas. Förmögenhetsskatten, som hindrar inhemska investeringar, bör tas bort. Fåmansbolagsreglerna kanske mer kända som 3:12-reglerna bör förenklas. För att stärka småföretags tillgång till kapital bör en möjlighet att skjuta upp vinstbeskattning införas för företagare som säljer sitt företag men vill investera i ett nytt företag. Samma skäl talar för ett riskkapitalavdrag för privatpersoner. Hanteringen av snåriga regler kostar per anställd för småföretag att hantera. Totalt uppgår kostnaden till . Krångel och byråkrati måste minskas för mindre företag. En konsekvensanalys bör göras innan några nya regler införs. Den privata tjänstesektorn bör öppnas för nya arbeten genom att en skattereduktion för köp av hushållsnära tjänster införs. behöver fler som arbetar. Detta kan bara åstadkommas genom bättre förutsättningar för företagande och jobb.