mot · GT02U289 · 2005-10-03 00:00:00 — 3Dagens utmaningar inom utrikes- och säkerhetspolitiken5 4.1En stark svensk röst i Europasamarbetet6 4.4EU:s och ansvar för frihet, fred och säkerhet10 6.1FN och internationell rätt13 6.2Kampen mot internationell terrorism15 6.3Kampen mot spridning av massförstörelsevapen16 6.4Kampen mot den organiserade brottsligheten17 8Sveriges säkerhetspolitik i framtiden22 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör arbeta för att EU mer aktivt och tillsammans med skall driva demokratifrågor och mänskliga rättigheter gentemot omvärlden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsatt måste vara tydligt och pådrivande för att skall bedömas utifrån egna meriter och på samma villkor som andra kandidatländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att så snart fullt samarbetar med i bör EU besluta om tidpunkt för att inleda medlemskapsförhandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , och samt och bör ges medlemskapsperspektiv för att ge dessa länder framtidstro och drivkraft för fortsatt reformarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör ge , och ett framtida demokratiskt medlemskapsperspektiv för att ge deras folk framtidshopp samt drivkraft att genomföra nödvändiga reformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s tydliga och långsiktiga engagemang gentemot , och bör prioriteras med syftet att stärka en demokratisk och fredlig utveckling i regionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att internationell övervakning av den rysk-georgiska gränsen är fortsatt nödvändig och att aktivt bör verka för att EU skall etablera en gränsövervakningsinsats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU och fortsatt måste verka för att få att leva upp till åtagandena angående trupptillbakadragande från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU har ett långsiktigt åtagande framför sig för att främja en politisk reformprocess och demokratisk utveckling i centralasiatiska länder som , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall ställa högre krav på som demokrati och rättsstat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det viktiga nu är att och EU kan visa ett tydligare och mer konstruktivt politiskt engagemang för att bistå i återuppbyggnaden och demokratiseringsprocessen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att israeler och palestinier skall kunna leva sida vid sida under fredliga förhållanden och inom säkra och erkända gränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det internationella samfundet långsiktigt måste stödja ett självständigt och en fredlig utveckling i regionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att svenska ambassaden i återöppnas så att libanesiska medborgare därmed skall slippa vända sig till ambassaden i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt måste verka för att EU:s beslut att normalisera relationerna till inte skall permanentas så länge som kubanska myndigheter allvarligt bryter mot de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som pågår i skall påtalas och fördömas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att relationerna mellan och måste hanteras på fredlig väg och varje hot om användning av militärt våld avvisas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att suveräniteten och nationsgränserna aldrig får bli en sköld bakom vilken förtryck och brott mot de mänskliga rättigheterna kan accepteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FN uttryckligen skall inbegripa de två principerna om demokrati och mänskliga rättigheter i FN:s millenniemål att nå en halverad fattigdom 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att demokratisk utveckling och öppna samhällen har stor betydelse för att förebygga radikalisering och grogrund för internationell terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör delta i Natooperationen Endeavour, inte minst för att visa att vi tar vår del av ansvaret i kampen mot den internationella terrorismen och den organiserade brottsligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra ökat utbyte mellan nationella underrättelsetjänster för att bekämpa internationell terrorism.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fullt ut skall delta i Initiative (PSI), som syftar till att hindra spridning och framställning av massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för att EU skall utarbeta en strategi för hur man inom ramen för FN skall agera när ett land som t.ex. eller bryter mot icke-spridningsavtalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt är nödvändig för att med kraft bekämpa fattigdomen i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mer öppet måste våga stödja reformorienterade krafter i utvecklingsländer; detta gäller inte minst i arabländerna, där insatser skulle kunna öka väsentligt och därmed stärka en på många håll skör reformprocess. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ för att öka pressen på både FN och EU att agera mer kraftfullt för att lösa konflikten i i västra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydligare bör stödja utvecklingsinsatser som syftar till att motverka internationell terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör kunna använda biståndsmedel till att förstöra vapenlager av lätta vapen, men också biologiska och kemiska vapenlager. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste verka för en bättre samordning av det multilaterala biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att välkomna Internationella valutafondens och beslut om skuldavskrivning till fattiga och högt skuldsatta länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ökad energieffektivitet skall ske på så sätt att utsläpp av föroreningar eller växthusgaser skall minska från dagens nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör analysera och öppet redovisa vad ett svenskt medlemskap i innebär i förhållande till ett utanförskap i en säkerhetspolitisk miljö som präglas av nya typer av hot i form av internationell terrorism och spridning av massförstörelsevapen. 1 Yrkande 22 hänvisat till JuU. 3Dagens utmaningar inom utrikes- och säkerhetspolitiken Den efter präglades av betydande optimism. På många håll i världen såg vi en våg av demokratisering, marknadsekonomi och ökad respekt för mänskliga rättigheter. har vi sett både en Nato- och EU-utvidgning som skapat gynnsamma förutsättningar för en bättre ekonomisk och säkerhetspolitisk utveckling i . Vi har sett fredliga revolutioner i , , och där odemokratiska ledare avsatts av befolkningar som tröttnat på korruption och maktmissbruk. Men många gamla konflikter lever kvar och nya hot växer sig starka. Hot som ofta är mer komplexa och svårförutsägbara. Det handlar om asymmetriska och transnationella hot i form av internationell terrorism och massförstörelsevapen. Men även hotet från den organiserade brottsligheten växer och kan utvecklas till ett säkerhetspolitiskt hot. Ett nära samarbete mellan stater och internationella organisationer är en nödvändig förutsättning för att kunna avvärja gränsöverskridande hot och konflikter. Gemensamma insatser måste samordnas och ske i civil och militär samverkan och alltid utövas i enlighet med rättstatens principer samt med syfte att främja demokratisk utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna. Vi lever i en värld med alltmer öppna gränser. Ökad demokratisering, globalisering och teknikens utveckling har bidragit till frihet och välstånd för alltfler människor. har visat att det är möjligt med en bred och snabb utveckling i stora delar av u-världen trots vissa bakslag och brister. Globaliseringen är en bidragande faktor till den positiva utvecklingen. finns det länder som stagnerar under förtryck, konflikter, fattigdom och spridning av hiv/aids. Till dessa hör i stor utsträckning vissa länder i söder om . Det som kännetecknar många av dessa länder är att de är diktaturer med begränsad ekonomisk utveckling och att inkomsterna för större delen av befolkningen ligger under fattigdomsgränsen. lever en miljard människor på . Fattigdomsutrotningen är en av vår tids största utmaningar och måste ytterligare prioriteras av världens rika länder. som vi människor med hjälp av globaliseringen kommer varandra allt närmare är det många som inte får fördel av förändringarna. Många upplever dessutom att traditioner, kultur och sammanhållning hotas. De institutioner som behövs på överstatlig nivå uppfattas sällan som en del i det lokala samhället, eller för den delen i den nationella demokratin. I en mer global värld ökar behovet av samverkan och möjlighet att gemensamt fatta politiska beslut för att säkerställa en god utveckling, vare sig det gäller säkerhet och mänskliga rättigheter, handel, globala miljöproblem etc. Att bättre förankra behovet av demokrati och rättsstat och stimulera till delaktighet och utvecklingskraft för varje enskild individ, likväl som för stater är således en utmaning och ett ansvar för det politiska ledarskapet. 4.1En stark svensk röst i Europasamarbetet För att formulera och driva en trovärdig utrikes- och säkerhetspolitik krävs en vilja och förmåga att lämna historiens begränsningar och helt och fullt ta till vara de möjligheter till samverkan som finns att tillgå. Inte minst när det gäller det europeiska samarbetet är det viktigt att kunna föra hem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. I dessa delar har den nuvarande politik misslyckats. EU är det viktigaste verktyget för svensk utrikes- och säkerhetspolitik, för det är i samarbete vi bäst säkrar svenska medborgares rätt till frihet, säkerhet och rättstrygghet. Nato har det grundläggande ansvaret för säkerhet. bör inom EU, med sitt geografiska läge och kontaktytor, på ett bättre sätt kunna hävda ett närmare samarbete med länder i EU:s närområde österut som , , och . skall även fortsatt engagera sig och ha hög närvaro på västra . Den politiska dialogen med och behöver stärkas. Brott mot de mänskliga rättigheterna skall påtalas och fördömas. bör arbeta för att EU mer aktivt och tillsammans med skall driva demokratifrågor och mänskliga rättigheter gentemot omvärlden. Den internationella terrorismen, massförstörelsevapen och organiserade brottsligheten avvärjs bäst genom utökat internationellt samarbete, inom vilket EU kan spela en mer central roll. Den successiva utvidgningen av EU har präglat dess existens och bidragit till frihet och fred samt ökad säkerhet i . För både tidigare och nuvarande kandidatländer har utsikten om medlemskap bidragit till en positiv demokratisk, ekonomisk och säkerhetsmässig utveckling. Det är naturligt att utvidgningsprocessen fortsätter med en öppenhet gentemot nya medlemmar och grannar. Att fler länder i vår del av världen uppfyller EU:s krav på demokrati, respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna och utvecklar rättstat och marknadsekonomi är även bra för , då det bidrar till ökad säkerhet och välstånd här. EU skall vara öppet för alla europeiska stater som respekterar unionens allmänna värdegrund såsom människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättstatssprincipen, respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter samt som förbinder sig att gemensamt främja unionens värden. Målsättningen är att , och även kan bli medlemmar i 2007. Det förutsätter att de var och en kan säkerställa den egna efterlevnaden av . Vi välkomnar att har givits klartecken om att medlemskapsförhandlingar kan påbörjas . Medlemskapsförhandlingar ligger inte bara i intresse, utan lika mycket i EU:s. Det finns stora fördelar för EU, såväl gällande den egna tillväxtpotentialen och demografiska utvecklingen som av säkerhetspolitiska skäl. Att utestänga från den europeiska gemenskapen skulle försämra förutsättningarna för en fortsatt reformpolitik i och riskera en vidgad klyfta mellan den kristna och den muslimska världen. måste fortsatt vara tydlig och pådrivande för att skall bedömas utifrån egna meriter och på samma villkor som andra kandidatländer. EU måste fortsatt driva på för att befolkning skall kunna förverkliga sin gemensamma bestämmelse som medborgare i ett enat inom EU. Det ligger ett stort ansvar på den grek-cypriotiska regeringen, men även den turk-cypriotiska ledningen/regeringen att tillsammans med FN och EU och i samförstånd med och få ett slut på den turkcypriotiska befolkningsgruppens isolering och att underlätta återföreningen av . behöver den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen stimuleras och ekonomiska integrering samt en förbättrad kontakt mellan de båda befolkningsgrupperna främjas. Både och har ansökt om medlemskap. Att uppnått status som kandidatland stimulerar de övriga länderna på västra att fortsätta med sina reformer. Så snart fullt samarbetar med i bör EU besluta om tidpunkt för att inleda medlemskapsförhandlingar. Även övriga länder på västra bör ges möjlighet till medlemskapsperspektiv för att ge dessa länder framtidstro att under svåra förhållanden orka fortsätta på frihetens och fredens väg och få drivkraft för fortsatt reformarbete. I Kosovo förväntas EU spela en allt större roll som FN trappar ner sin närvaro där. Förhoppningen är att inleda en process som kommer att avgöra Kosovos framtida status. Detta förutsätter att Kosovos ledarskap gör fortsatta framsteg gällande de av FN fastlagda kriterierna som skall säkra ett multietniskt samhälle, demokrati och marknadsorientering samt fortsatt integration i europeiska strukturer. Hur statusprocessen kommer att se ut är inte fastställt, men tydligt är att ett avgörande måste ske mellan och och en varaktig lösning måste garantera långsiktig regional stabilitet. Efter oroligheterna har betydande insatser gjorts för att främja återvändande till Kosovo. Dock återstår mycket arbete, såväl i politiska insatser som i konsolidering mellan människor gällande minoriteters skydd och delaktighet i Kosovos framtid. En ökad EU-närvaro och EU:s grannskapspolitik är välkommen och kan inge framtidshopp och drivkraft i reformarbetet. EU har , med tre undantag, gett samtliga länder väster om en uttalad möjlighet till medlemskap. Undantagna är än så länge , och . EU bör ge också , och ett framtida demokratiskt medlemskapsperspektiv för att därmed ge deras folk framtidshopp. Att EU utarbetade handlingsplaner inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (ENP) för och får inte medföra försvårade möjligheter till framtida medlemskap. EU bör öka trycket på den vitryska regimen att genomdriva demokratiska reformer. Det vilar ett tungt ansvar på dessa länder att genomföra nödvändiga reformer och därmed säkerställa att ett framtida EU-medlemskap inte bara blir en utopi. EU:s grannskapspolitik bör ses som ett konkret uttryck för EU:s ambition att med förebyggande engagemang främja demokrati, frihet, fred och säkerhet samt förhindra eller minimera uppblossande konflikter och hot. Det är av största vikt att regeringen förmår garantera ett fortsatt genuint politiskt och ekonomiskt intresse och åtagande från unionens sida i EU:s östra närområde. EU måste öka sitt engagemang i förhållande till , och för att uppmuntra en reforminriktad politik. Den nyvunna demokratin i liksom den demokratiska oppositionen i måste få EU:s stöd. Unionens tydliga och långsiktiga engagemang gentemot staterna i södra bör prioriteras. Att handlingsplaner utarbetas för , och är positivt då det innebär ökade möjligheter till breda reformer med syftet att stärka en demokratisk utveckling i regionen. EU bör tillsammans med och Nato verka för fredliga lösningar i samt mellan och . Det är viktigt att EU nu förmår bistå det nya demokratiskt valda ledarskapet i med både suveränitets- och demokratistöd och ekonomiskt stöd i dess kamp mot den utbredda fattigdomen och korruptionen i landet. Konflikterna i utbrytarrepublikerna och i verkar destabiliserande i landet och dess närområde. Internationell övervakning av den ryskgeorgiska gränsen är fortsatt nödvändig. bör aktivt verka för att EU skall etablera en gränsövervakningsinsats i . Denna insats skulle kunna ersätta gränsövervakningsmission (BMO) mellan och som, under rådande förhållanden med vägran att godkänna ett förlängt mandat, ser ut att upphöra. Den fortsatta ryska truppnärvaron i är oacceptabel. Den inskränker territoriella suveränitet och självständighet och är oförenlig med de åtaganden som förbundit sig till inom ramen för i . måste därför inom EU och fortsatt verka för att få att leva upp till åtagandena angående trupptillbakadragande. De senaste årens politiska tillbakagång i och inte minst i samt genomgående återgång till centralstyre samt ökande grad av inskränkningar av mänskliga rättigheter i är oroväckande. Den senaste tidens oroligheter i och ger intryck av regional instabilitet. EU har ett långsiktigt åtagande framför sig för att främja en politisk reformprocess och demokratisk utveckling i de centralasiatiska länderna. EU:s relation till är en av huvudfrågorna inom europeisk säkerhetspolitik. Den ryska samhällsomvandlingen från kommunistisk enpartistat till pluralistiskt civilt samhälle tar tid. har det gamla kontrollsamhället blivit särskilt tydliga i statsmaktens förhållande till oberoende medier, den fria opinionsbildningen och den demokratiska processen. Den ökande centralstyrningen och inskränkningar på medie- och MR-området är mycket oroande. Så även den dömande maktens minskade oberoende och därmed de minskade möjligheterna för den enskilde att få en oberoende prövning av sin sak i rysk domstol. ökande försvarssatsningar kan ses som ett svar på landets säkerhetspolitiska ambitioner. Det är viktigt att tillsammans med bygger upp ett långsiktigt och nära samarbete med landet. får inte avvisas och lämnas att ensamt möta framtiden. Risken för en sämre ekonomisk och politisk utveckling är då uppenbar, vilket skulle skapa grogrund för social oro, med mänskliga och politiska risker som följd. EU:s medlemsländer måste bättre samordna unionens politik mot . De ryska försöken att bilateralisera sina relationer med EU:s medlemsländer och därmed vinna fördelar måste motverkas. roll måste vara att förmå EU-länderna att inte bara behandla som en jämbördig partner, utan också ställa högre krav på som rättstat. Målsättningen måste vara att knyta till den europeiska säkerhetsarkitekturen och stärka den politiska dialogen om demokrati och de mänskliga rättigheterna med landet. Den undfallenhet som EU ibland uppvisat gällande brott mot rättsstatens principer och övergrepp mot civilbefolkningen i kriget i är inte modellen för hur relationerna mellan och bör utformas. Kriget i och återkommande terrordåd i regionen visar på den instabilitet som råder i . Omvärlden måste tydligare ställa krav och utöva påtryckningar. I annat fall riskerar vanmakt, fattigdom och våld att skapa en alltmer ohanterlig situation, där extremistiska krafter får ytterligare fotfäste och hotar inte bara , utan även stabiliteten i närområde. inträde i WTO är positivt då det främjar landets tillväxt- och välståndspotential. För svensk export innebär det ryska WTO-medlemskapet att de svenska företag som exporterar till ges stabila regler och större finansiell säkerhet, vilket öppnar upp för mycket stora möjligheter. I samband med toppmötet i nådde EU och en överenskommelse om att anta handlingsplaner för parternas fyra samarbetsområden: ekonomi; frihet, säkerhet och rättsväsende; yttre säkerhet; forskning, utbildning och kultur. Syftet är att ytterligare stärka samarbetet mellan och EU och därmed . När det gäller finns Medelhavssamarbetet, Barcelonaprocessen och Medabiståndet att tillgå. EU bör öka sitt engagemang i förhållande till grannländerna kring , inte minst i form av demokratifrämjande åtgärder. Utvecklingen i präglas av stora motsättningar. På flera områden ser vi betydande framsteg medan vi på andra ser allvarliga bakslag och en hotande utveckling. Valet i innebar att landet tog de första stegen mot demokrati. Enskilda människor trotsade våld och terrorism och utövade sin rättighet att äntligen kunna börja det mödosamma arbetet att bygga institutioner och demokrati. Ett gemensamt godkännande av en demokratisk konstitution vore ytterligare ett steg i rätt riktning. Tyvärr finns det starka krafter som motverkar en fortsatt fredlig och demokratisk utveckling. Genom självmordsattentat, kidnappningar och sabotage försöker de förhindra återuppbyggnaden av . Det kan ta innan situationen stabiliseras. Den irakiska civilbefolkningens tydliga vilja att bygga ett fritt och demokratiskt måste understödjas. Det viktiga är nu att och EU kan visa ett tydligare och mer konstruktivt politiskt engagemang för att bistå i återuppbyggnaden och demokratiseringsprocessen i . Utvecklingen i kommer att ha stor betydelse för frihetens och demokratins framtid i och . Valet i de palestinska områdena visade vägen som kan leda till en framtida demokratisk palestinsk stat. Målsättningen är att israeler och palestinier skall kunna leva sida vid sida under fredliga förhållanden och inom säkra och erkända gränser. Med ett genuint och långsiktigt engagemang från amerikansk sida ökar möjligheten att uppnå verklig fred i . Den israeliska utrymningen av bosättningarna på kan utgöra ett första steg mot ett slut av den israeliska ockupationen av de palestinska områdena. Från europeisk sida skall vi fortsätta vårt stöd till färdplanen. En framtida palestinsk stat måste ha en fungerande ekonomisk och säkerhetspolitisk infrastruktur. Detta kräver ett omfattande stöd från det internationella samfundet, där vi också ställer krav på en fungerande demokrati, utan korruption och maktmissbruk. Under inhemska och internationella påtryckningar tvingades ockupation att militärt dra sig tillbaka från . Det internationella samfundet måste nu långsiktigt stödja ett självständigt och en fredlig utveckling i regionen. I samband med trupptillbakadragandet har ambassadör för relationer till meddelat att överväger att öppna en ambassad i . Det vore ytterligare ett steg i rätt riktning. För svensk del har regeringen meddelat att man inte har några planer på att återöppna ambassaden i . Det är olyckligt eftersom det skulle förenkla och underlätta livet för många libanesiska medborgare. Det är dessutom uppseendeväckande att är ett av de få EU-länder som stängt ambassaden i och väljer att hänvisa libaneser till den svenska ambassaden i . I takt med att återfår sin suveränitet och till och med överväger att öppna en ambassad i ter det sig alltmer märkligt att skulle insistera på att hänvisa libaneser till . Regeringen bör verka för att svenska ambassaden i återöppnas så att libanesiska medborgare därmed ska slippa vända sig till ambassaden i . 4.4EU:s och ansvar för frihet, fred och säkerhet och alla andra medlemsländer verkar för att förstärka och fördjupa EU:s sammanhållning samt bidra till en ömsesidig solidaritet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.