mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — Enligt Internationella valutafondens (IMF) senaste prognos som presenterades har den globala ekonomiska tillväxten planat ut efter fjolårets mycket kraftiga uppsving (World Economic Outlook). är det långt ifrån någon dålig konjunktur som förutses. Industriproduktionen och världshandeln växer fortfarande i en takt som ligger markant över den långsiktiga trenden. Enligt IMF:s prognos kommer den globala ekonomin att växa och 2006. Detta är siffror som över lag är oförändrade från tidigare prognoser . Världshandeln väntas öka ordentligt: och 2006. Dessa siffror är något uppreviderade från prognosen . De främsta dragloken i den världsekonomin återfinns i , med ledning från . spås fortsatt hälsosam tillväxt, medan prognoserna för euroområdet är tydligt lägre än . Världskonjunkturen är sammanfattningsvis på väg att bromsa in till mer normala tillväxttal. Inflationen förutspås bli lägre än , men stiger successivt . Tabell 6.1 BNP-utveckling i världen enligt IMF World Economic Outlook -0,2 -0,6 -1,8 -1,5 -0,3 -0,3 Källa: IMF World Economic Outllook . Återhämtningen i den amerikanska ekonomin är redan långt gången. Trots ett högt oljepris och stigande räntor väntas tillväxten endast dämpas marginellt jämfört med föregående års kraftiga uppsving på . IMF förutser en tillväxt på för både 2005 och 2006. Att tillväxten fortsätter beror mycket på att den amerikanska arbetsmarknaden vaknat till liv igen, om än något saktmodigt. beskrevs tillväxten som s.k. jobless growth, dvs. att tillväxten främst bestod av produktivitetsökning och inte ökad sysselsättning. Men även denna negativa trend tycks nu ha brutits. Arbetslösheten i har sjunkit successivt och är nu (). Det kan jämföras . Den amerikanska tillväxten har delvis drivits av en expansiv finanspolitik som tagit sitt uttryck främst genom inkomstskattesänkningar. Det finns risk att den amerikanska tillväxten mattas av i takt med att den expansiva politiken gör det. Häri ligger också grunden till det kanske största hotet i amerikansk ekonomi - statsskulden. har varit mörka i det avseendet med budgetunderskott på . En annan viktig orsak bakom uppsvinget i är den rekordlåga ränta på som höll mellan . har räntan höjts gradvis till . finns också ett mer påtagligt inflationstryck som uppstått i takt med ökad konsumtion och minskad arbetslöshet. Ännu visar inflationstakten inga tecken på att dämpas. Räntan kommer därför att fortsätta höjas framöver, vilket också inverkar negativt på investeringarna och på den privata konsumtionen. Euroområdet halkade återigen ned i en konjunktursvacka. Även om den starka euron gentemot dollarn har dämpat genomslaget från de höga oljepriserna, så har effekten på exportutvecklingen varit påtaglig. Någon snar vändning för dollarn tycks inte heller ligga i korten - tvärtom har obalanserna i det globala sparandet fortsatt att förstärkas sedan den amerikanska ekonomin tog fart igen. Det undergräver möjligheterna för dollarn att återhämta sig tydligt mot euron . IMF har med anledning av detta reviderat ned tillväxten för euroområdet med sammantaget för 2005-2006. Därmed antas tillväxten fortsätta att vara betydligt svagare i än i . Den europeiska eftersläpningen hänger därför kvar och tillväxten förväntas bli i euroområdet . Bakom den låga tillväxten finns också några länderspecifika problem. , som väger tungt i prognosen, drar alltjämt ner förhoppningarna och förväntas få en tillväxt på 2006. Den förhoppning om vändning som följde på det relativt goda uppsvinget 2004 kom således på skam . Den svaga utvecklingen i och kommer att dämpa den offentliga konsumtionen. Detta förväntas emellertid vägas upp av en växande produktivitet och ökade investeringar. Den starka tillväxten i omvärlden förväntas också underlätta för ökad export för , trots att en stark euro motverkar denna utveckling. Ett särskilt problem i några av de stora euroekonomierna är de växande underskotten i de offentliga finanserna. Enligt IMF kommer att dras med underskott som överstiger stabilitetspaktens både 2005 och 2006. Och inte ens kommer underskottet att vara utrotat. Det medför att statsskulden väntas öka från dagens till av BNP. Även kommer att se en stigande statsskuld till 2010, medan utvecklingen i väntas vända till det bättre bortom 2006. Inflationen väntas vara under kontroll för hela prognosperioden. Konsumentpriserna spås stiga 2006. Arbetslösheten spås falla något i takt med att återhämtningen tar fart igen . beräknas arbetslösheten i euroområdet till , vilket kan jämföras med dagens . ECB förväntas bibehålla räntan på fram tills tillväxten vunnit fäste. IMF utesluter inte att en räntesänkning kan bli nödvändig för att så ska bli fallet. 4.1.3Storbritannien visar uthållighet i tillväxten ekonomi har det utvecklats till en av mönsterekonomier, med robust tillväxt, låg inflation och låg arbetslöshet. Landet har haft positiv tillväxt varje kvartal , vilket är den längsta tillväxtperioden för landet . Även de kommande tvååren förväntas tillväxten bli stark - . väntas inflation och arbetslöshet ligga kvar på förhållandevis låga nivåer. är det land i som går bäst. Det beror i sin tur på de goda effekterna som det höga oljepriset för med sig för landet samt att landets centralbank tryckte gasen i botten med räntesänkningar på sammantaget . kan landet också bli först i med att återigen höja räntan. spår IMF att tillväxt ökar till i fastlandsekonomin. Tillväxten dämpas sedan något till 2006, men är fortfarande betydligt högre än den långsiktiga trenden. Prisutvecklingen i landet är fortfarande under kontroll, men inflationen spås stiga snabbt mot slutet av prognosperioden. befinner sig trots avsaknaden av olja inte långt ifrån . växte den finska ekonomin , och även de kommande tvååren spås tillväxt - trots att den starka euron inverkar negativt på landets exportindustri. En viktig förklaring till den godartade utvecklingen är de riktade skattesänkningar som genomförts och som håller nere löne- och prisinflationen. Inte ens väntas inflationen i ha stigit påtagligt, trots att landet då upplevt fyra goda år i sträck. I har tillväxten tagit fart igen . Men det är fortfarande en relativt lugn utveckling som förutses. Efter att ha vuxit 2004, spås tillväxten plana ut via 2006. Den danska arbetslösheten är alltjämt relativt hög och uppgår till . En låg inflation, låga räntenivåer och skattesänkningar understödjer ökad privat konsumtion. av missväxt i japansk ekonomi kom en tydlig vändning till stånd under loppet av 2003. En del av vändningen tycks dock ha varit temporär. Efter att ha vuxit åtta kvartal i rad så dök återigen BNP-tillväxten . Enligt landets centralbank var det främst investeringar och lagerjusteringar i IT-branscher som stod för inbromsningen, liksom en avmattning av den högt uppskruvade exporten till bl.a. . IMF vågar dock inte räkna med att den inhemska ekonomin ska hålla tillväxttakten uppe. I sin prognos spår man att tillväxt faller tillbaka till , innan den accelererar igen till 2006. statsskuld utgör fortfarande ett växande problem som snart måste åtgärdas. Finanspolitiken har det varit extremt expansiv, vilket medfört att statsskulden nu uppgår till av BNP. Trots åtstramningar räknar IMF med att skulden fortsätter att växa till av BNP . I regeringens vårproposition förutspås tillväxten bli , samt . Dessa siffror ligger i överkant av vad de flesta andra bedömare anser. Särskilt när det gäller arbetslösheten hyser regeringen en betydligt större optimism än snittet bland prognosmakarna. Tabell 6.2 Olika bedömares konjunkturprognoser för 2005-2006 använder HIKP i sin prognos. Källa: Nyhetsbyrån . 4.2.1Sverige måste ta ansvar för sin egen ekonomi Jämfört med den amerikanska och flera europeiska ekonomier har svensk ekonomi en klart sämre uthållig tillväxtpotential. Den socialdemokratiska regeringens skattepolitik hämmar arbete och företagande som lönebildningen inte fungerar tillfredsställande. Finansminister hävdade att de svenska tillväxtproblemen kunde förklaras med dålig tillväxt i bl.a. den amerikanska ekonomin. Den bortförklaringen kan nu definitivt sopas undan, eftersom den amerikanska tillväxten varit mycket god. har också fått god draghjälp från omvärlden . Omkring en tredjedel av tillväxten kommer uteslutande från svenska företags försäljning utomlands. På hemmaplan är dock resultatet magert. Den svenska ekonomins inneboende fel och brister fortsätter att hålla tillbaka den långsiktiga tillväxtpotentialen. Den samlade frånvaron och utanförskapet från arbetsmarknaden har nått en skrämmande nivå och hotar att knäcka landets ekonomi. Trots att 2004 var ett av de tre fyra bästa tillväxtåren så var ett större antal personer i arbetsför ålder det året försörjda av de olika socialförsäkringarna än vad som var fallet i slutet av . Ett annat problemområde är näringspolitiken. Det investeras för lite och svenskt ägande diskrimineras i . har haft en betydligt lägre investeringskvot än övriga EU-länder. Delvis är detta en följd av kollapsen i bostadsbyggandet som följde på den fastighetsbubbla som Socialdemokraterna var med om att pumpa upp. Men även när bostadsbyggandet nu tagit fart igen såär investeringsnivån allt för blygsam. I den senaste jämförelsen från samarbetsorganisationen hamnade på sista plats i investeringsligan, något sämre än som vid just den tidpunkten genomgick sin svåraste finanskris . Orsaken tror vi är enkel. Genom dubbelbeskattningen av aktier missgynnas svenskt ägande i svenska företag. Och förmögenhetsskatten driver svenskar att placera kapitalet utomlands, utom räckhåll för svenska skattemyndigheter. Enligt och uppskattningar kan så mycket som finnas i oredovisat utlandssparande. Diagram 6.1 Bruttoinvesteringar i näringslivet som andel av BNP 1995-2004. Källa: SCB och . Tabell 6.3 Investeringsgrad (bruttoinvesteringar som andel av BNP) delar inte Socialdemokraternas uppfattning att tillväxten i ska uppstå genom att den först ökar i andra länder eller genom att gasar på med räntesänkningar till en nivå där såväl prisstabiliteten som den finansiella stabiliteten riskerar att hotas. Man måste skilja mellan å ena sidan en ökning av BNP som uppstår när den ekonomiska aktiviteten ökar efter en lågkonjunktur och å andra sidan den långsiktigt hållbara tillväxtpotentialen. ekonomiska politik syftar till att ska kunna få en långsiktigt hållbar tillväxtpotential som är av BNP. påverkas givetvis också av sin omgivning, men den svaga tillväxten i visar att den socialdemokratiska ekonomiska modellen inte leder till en tillräckligt god trendmässig tillväxt. 4.2.2Sysselsättningen, kronan och konkurrenskraften Trots att konjunkturen förväntas vara fortsatt god så kommer sysselsättningen fortsätta att växa långsamt. Räknar man bort de åtgärder regeringen vidtar för att hålla människor sysselsatta i olika arbetsmarknadsprogram sååterstår knappt någon reguljär sysselsättningsökning alls under innevarande år. Den totala arbetslösheten minskar inte heller . Först spås en måttlig ökning av antalet nya jobb, men det först av relativt kraftigt konjunkturuppsving. som sysselsättningen inte ökar nämnvärt förväntas timlönekostnaden öka med under 2005-2007. Det måste anses vara relativt kraftiga ökningar med tanke på den låga sysselsättningsnivån. Det tror vi är ytterligare en effekt av att Socialdemokraternas politik tränger undan arbetsvilliga människors arbetsutbud från arbetsmarknaden. Istället för ökad sysselsättning så blir det tillskott i plånboken - men bara för den som har arbete. Därmed riskerar klyftorna mellan de som har arbete och de som försörjs av socialförsäkringarna att ytterligare förstärkas. bedöms den svenska kronan förstärkas gentemot andra valutor. Tillsammans med de fortsatt snabbt stigande lönekostnaderna kan detta göra att den svenska konkurrenskraften försämras. har låtit reporäntan ligga kvar på rekordlåga . Även om reporäntan beslutades ligga kvar på så kommer signaler som tyder på att kan vara beredd att sänka räntan något. Inflationshotet är enligt mer avlägset, och konjunkturutvecklingen har varit mer dämpad än vad banken räknade med i sin senaste inflationsprognos . Diagram 6.2 reporänta 1994-2005. Källa: riksbank. Detta är förstås ett underbetyg åt svensk ekonomi. Trots rekordlåga räntor och en draghjälp utifrån som inte varit starkare så uteblir uppsvinget i de inhemska sektorerna. En viktig orsak till detta är sannolikt att många människor drar sig för att konsumera när konjunkturen är så osäker. Regeringen har i detta avseende gjort ytterst lite för att stimulera människors efterfrågan. Istället för man en politik som ökar pålagorna genom exempelvis höjda energiskatter. uttrycker viss skepsis mot att sänka räntan ytterligare. Det är förståeligt. Hushållens skuldkvot har stigit dramatiskt när med hjälp av räntevapnet pressat ned marknadsräntorna för att få fart på den inhemska tillväxten (se avsnitt 6.2.5). Enligt har så många som 4 av 10 personer ingen ekonomisk beredskap om deras räntekostnader skulle stiga med . Det motsvarar en räntehöjning på för den som har ett miljonlån på sin villa. Skulle räntan sänkas ytterligare riskerar ännu fler hushåll att dras in i den lurande skuldfällan. En annan orsak till att troligtvis låter räntevapnet vila är osäkerheten kring inflationsutvecklingen. Även om inflationen varit lägre än väntat, så finns det enligt bankens företrädare ingen garanti för att överraskningarna framöver kommer att fortsätta vara lika glada. En betydande komponent i den svenska inflationen anses vara den "importerade" inflationen, alltså prisökningar på importvaror. Eftersom den svenska kronan apprecierats och enligt en del bedömare kan fortsätta att göra det, motverkas den inhemska inflationen av prissänkningar utifrån. uppmättes därigenom en historiskt låg inflation. är den inhemska inflationen långt ifrån utstampad. Det inflationsmått som mäter prisökningarna på hemmamarknaden har legat över den faktiska inflationstakten . Flaskhalsarna på den svenska arbetsmarknaden har dessutom tidigare visat sig vara betydande, och riskerar att skapa överhettning i ekonomin redan vid låg ekonomisk aktivitet. Även om det skulle finnas utrymme för fler räntesänkningar enligt såväl regeringens som prognoser är det därför långt ifrån sannolikt att så bli fallet. KI bedömde i sin marsprognos att inflationen blir 2006. 4.2.4Ljuset falnar för börsen och industrin 2004 blev ett bra år på Stockholmsbörsen. Kurserna steg med i genomsnitt , vilket var ett resultat av stigande vinster i näringslivet och en gryende framtidstro bland marknadens aktörer. Uppgången kan jämföras med det historiska genomsnittet på som Stockholmsbörsen uppvisat. 2005 har inletts något mer trevande. Efter en fortsatt uppgång t.o.m. mitten av april har kurserna backat betydligt. Trots att många företag slagit vinstförväntningarna efter första kvartalets rapporter så har marknadens aktörer börjat ana oråd. Framför allt är det tecken på vikande aktivitet i industrin som oroar. senaste konfidensindikator visar också att utvecklingen i tillverkningsindustrin har mattats betänkligt . Indikatorn har vänt från ett kraftigt uppsving till att nu vara i linje med det historiska snittet. Exporten ökade med , och denna uppgång väntas framöver klinga av. fortsätter importen att växa i oförminskad takt, vilket försämrar bidraget från nettoexporten. När det gäller sektorer i den svenska ekonomin så förefaller det ske en överväxling från exportindustrin till den inhemska tjänstesektorn. Enligt KI har utvecklingen i de privata tjänstenäringarna varit stark , med gott orderläge och stigande sysselsättning. Handeln har däremot fått en sämre start pååret, vilket tyder på en viss tveksamhet hos hushållen att konsumera. Investeringstillväxten tog fart , främst inom verkstadsindustrin. Men även bygginvesteringarna bröt den långa kräftgången och visade på stigande aktivitet. Enligt SCB:s investeringsenkät planerar företagen att öka sina investeringar framöver, vilket ger ett viktigt bidrag till BNP . Man bör dock hålla i åtanke att företagen nästan skönsmässigt planerar för ökade investeringar, och att oväntade konjunktursvackor snabbt kan få många företag att lägga dessa planer på is. Hushållens skulder som andel av den disponibla inkomsten ökade . Upplåningen börjar nu närma sig den nivå som rådde , vilket på ett sätt kan verka oroväckande. är ränteläget nu ett helt annat, och hushållen har så här långt klarat sina räntor och amorteringar. Hushållens räntekostnader som andel av disponibel inkomst är fortfarande avsevärt lägre än . Hushållens konsumtion förväntas öka i samma takt som den svenska tillväxten . 5.1.1En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar bygger sin ekonomiska politik på förvaltarskapstanken och förespråkar i den andan en social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi. Den historiska erfarenheten visar att marknadsekonomin är den bästa metoden för att skapa välfärd och ge utrymme för människors frihetslängtan och skaparkraft. Kommunismens sammanbrott visar också att ett samhälle utan enskilt ägande förlorar en avgörande drivkraft för ett gott förvaltande. Marknadsekonomin är den mest effektiva och demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Modern institutionell ekonomisk teori visar att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter att det finns lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsom ett förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederligt uppträdande människor emellan - utmärks av ordning och säkerhet. En god ordning uppkommer inte spontant. I vår del av världen har den vuxit fram med vårt kristna och klassiska kulturarv som grund. Här betonas skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet, personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Men det är det värt - också ekonomiskt - eftersom en hög grad av säkerhet genom god affärsetik erfarenhetsmässigt främjar hög tillväxt. Utbredd ekonomisk brottslighet har däremot visat sig vara oerhört skadlig för samhällsekonomin. Om marknadsekonomin ska bidra till välfärd för alla måste den kombineras med en socialt ansvarsfull politik. En sådan söker säkerställa att alla människor i ett land får likartade förutsättningar och ser till att det sociala skyddsnätet fungerar i olika skeden av livet. Välfärdspolitiken ska ge en grundläggande ekonomisk trygghet för alla. Därutöver måste, som vi kristdemokrater ser saken, skatte- och bidragssystemen utformas så att människors egen kraft och eget engagemang uppmuntras, och att bidragsberoende motverkas. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi alltså förena frihet och solidaritet. Det handlar om frihet under ansvar. Medan det offentliga ska säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla ska statsmakterna självfallet inte hämma enskilda initiativ och personligt ansvarstagande. Det ska tvärtom uppmuntras. En gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till behöver, för att ta ett exempel, inte ha en statlig eller utförare. Privata initiativ, exempelvis inom sjukvården, bör uppmuntras. Det samhällsekonomiska målet ska vara att skapa en god livsmiljö för människorna. Det innebär att ekonomisk utveckling inte bör mätas med ett snävt tillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebär för oss kristdemokrater tillväxt av hela nationalförmögenheten. I den räknas miljö och naturresurser in lika väl som mänskliga resurser, produktionskapitalet och nationens finansiella tillgångar. Den ekonomiska politiken ska främja en uthållig tillväxt av den på detta sätt beräknade nationalförmögenheten. På så sätt kan, menar vi, ett gott förvaltarskap förverkligas och välfärden utvecklas. En helt oreglerad marknadsekonomi riskerar att leda till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad, trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel måste därför till för att skapa incitament för konsumenter och producenter att agera miljövändligt. Ett nära samarbete mellan statsmakterna och näringslivet är en viktig del i detta arbete. Skilda politikerområden måste också bringas att samverka. För att skapa en god livsmiljö krävs exempelvis att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och goda ekonomiska tillväxtförutsättningar. Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 5.1.2Bättre företagarklimat ger välstånd och nya jobb Den offentliga sektorn har i expanderat så till den grad i förhållande till den privata att det nu är uppenbart att de nya jobben i huvudsak måste skapas i den . Resurserna till den offentliga - i huvudsak skattefinansierade sektorn - måste genereras i den privata. Det är dock lättare sagt än gjort i dagens globaliserade värld. Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. De 20 största börsföretagen i landet har skapat omkring 275 000 nya jobb. Men det har inte i skett i . Medan de 20 koncernerna skapat 300 000 nya jobb i andra länder har de minskat antalet anställda i med 25 000. Enligt finns det risk att utflyttningstakten ökar . Utflyttningen av produktion men också av forskning och utveckling (FoU) är en naturlig följd av globaliseringen. Företagen finner det bättre och framför allt billigare att förlägga produktion och expansion till andra delar av världen. Men det är ovedersägligt att processen snabbas upp av ett kärvt företagsklimat i med högt skattetryck, osäker energipolitik och en snårig byråkratisk djungel att ta sig fram i. En snabb utflyttning innebär att omställningen blir svårare. Nya företag hinner svårligen komma till i den takt som krävs för att vidmakthålla en privat sektor tillräckligt stor för att finansiera de krav medborgarna ställer på vård, skola och omsorg. Utan kraftfull förnyelse kan vi med andra ord inte skapa den bas som behövs för att klara välfärden. vill inte medverka till en politik som skapar hinder för företagen att flytta. Vi vill istället göra det mer lockande - och lönande - att också satsa i . Och framför allt vill vi skapa förutsättningar för nya företag att komma igång och för små och medelstora företag att utvecklas. Förväntningarna på nya arbetstillfällen kan mot bakgrund av det sagda i första hand ställas på de mindre företagen. Det är också naturligt mot bakgrund av studier som visar att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den även i högkonjunktur mycket höga arbetslösheten. På kort sikt spelar visserligen nyföretagandet liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse. Nyföretagandet i ligger på en mycket låg nivå och har varit sjunkande. Inom EU är ett av de länder som har lägst andel nyföretagande. Det kan också noteras att en betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl. Sådana företag skapar inga nya jobb. Men även det mer legitima nyföretagandet har svårt att klara sig. Onödigt många kvävs i sin linda. Det är ett underbetyg till Socialdemokraternas politik att många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. har en mycket framstående position när det gäller nya patent. Men få exploateras i . Istället köps patenten upp eller så väljer innovatören att låta idéerna utvecklas i länder med ett annat och bättre näringsklimat.