mot · GT02T608 · 2005-10-05 00:00:00 — I arbetet med de nationella planer för väg- och järnvägsnätet anser därför att särskild vikt ska läggas vid skapandet av intermodala transportknutpunkter. Det är också väsentligt att godstrafiken har ett väl definierat kostnadsansvar som tar hänsyn även till de externa effekter den medför. De skatter och avgifter som tas ut av trafiken ska motsvara de samhällsekonomiska marginalkostnader den ger upphov till. Den bristande harmoniseringen av skattenivåer inom EU gör det dock problematiskt att undvika konkurrenssnedvridningar. I bör också en särskild näringspolitik skapas för transportnäringen, vilket påpekats av Godstransportdelegationen. förutsätter att Godstransportdelegationen i någon form permanentas så att staten, näringslivet och transportbranschen har ett gemensamt forum för planering av infrastruktur. utvecklar synen på godstransporter i två kommittémotioner om sjöfart respektive åkerinäringen. Sjöfarten är ett transportmedel med goda framtidsutsikter. Den är energieffektiv och kan vara miljövänlig. har arbetat för bättre villkor för den svenska handelsflottan, bl.a. det nettostödssystem som den nuvarande regeringen efter lång betänketid lyckats införa. Hamnarna är av utomordentlig betydelse för transportnäring och ekonomi i stort. av den svenska utrikeshandeln går genom hamnarna. Sjöfartens infrastruktur är en nationell angelägenhet även om den inte mer än i undantagsfall är skattefinansierad. Precis som flyget betalas sjöfartens infrastruktur av dess användare via hamn- och farledsavgifter. Hamnväsendet har alltmer marknadsanpassats. Den utvecklingen är positiv, men det är väsentligt att staten verkar för en god konkurrenssituation. Detta gäller bl.a. bestämmelserna för avfallshanteringen i hamnarna som skärpts. Det är avgörande att systemet med no-special-fee, dvs. avgiftsfri avhallshantering, upprätthålls. Den svenska kustsjöfarten och Vänersjöfarten behöver ges bättre villkor. Det är väsentligt att infrastrukturella förutsättningar finns för att utveckla Vänersjöfarten. Standarden på utgör en sådan förutsättning. Staten bör garantera fortsatt drift av kanalen och tillse att nödvändiga underhållsarbeten kommer till stånd. har motsvarande betydelse för Mälarsjöfarten. Isbrytningen bekostas med hjälp av avgifter. Ett krav som ofta framförts är att isbrytningen borde ses som en regional fråga och bekostas över statsbudgeten. vill göra detta till en internationell fråga. Regeringen bör pröva att finansiera isbrytningen med hjälp av EU-medel. Motivet är de transportnackdelar som framför allt och drabbas av på grund av de besvärliga vinterförhållandena. 16.1En planeringsram för sjöfartens infrastruktur anser att statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka en del av kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. Det av administrerade farledssystemet kan inte helt ut finansieras med avgifter. Staten har ett ansvar att stödja regionala satsningar och tillse att de stora godsstråken som utgör möjliga alternativ till vägtrafiken också blir kommersiellt gångbara alternativ. Ersättning utgår i form av anslagsmedel till viss kanaltrafik m.m.. Av riksintresse är, förutom ovan nämnda kanaler och andra farleder, också säkerheten och tillgängligheten i hamn. Ett avtal har slutits om en gemensam finansiering av investeringar i farleder till och från hamn. Statens del av finansieringen uppgår till , vilket ska täckas av egna medel och lån. För att utveckla sjöfarten genom en förbättrad infrastruktur anser att planering för 20042015 bör ha sin utgångspunkt i att statliga anslagsmedel avsätts för investeringar i farleder. anser att bör avsättas för detta ändamål i ett nytt anslag. politik på området utvecklas vidare i riksdagsmotionen Sjöfarten. En väl fungerande luftfart spelar en betydande roll för ekonomiska och sociala utveckling. Den är nödvändig för vårt lands förmåga att bygga upp en kraftfull exportindustri likaväl som den är förutsättning för en framgångsrik regionalpolitik. Flygets utveckling har åter tagit fart efter den nedgång i resande som blivit följden av terrorattackerna . Flyget är ett av de säkraste transportmedlen. Trots det får vi tyvärr räkna med att det även kommer att ske allvarliga flygolyckor runtom i världen som genom den uppmärksamhet de skapar tillfälligt bromsar tillväxten inom flygtrafiken. Säkerhetsarbetet behöver därför intensifieras på såväl nationell som internationell nivå. Framför allt finns på europeisk nivå förutsättningar att med gemensamma regelverk skapa det gemensamma luftrum som ännu saknas. måste vara pådrivande i denna fråga. 17.1Nej till skatt på flygresor I budgetpropositionen föreslår regeringen en särskild skatt på flygresor. anser att detta förslag är ovanligt olämpligt. är ett förhållandevis vidsträckt land. Många industrier är beroende av att kunna låta personal resa till och från städer i som ligger långt ifrån storstäderna. Förslaget innebär ett dråpslag för näringslivet och är dessutom inte färdigberett av regeringen. I skattepolitiska riksdagsmotion föreslås att avvisar förslaget om skatt på flygresor. Det är en viktig princip att en produkts eller tjänsts miljöpåverkan ska reflekteras i priset. Dessvärre återfinns inte principen när det gäller internationella transporter av olika slag, till exempel för flygbränsle. För att främja miljömässigt hållbara flygtransporter anser att skall verka för en global överenskommelse om ekonomiska styrmedel på koldioxidutsläpp. Att ensidigt införa en flygskatt i snedvrider dock enbart konkurrensen. var först i med att avreglera den inrikes flygmarknaden. Resultatet av detta är naturligtvis att flygsektorn tvingats höja sin produktivitet och därmed öka sin konkurrenskraft, inte minst internationellt. Detta har skett i stort sett utan negativa regionala konsekvenser. När avregleringen nu med ökad kraft genomförs i och globalt är den förbättrade konkurrenskraften en tillgång för de Sverigebaserade flygbolagen. Det är viktigt att de privata och kommunala alternativ som växer fram inom flyget får samma förutsättningar som att agera. Inrättandet av en fristående luftfartsinspektionen bör kunna bidra till att alla aktörer på marknaden kan granskas utifrån samma förutsättningar. Ur konkurrenssynpunkt behöver staten också se över sitt ägande i SAS. Företaget är verksamt på en marknad som drivs på affärsmässiga grunder. har svårt att finna några skäl till statens ägarengagemang. Vår principiella syn är att staten inte bör äga företag som är verksamma på en avreglerad marknad, undantag kan göras om det finns synnerliga skäl. Det är olyckligt att staten både beslutar om spelreglerna och är ägare till en av aktörerna på marknaden. För företaget och dess anställda är det utan tvivel bättre med andra ägare än staten, bl.a. med tanke på eventuella behov av kapitaltillskott. har konstaterat att den långsiktiga tillväxten i trafiken gör det nödvändigt att inte bara omorganisera flygplatsverksamheten utan också att åstadkomma ny flygplatsinfrastruktur. Flygtransportsystemets nuvarande struktur leder till att bolagen koncentrerar sin verksamhet till stora flygplatser som får utgöra nav för verksamheten. Trafikstockningarna uppstår kring huvudflygplatserna med försvårad flygtrafikledning som följd. Internationellt finns en tendens att begränsa anläggningen av nya flygplatser och i stället rationalisera flygtrafiken via nya bestämmelser för flygledningen och större flygplan. Som konstaterat uppstår då risken att en viktig kundgrupp blir åsidosatt, nämligen de som flyger regionalt till destinationer som inte trafikeras av snabbtåg. Enligt kommissionens bedömning står det klart att de politiska beslutsfattarna i längden inte kommer att kunna undvika att ta ställning för en ökning av antalet landningsbanor och flygplatser eftersom det rör sig om långsiktiga investeringar som kräver en noggrann planering. För del rör de angelägna men komplicerade politiska besluten framför allt . Det handlar dels om fortsatta utbyggnad, dels om den ytterligare flygplatskapacitet som måste skapas närmare genom en framtida avveckling av . Tyvärr har regeringens agerande i denna fråga uppvisat stora brister. tredje landningsbana har öppnats för trafik. För att kunna möta den ökade efterfrågan på flygkapacitet är det väsentligt att ges goda möjligheter att ta fram planeringsunderlag för ytterligare bankapacitet. kommun har i förhandlingar med visat stor öppenhet inför en fortsatt utbyggnad inom ramen för nu gällande avtal mellan staten och kommunen. Dialogen parterna emellan och informationen till allmänheten behöver dock intensifieras med inriktning mot att kan få i uppdrag att planera och bygga en fjärde bana. är rikets huvudstad och måste ha goda förbindelser, däribland en lokal flygplats. fungerar på detta sätt, men dess styrka är också dess största svaghet. Närheten till ger buller, utsläpp och en ökad olycksrisk, men ett realistiskt alternativ finns inte. har ett avtal som löper ut . På grund av regeringens bristande handlingskraft kan dock detta komma att förlängas i brist på alternativ flygplatskapacitet. Framför allt är det affärsflyget till och från som hotas när en lämplig framtida flygplats saknas. Detta får stora indirekta konsekvenser eftersom det är för näringslivet som affärsflyget är av mycket stor betydelse. Tillväxten i regionen i sin helhet kommer att hämmas. Det är också i sig viktigt att ett alternativ finns till . Det skapar konkurrens vad gäller start- och landningsavgifter, vilket inte minst gynnar mindre bolag som flyger nationellt och internationellt. och staten genom slöt 1994 ett avtal som förelade att begränsa trafiken med tyngre flygplan på . Detta avtal omförhandlades med inriktning mot att ge affärsflyget möjlighet att expandera som det totala antalet starter och landningar minskar. gäller avtalet till 2011. Transportpolitiken måste dock inriktas mot att avvecklas. Avvecklandet av kräver en ny flygplats. Hur den socialdemokratiska regeringen ser på avveckling är dock höljt i dunkel. Regeringen har givit den parlamentariska kommittén Stockholmsberedningen i uppdrag att lämna förslag på hur flygplatskapaciteten i kan tillgodoses vid befintliga flygplatser. Stockholmsberedningen konstaterar i SOU 2003:33 att en tillräcklig flygplatskapacitet i inte kan nås efter 2011 om då läggs ner och bebyggts med bostäder. Tillräcklig kapacitet kan bara nås om får vara kvar, vilket Stockholmsberedningen menar att det saknas politiska förutsättningar för i . Stockholmsberedningen föreslår att regeringen uppdrar åt en särskild kommission att om möjligt föreslå en citynära flygplats för huvuddelen av Brommaflyget. Arbetet måste enligt beredningen ske så snabbt att en ny flygplats kan tas i bruk senast före utgången av . anser att bör tillkännage att regeringen måste vidta åtgärder för att långsiktigt trygga flygplatskapaciteten i . Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för människor som bor på landsbygden. Att posten fungerar är naturligtvis en absolut grundförutsättning. Många hushåll och företagare på glesbygden har dock drabbats av Postens indragningar. arbetar med en översyn av postutdelningen som på sina håll slår väldigt hårt. Vanligt förekommande är att av besparingsskäl upphör med utdelningen för permanentboende och i stället tvångsförflyttar deras postlådor . erbjuder sig att fortsätta utdelningen som tidigare mot betalning. Det kallas hämta-lämna-service och kostar 12502500kr . Det är helt orimlig att privatpersoner ska behöva betala 20000 till 30000kr för något som borde vara en självklar samhällsfunktion för alla medborgare. hänvisar till Post- och () gällande riktlinjer och tänker inte ändra sina besparingsåtgärder. Ett grundfel i dessa riktlinjer är att de tillåter Posten att få ha så stora skillnader i samhällsviktig infrastruktur mellan glesbygd och tätort. föreslår att tillkännager för regeringen att PTS riktlinjer ska ses över för att förhindra försämringen av postservicen i glesbygd. 19IT och elektronisk kommunikation IT-politik har utvecklats i sin helhet i tidigare egna riksdagsmotioner och tillsammans med övriga partier inom i samband med IT-proposition. Föreliggande motion begränsar sig till några områden inom IT-utvecklingen som särskilt vill uppmärksamma. 19.1Konkurrensen på fast telefoni Den avreglerade telefonimarknaden har betytt oerhört mycket för utveckling . Alla parter på telemarknaden har tjänat på konkurrensutsättningen och etableringen av flera mobiltelefonioperatörer i . Många teleoperatörer har gett sig in på marknaden för fastnätstelefoni och konkurrerar med Sonera, som äger och kontrollerar i princip alla accessnät. Tyvärr innebär detta ensidiga ägande att konkurrensen är bristfällig. gäller EU-förordningen om lika tillträde till accessnätet, men i och med höga avgifter för operatörer som vill ha tillträde till nätet finns risken att konkurrensen inte fungerar på tillfredsställande sätt. () har till uppgift att bevaka denna typ av frågor. Den kritik tidigare framfört kvarstår, då det fortfarande finns klagomål från övriga operatörer om att det är både dyrt och svårt att få tillgång till accessnätet. Även det faktum att många kunder som bytt teleoperatör tvingas ha två fakturor gör att konkurrensen inte fungerar tillfredsställande. Regeringen måste uppmärksamma dessa problem och ge PTS de verktyg som behövs för att ingripa. har efterlyst en tydligare ledning från regeringen för att samordna och påskynda bättre IT-tjänster från myndigheter till medborgarna. Den s.k. 24-timmarsmyndigheten är en god tanke, men regeringen har misslyckats med att förverkliga den. Regeringen har försummat informationsteknikens möjligheter för att stärka demokratin. Inte heller har tillräcklig kraft lagts på att minska den digitala klyftan då många lämnas utanför IT-samhället. har tidigare föreslagit regeringen inrätta en IT-samordnare enligt den engelska modellen e-envoy. har i rapporten styr den elektroniska förvaltningen? granskat regeringens och myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning. Vid granskningen har man funnit att elektroniska tjänster som i första hand medför nytta för medborgare och företag inte prioriterats. Myndigheterna har främst satsat på enklare informationstjänster som ger ökad intern kostnadseffektivitet. Avancerade interaktiva e-tjänster är fortfarande relativt ovanliga. Rapportens slutsats är att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning har varit otydlig och att bättre förutsättningar behövs för myndigheternas utveckling av e-tjänster. bedömer också att fått mycket begränsad information från regeringen beträffande den faktiska utvecklingen av e-förvaltningen. ser fortfarande ett stort behov av förbättrad samordning och föreslår att regeringen inrättar en nationell IT-samordnare. har noga prövat möjligheten att reducera de anslag som är relaterade till administration. Vi föreslår vad vi menar vara en välavvägd reducering om sammanlagt av anslagen till , , , samt av anslaget 36:14 . Skånberg (kd) von der Esch (kd)