mot · GS02Fi16 · 2005-05-02 00:00:00 — En bieffekt i sammanhanget är att vår inkomstskattereform stärker de kommunala skattebaserna med , någonting som återkommer under kapitel 8.1. Tabell över inkomstskattesänkningar, effekter för offentlig sektor . Rabatter istället för avdrag Dessa inkomstskattesänkningar når framförallt dem med låga och normala inkomster vilket framgår av Tabell 3 nedan. En person med i månadslön ökar i genomsnitt sin disponibla inkomst med ca som även marginalskatten sänks. politik syftar till att stärka självbestämmandet för dem med låga och normala inkomster, så att man kan klara sig på sin lön. vill vi göra det lönsamt att gå från bidragsberoende till arbete. skattereform klarar båda delarna. Förändrad genomsnittlig nettoinkomst per decil av arbetsavdraget och införande av skatterabatter istället 2006, kronor. Decilgränser, kronor (avser bruttoinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor Procent av den totala förändringen av inkomsterna Den oroväckande tendensen att människor tvingas från hus och hem på grund av galopperande taxeringsvärden riskerar att tillta när den nya fastighetstaxeringen börjar slå igenom med kraftigt ökade taxeringsvärden och därmed höjda skatter för helt vanliga människor. menar att den nuvarande fastighetstaxeringen är ett virrvarr av olika ad hoc-regler som sammantaget ger ett oöverskådligt lapptäcke. Den socialdemokratiska regeringen genomför hellre kortsiktiga och ogenomtänkta begränsningsregler än att se över hela systemet i syfte att kunna få en rättvis och hållbar fastighetsskatt. förslag leder till en mer hållbar och rättvis fastighetstaxering. vill genomföra åtgärder i syfte att lindra beskattningen av fastigheter. förespråkar en modell där taxeringsvärdena bestäms genom en medianvärdesmodell där extremvärden inte räknas med. Ett tak ska införas på tomtvärden på för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Uttagsprocent för fastighetsskatt på småhus ska sänkas till och ytterligare till . sänker också fastighetsskatten för flerfamiljbostäder i syfte att få ner boendekostnaderna för dem som bor i hyreshus eller bostadsrätter. Skatten sänks från till . Förmögenhetsskatten, som vi återkommer till under kapitel 7.1.2, är till stor del en beskattning av fastigheter. Många normalinkomsttagare har av skattemyndigheter blivit klassificerade som förmögna därför att taxeringsvärdena på deras villor har rusat i höjden, och därmed blir beskattningen dubbel när såväl fastighets- som förmögenhetsskatt blir kännbara pålagor. Förmögenhetsskatten ska avskaffas, halverar den . Miljöinvesteringar i fastigheter leder ofta till höjda taxeringsvärden och därmed bestraffning i form av högre fastighetsskatt. Detta bör åtgärdas. För att finansiera åtgärderna vill vi höja reavinstbeskattningen från till samt begränsa uppskovsavdragen så att av vinsten beskattas vid ett bostadsbyte. Dessutom vill vi höja stämpelskatten från nuvarande till . Inriktningen är att den löpande beskattningen av privatbostäder ska minskas betydligt och att man istället inriktar sig på att beskatta vid försäljning när en eventuell värdeökning finns realiserad. Totalt sett ska dock skatterna på privatbostäder sänkas. 7Ge företagen bättre villkor En politik där det lönar sig att arbeta måste kompletteras med en politik för fler jobb i nya och växande företag. dröm är ett företagsamt samhälle där det är lika naturligt att starta och driva företag som att vara anställd. Såär det inte i dagens socialdemokratiskt styrda samhälle. För att förverkliga drömmen om ett företagsamt krävs det tydliga åtgärder som utgår från en helt annan syn på företagare och deras verksamheter. Bättre villkor för företagen uppnås genom att göra det möjligt för alla att starta företag, ta bort snedvridande skatteregler, göra det lättare att anställa människor, stimulera nya tillväxtområden, öka tryggheten som företagare och garantera goda kommunikationer. Nya växande företag behöver en trygg arbetskraftsförsörjning vilket underlättas med satsningar på utbildning, forskning och genom att underlätta för de nya svenskarna att komma in på arbetsmarknaden i större utsträckning än vad som sker . 7.1Gör det möjligt för alla att starta företag - förbättra tillgången på kapital Det måste bli möjligt att starta företag - för alla! Det ska vara idéns bärkraft som avgör om den kan omsättas till ett företag. sätter ofta tillgången på kapital stopp för goda idéer. Detta drabbar särskilt grupper med lite eget kapital, som kvinnor, ungdomar och invandrare. anser därför att man ska skattefritt kunna spara till ett startkapital och ha möjlighet att göra avdrag för riskkapital som man sätter in i det egna företaget. Förmögenhetsskatten är, liksom skattereglerna kring fåmansbolag (3:12-reglerna), mycket skadlig eftersom den i mycket stor utsträckning påverkar människors beteenden. Vissa har till och med kallat skatten för frivillig eftersom möjligheterna att slippa undan skatten är legio. Förmögenhetsskatten diskriminerar inhemska ägare, försvårar för nya företag att kunna få tillgång till riskkapital och har orsakat enväsentlig kapitalflykt från . Centerpartietsinställning är att skatten ska avskaffas, och halverar vi förmögenhetsskatten från till . 7.1.3Öka möjligheterna till avsättning i periodiseringsfonder Tillväxt och investeringar i små och medelstora företag behöver stimuleras genom bättre tillgång till riskvilligt kapital. En möjlig väg är att öka avsättningsmöjligheterna till obeskattat kapital, de s.k. periodiseringsfonderna, för dessa företag. Särskilda problem finns för nystartade företag med nyutveckling och innovationer i sin affärsidé. Detta är två exempel av flera som behöver belysas och åtgärdas för att förbättra företagsklimatet och stimulera till nyföretagande och utveckling. 7.2Gör det lättare att anställa Det måste vara lätt och lönsamt att öka antalet anställda i sitt företag. Regelverk och skatter leder till att investeringar snarare inriktas på att minska arbetsstyrkan än att öka den. 7.2.1Inför halverad arbetsgivaravgift för den först anställda/soloföretagaren Genom en generell nedsättning av arbetsgivaravgiften på lönesumman i alla företagsformer bibehåller man en subventionerad grundnivå. 7.2.2Halvera arbetsgivaravgiften för nyanställda Genom att halvera arbetsgivaravgiften för den nyanställda minskas tröskeln för den företagare som funderar på att anställa och som använder sig av övertid och tillfälliga lösningar. Effekten för staten blir mycket stor. Vårt exempel visar att en person med en lön på 20 000 ger en inkomstförstärkning till staten om när hon går från arbetslöshet till arbete. Effekter av att en arbetslös person med genomsnittlig arbetslöshetsersättning erbjuds anställning i privat sektor med reducerad arbetsgivaravgift och en lön på . De som får anställning i privat sektor Minskade utgifter för arbetslöshetsersättning/netto Skatteintäkter för de nya jobben Summa effekt för offentlig sektor Finansiering av båda förslagen ovan sker i sin helhet inom nuvarande nedsättningsvolym på . Vi föreslår att skatterabatten endast gäller anställningar i näringslivet. 7.2.3Fortsatt halvering av arbetsgivaravgiften i stödområden För att stimulera företagandet i regioner som drabbats hårt vid nedläggning av statlig och privat verksamhet vill fortsätta att värna halveringen av arbetsgivaravgiften i dessa regioner. Fler företag som ger tillväxt och framtidstro i dessa regioner är en bättre lösning än bidrag. stöder dessutom förslaget om en utökad möjlighet till regional nedsättning av arbetsgivaravgifter för regioner med färre än åtta invånare per kvadratkilometer. Förslaget diskuteras i inför den kommande programperioden med start . 7.2.4Det måste vara tryggt att anställa nya medarbetare De nya reglerna för företagens sjuklöneansvar innebär större risker för framförallt små företag. Bara med de nya reglerna kan vi se att människor med en sjukdomshistoria har fått det ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det beror på att företagare tvingas sortera bort potentiella sjukdomsfall eftersom ett par långtidssjuka anställda effektivt kan radera ut ett företags vinst. förespråkar ett sjuklöneförslag som bygger på att företagen får ansvar för samma antal sjukdagar som de har anställda, upp till maximalt 30. Den besparing som blir följden av förslaget växlas mot sänkta arbetsgivaravgifter. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften sänks för alla arbetsgivare motsvarande ett sjuklöneansvar . Detta ger en extra stimulans till småföretagen som får både sänkt arbetsgivaravgift och minskat sjuklöneansvar. Detta förslag kommer att drastiskt minska de risker framförallt småföretagare har av att nyanställa. I är det betydligt färre kvinnor än män som driver företag. Kvinnor äger mindre än en femtedel av landets företagskapital och är i klar minoritet på ledande poster i alla branscher och storlekar på företag. För att skapa fler jobb måste kvinnors kreativitet och entreprenörskap prioriteras. Kvinnorna vinner påökad mångfald i offentlig sektor. Om vi tillåter privata alternativ öppnas möjligheter att starta företag inom det område som kvinnor i huvudsak arbetar inom. Det finns flera exempel på kvinnor som gått från att vara kommun- och landstingsanställda till att bli egenföretagare och lyckats med att skapa mycket bra vård och omsorg, i många fall bättre än vad det offentliga lyckats med. Även de kvinnor som inte är intresserade av att starta ett företag blir vinnare. Med fler arbetsgivare inom den offentliga verksamheten ökar konkurrensen både när det gäller verksamhet och mängden arbetsgivare. Det skulle leda både till högre löner och till ökad trivsel på arbetet. 7.3.2Uppvärdera den hushållsnära sektorn Som redan har konstaterats är det många personer i arbetsför ålder som inte går till arbetet en normal arbetsdag. Trots detta finns det många arbetsuppgifter som inte blir gjorda, som exempelvis städning, fönsterputs och liknande tjänster. De höga inkomstskatterna gör att skattekilarna, dvs. skillnaden mellan vad arbetsgivaren betalar i lön och skatt och vad arbetstagaren får ut efter skatt, är för höga. Antingen kommer tjänsterna inte att utföras eller också sker betalningen svart. Erfarenheterna från och hushållsavdrag är överlag mycket goda, och föreslår att ett liknande avdrag ska införas i . Fördelarna är många då familjer på ett enkelt och billigt sätt kan få hjälp med de sysslor som annars inte blir utförda. Avdraget kommer också att underlätta för exempelvis småbarnsföräldrar som vill göra karriär. leder det till att en del grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden kan få in en fot och därefter göra karriär. föreslår att en skattereduktion på av arbetskraftskostnaden inklusive moms införs, en reform som uppskattas kosta ca . Det svenska jord- och skogsbruket utgör en viktig länk i omställningen av energi- och transportsystemen. Det finns en stor potential för att genom produktion och vidareförädling utveckla nya marknader för bioråvaror. Lönsamheten hos de svenska lantbruksföretagen är låg och utvecklingen är skrämmande. En förutsättning för återväxt och nyinvestering är att det går att få lönsamhet i sin verksamhet. Utan lönsamhet riskerar vi att den småskaliga jordbruksnäringen kommer att dö ut. Småföretagarna är livskraften i vårt samhälle, de har en nyckelroll i att skapa tillväxt. För att nå drömmen om tillväxt i hela landet krävs ett livskraftigt jord- och skogsbruk. av sysselsättningen i landet har jordbruket som grund, om man inkluderar skogsbruket. Även om basen i jordbruket också kommer att vara livsmedelsproduktion finns det stora möjligheter att producera för andra ändamål som exempelvis bioenergiråvara. driver på för en omställning av den svenska drivmedelssektorn i förhoppning att skapa tillväxt inom miljöteknikområdet och ta tillvara den svenska kapaciteten hos de gröna näringarna. Skogen är en av våra viktigaste exportnäringar och bidrar med till handelsbalans. Därför är ett hållbart skogsbruk en förutsättning för ekonomisk tillväxt. Näringen måste därför fortsätta att utvecklas. I en hållbar utveckling av energisektorn spelar skogen som källa för biobränslen en alltmer betydande roll. och övriga EU-länder har en fantastisk möjlighet att utvecklas till ledande industriländer på den globala marknaden inom ett område som har mycket stor tillväxtpotential. Allt talar därför för att EU genom ett aktivt arbete för utveckling av modern, uthållig energiproduktion kan bidra till en världsordning som ger ökad ekonomisk rättvisa, bättre miljö, långsiktigt hållbara förutsättningar för tillväxt och välstånd och en säkrare värld. Vår vision om en miljödriven hållbar tillväxt kräver nytänkande och kraftfulla ekonomiska styrmedel, som komplement till en förenklad och tydlig lagstiftning. Forskning och teknikutveckling måste tas tillvara för att vi i ska kunna förbättra vår position på världsmarknaden för miljöteknik. Vi måste ha ett företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom miljö- och energiområdet. Det skapar långsiktig ekonomisk tillväxt och förutsättningar för att miljöteknik och miljökunnande kan utvecklas och stärkas som exportvara. Det är hög tid att bryta oljeberoendet! En omställning till ett hållbart energisystem är nödvändigt av miljöskäl, men även av tunga ekonomiska och säkerhetspolitiska skäl. Oljereserverna minskar som behovet av olja ökar, vilket leder till stigande priser och växande miljöproblem. vill se en miljö- och energipolitik som gör världsledande inom den nya tekniken. För att nå det måste vi driva på omställningen till ett fossilfritt samhälle. De satsningar som vi gör på alternativa bränslen skapar både miljönytta och tillväxt i . Det finns goda förutsättningar för att öka vår inhemska produktion och minska vårt importberoende av förnybara bränslen. Outnyttjad kapacitet på svenska åkrar och i skogen kan användas för inhemsk produktion av förnybara bränslen. Självförsörjning bidrar till teknikutveckling som i sin tur kan leda till exportmöjligheter. presenterade i motionen "Byt bränsle i tanken" ett kraftfullt paket för en övergång till förnybara bränslen. Paketet innehöll bl.a. en bortre parentes för nytillverkade fordon som enbart drivs på förnybara bränslen, sänkta skatter på förnybara drivmedel, stimulanser för både företag och privatpersoner för inköp av miljöbilar samt forskningsmedel riktade mot alternativa drivmedel. Denna satsning har vi nu kompletterat så att den totala satsningen på forskning och utveckling kring alternativa energislag och bränslen uppgår till 740 respektive vilket anslås under utgiftsområde 20. 7.4Ta bort snedvridande skatteregler Det nuvarande systemet för beskattning av fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, är mycket skadliga för ekonomiska utveckling av flera skäl. En av anledningarna är att reglerna helt enkelt är svårbegripliga. Skatter ska vara enkla, förutsägbara och genomskinliga. Fåmansbolagsreglerna är motsatsen till sin karaktär. Huvudregeln är att skatter helst inte ska påverka människors beteenden. Ett av problemen med 3:12-reglerna är att framgångsrika företagare som ser sitt företag växa kommer att få en stor del av sin vinst beskattad som inkomst av tjänst och inte som inkomst av kapital. Om en person väljer att satsa lika stora summor pengar i två identiska företag beskattas vinsten från det egna företaget med en dubbelt så hög skattesats, enbart därför att personen ifråga råkar vara delägare. Skattesystemet bestraffar dem som tror på den egna affärsidén. För är detta oacceptabelt. Initiativrikedom och entreprenörskap ska löna sig. En driftig företagare som arbetar hårt och som lyckas i sin verksamhet ska belönas, inte tuktas. föreslår därför att en modell som bygger på beskattat eget kapital, och som har föreslagits i utredningen av småföretagare (2002:52), ska införas. Med denna modell kommer hänsyn att tas till allt arbetande kapital i företaget. Underlaget för hur det kapitalbeskattade utrymmet vid utdelning och kapitalvinst ska uppskattas kommer då att genomföras på ett mer rättvist, rimligt och tillväxtfrämjande sätt. I utredningens förslag av tillskjutet kapital, av obeskattat kapital och av obeskattade avsättningar ligga till grund för vad som räknas som kapitalinkomst, dvs. den del av företagets vinst som räknas som kapitalinkomst och inte som inkomst av tjänst. Detta skiljer sig markant från dagens system där kapitalunderlaget i princip utgörs av anskaffningsutgiften för aktien. Vi föreslår också att den s.k. klyvningsräntan, som kan ses som företagarens riskpremie, ska höjas till utöver statslåneräntan. Modellen kommer att ge småföretagare möjlighet att växa och bli lönsamma. För att ska bli mer företagsamt är denna reform mycket viktig. 7.4.2Gör skatter inom jordbruket konkurrensneutrala Företagaren inom jordbrukssektorn är utsatt för en mycket stark konkurrens. Vi menar att konkurrensen i grunden är bra eftersom det ger konsumenter valfrihet som priserna pressas. Detta förutsätter dock att konkurrensen sker på lika villkor, vilket tyvärr inte är fallet . De svenska jordbrukarna har sämre villkor med hög dieselskatt, avgifter på handelsgödsel och EU-stöd som antingen inte plockas hem eller kraftigt försenas. föreslår sänkt dieselskatt till en krona per liter samt avskaffad skatt på handelsgödsel i syfte att stärka konkurrenskraften inom svensk livsmedelsproduktion. har tillsammans med Alliansen anslagit 2006 och mer än regeringen för att öka forskningen i . Framförallt vill vi öka den fria forskningen, men också förbättra möjligheten att kommersialisera våra forskningsresultat, något som är dokumenterat dåligt på. För att stimulera kommersialiseringen bör staten gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar. Vi vill se ett belöningssystem genom "vinstdelningspaket" i vilka forskaren erbjuds royalties, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Universitet och högskolor som knoppar av framgångsrika företag ska få högre anslag till sin forskningsverksamhet. Högskolorna bör även få en vinstandel. En viss del av forskningsresurserna ska gå till behovsmotiverad forskning. Utökade resurser behöver ges till innovationsforskning. Forskare ska erbjudas möjligheten att förhandla bort rättigheter som anges i lärarundantaget mot att lärosätet aktivt arbetar med att marknadsföra och patentsöka forskarens resultat. Den svenska forskningen kan spela en central roll för utvecklingen av det svenska innovationssystemet och näringslivets konkurrenskraft. Samarbetet mellan lärosäten, finansiärer och företag har visserligen ökat . I många delar av landet fungerar det bra, men framgångar skulle kunna uppnås i alla delar av landet. Den så kallade tredje uppgiften, samarbetet med det omgivande samhället, måste över huvud taget prioriteras mer än . Att göra högskolornas forskning och utbildning mer tillgänglig för de mindre företagen är en prioriterad uppgift. En framgångsrik kommersialisering av forskningsresultaten kräver både den enskilda forskarens och högskolans aktiva medverkan. Incitamenten till detta har i , till skillnad från till exempel , varit svaga. Forskaren får helt enkelt inte tillräckligt mycket tillbaka i handen för de personliga resurser i form av tid och pengar som riskeras. Inte heller högskolan tjänar tillräckligt på att arbeta utåtriktat på detta sätt. 7.6Kommunikationer - en förutsättning för arbete och tillväxt anser att vi i ska ha möjlighet att förflytta oss och kommunicera på ett modernt sätt oavsett om vi bor i stad eller på landsbygd. Statens ansvar är att se till att dess medborgare får tillgång till goda kommunikationer, både digitala och traditionella. I annat fall riskerar investeringar och nyetableringar att utebli. Det är en förödande utveckling om privata satsningar och företagande går om intet på grund av ett bristfälligt transportsystem. Socialdemokraterna presenterade tillsammans med och för mindre än stora planer med satsningar på på kommunikationer och infrastruktur. Planerna håller inte och löften skjuts . Hur ska regioner, kommuner, företag och privatpersoner kunna planera när de får leva med osäkerheten i regeringens politik. Den ryckighet och de omkastningar som präglar trafik- och infrastrukturplaneringen är helt enkelt oacceptabel och stämmer inte alls överens med den hållfasthet och långsiktighet som är nödvändig inom transportsektorn. Transportsystemet är en förutsättning för tillväxt och en god ekonomi. Utan att varor flyttas kan ingen handel ske. Därför kan förbättrade transporter vara nyckeln till nya jobb och den tillväxt i ekonomin som så många ser fram emot. I dagens korkas många transportvägar igen av för mycket trafik. Orsaken är ofta en dålig infrastruktur och resultatet blir lika förödande varje gång - ekonomiska kostnader, ökad olycksrisk och miljöförstöring. anser att vi måste arbeta för en betydligt förbättrad infrastruktur i hela EU. Då slipper vi onödiga påfrestningar på miljön, vi klarar den ökande takten i utbyte av varor och tjänster och vi har betydligt större möjligheter att nå upp till målen i . Syftet att få fler människor i arbete är att frigöra resurser till en gemensam trygg välfärd värd namnet. lägger förslag för att trygga barnfamiljernas situation genom att dubbla barnbidraget då barnet är . Vi satsar mer pengar på ett offensivare folkhälsoarbete för hälsofrämjande åtgärder och för att på ett tidigt stadium stödja människor och därmed förhindra att sjukdomar utvecklas. Som ett första steg för att förbättra tillgängligheten i sjukvården föreslår , tillsammans med övriga partier i den borgerliga alliansen, en nationell vårdgaranti. För detta ändamål anslås 2006 och 1,5 miljarder . Förslaget bygger på de borgerliga partiernas gemensamma överenskommelse - En nationell vårdgaranti ger människor rätt till vård . Den nationella vårdgaranti vi föreslår syftar till att korta samtliga väntetider från patientens första kontakt med vården till dess att hon eller han är slutbehandlad. Huvudmannen har skyldighet att hänvisa patienten till någon annan vårdgivare i eller utom om vård inte kan utlovas. Vidare ska rätten till vård skrivas in i hälso- och sjukvårdslagen. En fungerande nationell vårdgaranti kräver en större mångfald av driftsformer inom den svenska sjukvården. Socialdemokraternas agerande i fråga om stopplagen visar att de saknar insikt om dessa förhållanden. har dessutom i denna budget förslag som handlar om trygga jobb i välfärdssektorn, trygghet vid ålderdom, trygghet i närmiljön, mer pengar till kvinnojourer och trygghet vid katastrofer. 8.1Trygga jobb i välfärdssektorn För att jobben i välfärdssektorn ska bli fler och kännas trygga måste spelreglerna för kommunernas ekonomi vara långsiktiga, hållbara och stabila. skattepolitik syftar till att öka självbestämmandet. Detta syftar inte bara på individer utan även på kommuner och landsting. skattereform ger tillbaka makten till kommunerna och gör det kommunala självstyret till en realitet. Med nuvarande avdrag, som grund- och reseavdrag, men även regeringens utformning av stöd till de stormdrabbade skogsägarna undandras skattebaser från kommuner och landsting. Det är tänkt att de generella statsbidragen ska kompensera kommunerna för de undandragna skattebaserna. Vi har visat att det finns åtminstone två problem med detta. För det första är de skattebaser som berövas från kommunerna större än de medel som återförs via de generella statsbidragen. För det andra kommer inte lönetillväxten kommunerna till del. När lönerna stiger ökar även skatteinkomsterna, men kommunerna kompenseras inte fullt ut av staten för detta. Med skatteförslag får kommunerna behålla sina skattebaser, och i realiteten sker en skatteväxling mellan stat och kommun där såväl generella som riktade statsbidrag till kommunerna växlas mot att kommunerna får behålla sina skatteintäkter. Detta gör att staten får minskade möjligheter att styra över kommunernas verksamheter.