mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Därigenom är höjda kommunalskatter inte en lösning på brister i vård, skola och barn- och äldreomsorg, utan tvärtom ett hot mot såväl den offentligt finansierade välfärdens kärna som den enskilda människans möjlighet att bestämma över sitt eget liv. Även om kommunsektorn som helhet nu uppvisar balans är den ekonomiska situationen långt ifrån tillfredsställande. Regeringen pekar på hur bräcklig situationen är. En kostnadsökning med en procent eller en procentenhets lägre skatteunderlagstillväxt skulle försämra resultatet i sektorn med , vilket skulle innebära nollresultat 2005 och 2006 och att sektorn återigen visar underskott 2007.44 Trots de betydande kommunalskattehöjningarna har resurstillskott till verksamheterna i huvudsak uteblivit. I såväl kommuner som landsting minskade antalet anställda . Kommunernas ansträngda ekonomiska situation har också inneburit att möjligheterna att höja lönerna för de kommunalt anställda varit begränsade. Eftersom av de anställda i kommuner och landsting är kvinnor, innebär det att möjligheterna att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor försämrats. Kommuner och landsting har klämts mellan en svag utveckling av skatteunderlaget, främst på grund av konjunkturavmattningen, och ständigt nya kostnadsdrivande krav från staten. Ett flertal reformer har varit underfinansierade. har analyserat effekten av ett antal reformer av barnomsorgen.45 De finner att den sammanlagda underfinansieringen av de reformer som genomförts är åtminstone . Underfinansieringen av reformer inom handikappomsorgen kan utifrån beräkningar av bedömas vara minst 8 miljarder.46 Ett antal andra reformer som staten genomfört torde ha varit underfinansierade. Det gäller t.ex. maxtaxan inom äldreomsorgen, som trädde i kraft , och som enligt innebar ett inkomstbortfall om mellan 1,1 och , medan angav ökningen av de generella statsbidragen i enlighet med finansieringsprincipen till . Även ersättningen för asylsökande barns rätt till förskola och skola är mindre än kommunernas kostnader för denna, av staten ålagda, verksamhet.47 Därtill kommer att staten utformat stöd till kommunerna som drivit upp kostnaderna. Det gäller t.ex. sysselsättningsstödet, som stimulerat kommunerna att öka personalkostnaderna, vilket enligt innebär en permanent kostnadshöjning. har också riktat stark kritik mot det specialdestinerade bidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem som man menar "bakbinder kommunerna", genom att det styr resursförstärkningar i skolan mot just personalförstärkningar och inte t.ex. kompetenshöjning. Vidare menar man att det straffat kommuner som redan har hög personaltäthet i skola och skolbarnsomsorg.48 Vi föreslår en inriktning på den ekonomiska politiken som skulle innebära ett resurstillskott till kommunerna utöver vad regeringen föreslår motsvarande sammanlagt under 2006-2008. Huvuddelen av våra resurstillskott kommer att ske i form av vård- och omsorgssatsningar och satsningar för höjd kvalitet i skola, utbildning och barnomsorg. Vår kultursatsning kommer också att tillföra medel till kommunsektorn. Det närmare innehållet i våra satsningar har beskrivits på annan plats. Den del av våra satsningar och besparingar som berör kommunsektorn redovisas i tabell 11.2. Våra satsningar på vård och omsorg tillför kommunsektorn . Eftersom vi säger nej till regeringens förslag till vårdgaranti och tillgänglighetspengar, utan i stället har egna förslag för att förbättra vårdens kvalitet och säkerställa att alla patienter får vård , blir nettotillskottet drygt 1-1,. Av våra sammanlagda satsningar på skola, utbildning och forskning om innebär tre fjärdedelar ett tillskott till kommunsektorn, dvs. Huvuddelen av detta tillskott sker i form av specialdestinerade statsbidrag. Våra höjda krav på pedagogiskt innehåll i förskolan och på att eleverna skall uppnå kunskapsmålen vid vissa "kontrollstationer" kan förväntas leda till ökade kostnader för kommunerna som kompenseras genom en höjning av det generella statsbidraget. En motsvarande förändring av kostnadsutjämningssystemet sker för att ta hänsyn till förväntade kostnadsökningar i skola och förskola. Vi accepterar regeringens satsningar på personalförstärkning i skola och fritidshem, respektive i förskolan, men anser att dessa bidrag bör ges som generella bidrag till kommunerna, inte som specialdestinerade bidrag. Vi föreslår, till skillnad från i vår motion med anledning av budgetpropositionen 2005, ingen förändring av maxtaxan i barnomsorgen. Vi föreslår också ett höjt högkostnadsbelopp för öppen sjukvård till . Denna höjning är främst motiverad av att den möjliggör för landstingen att bättre styra vårdutnyttjandet och på så vis använda sina resurser effektivare till att ge vård till dem som bäst behöver den. har påpekat att ökad möjlighet att använda avgifter för detta syfte är av central betydelse för att kunna slå vakt om en hög kvalitet i den offentligfinansierade välfärden i framtiden.49 Det ger dock en direkt effekt i form av ökade avgiftsintäkter för landstingen om , som vi anser bör gå direkt till vården. Vi minskar alltså inte statsbidraget till kommunsektorn för att neutralisera dessa ökade avgiftsintäkter. Den indirekta effekten, dvs. den effektivitetsvinst som ökade avgifter ger upphov till, är enligt en konservativ beräkning 3,per år.50 Sammanlagt beräknas alltså det höjda högkostnadsbeloppet tillföra vården . Vi har i vår motion med anledning av regeringens proposition 2003/04:155 Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (motion 2003/04:Fi46) föreslagit ett antal förändringar av det kommunala utjämningssystemet som måste genomföras. Kostnaden för detta är , som tillförs kommunsektorn. Vi höjer också det generella statsbidraget med . Utöver regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar, som vi avvisar med hänvisning till våra egna förslag på området, avvisar vi också regeringens sysselsättningsstöd och gör besparingar på bidraget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting samt det riktade stödet till vuxenutbildning. Tabell 11.2 Effekter på kommunsektorn Bidrag till psykiatri och social psykiatri Åtgärder för att säkra sjukvårdens kvalitet Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Särskilda insatser för arbetshandikappade Skola, utbildning och barnomsorg Ökade bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Satsning på pedagogisk förskola Ökade resurser för att klara "kontrollstationer" Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till regionala museer Höjt högkostnadsskydd till , statisk effekt Övriga förändringar av UO25, Anslag 48:1 Minskning av bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Nej till regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar Nej till regeringens sysselsättningsstöd Minskat anslag till vuxenutbildning (regeringens riktade stöd till vuxenutbildning) Höjt högkostnadsskydd till , dynamisk effekt Flera av våra skatte- och besparingsförslag påverkar kommunsektorn. Det gäller främst arbetsavdraget och minskningar av de beskattade transfereringarna till hushållen som minskar de kommunala skatteintäkterna. Vi kompenserar varje enskild kommun och landsting fullt ut för dessa förändringar i enlighet med finansieringsprincipen. I de tabeller som redovisas har besparingarna angivits med hänsyn tagen till den kompensation som utgår till kommunerna. Beloppen utgör alltså nettobesparingar för den offentliga sektorn. 11.3Effekter av moderat politik på sysselsättning och välfärd kommer behovet av arbetskraft att öka. Den demografiska utvecklingen innebär att antalet äldre ökar som den arbetande delen av befolkningen minskar. För att inte kraven på dem som arbetar skall bli orimliga och om vi inte skall tvingas ge avkall på kvaliteten i vården, skolan och tryggheten måste arbetskraften öka. Redan i det korta perspektivet måste sysselsättningen stiga för att inte gröpa ur värdet av pensionerna. Den svaga sysselsättningsutvecklingen som regeringen väntar sig är inte tillräcklig för att undanröja risken för att den s.k. bromsen i pensionssystemet slår till, och därmed reducera utvecklingen av pensionerna, . Detta är allvarligt. Den ökade osäkerhet som detta medför kan dämpa aktiviteten i ekonomin och på så sätt verka självuppfyllande. Sammantaget ställer allt detta krav på att den ekonomiska politiken inriktas på att öka antalet sysselsatta och därigenom skapa resurser att möta dagens och morgondagens efterfrågan. Utbudet av arbetskraft bestäms av flera faktorer. På lång sikt styr demografiska faktorer som den inhemska befolkningstillväxten och förskjutningar i befolkningens ålderssammansättning. Utbudet påverkas också av förändringar i förvärvsfrekvensen. Vår skatte- och bidragspolitik samt politik för ökad integration kommer långsiktigt att kunna bidra till att arbetskraften ökar. Redan på kortare sikt påverkas utbudet av arbetskraft av utbytet av arbete i förhållande till att inte arbeta. Vidare påverkas utbudet av efterfrågan på arbetskraft. Till det kommer nystartsjobben som gör att den effektiva arbetskraften stiger. Förslagen som presenterats tidigare i denna motion kommer att uppmuntra till ett ökat arbetskraftsdeltagande. Arbetsavdraget i kombination med minskade marginaleffekter till följd av reformerat bostadsbidrag samt sänkta ersättningar vid frånvaro kommer att göra det betydligt mer lönsamt att lämna bidragsförsörjning och i stället arbeta. Detta gäller i synnerhet deltidsarbete. Människor som lämnar en bidragsförsörjning gör sannolikt detta stegvis, dvs. man lämnar exempelvis långtidssjukskrivning i etapper. När en person är redo att börja en återgång till arbetslivet är det viktigt att även de ekonomiska incitamenten är på plats. Det ändrade grundavdraget gör det betydligt mer lönsamt att arbeta även på deltid i förhållande till bidragsförsörjning på heltid (se tabell 11.3). Tabell 11.3 Hushållsexempel med effekter av att gå från bidragsförsörjning till arbete på halvtid Ensamstående person, som går från sjukskrivning/förtidspension till arbete på halvtid Efter skatt (s) Efter skatt (m) Förtidspension med (s)/sjukskrivning med (m) Arbete på halvtid, sjukskrivning/förtidspension på halvtid Ökad disponibel inkomst vid återgång till arbete De sänkta marginalskatterna och minskade marginaleffekterna från bostadsbidrag gör det också märkbart mer lönsamt att utöka den befintliga arbetstiden för låg- och medelinkomsttagare. Vi vill också bättre ta vara påäldres erfarenheter och förmågor. De särskilda lättnaderna för äldre gör att de som vill och kan fortsätta arbeta får ett märkbart större utbyte av detta. Höginkomsttagare får också sänkt skatt. Detta är viktigt, då det höjer värdet av att utbilda sig, vilket stimulerar till förkovran och högre produktivitet. Sammantaget kommer våra förslag att medföra att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen stiger märkbart. Därmed uppnås ett av huvudsyftena med hjälp av den politik vi förespråkar. På lång sikt bestäms sysselsättningen av hur arbetskraftsutbudet och den långsiktiga arbetslösheten ändras. Detta betyder att åtgärder som påverkar utbudet och arbetslösheten också påverkar sysselsättningen. Det finns emellertid skäl att diskutera sysselsättningen något ytterligare. Vårt förslag till sänkta skatter kommer att resultera i högre reallöner efter skatt och högre sysselsättning. Detta möjliggörs genom att skattesänkningarna även till en del medför lägre lönekostnader för företagen. Betrakta följande stiliserade, men realistiska exempel: Arbetsavdraget gör att en person som tjänar före skatt får en skattesänkning med , helt utan att löntagaren ökat sin produktivitet. I nästa löneförhandling kommer skattesänkningen att medföra något lägre lönekrav (precis som höjd skatt brukar leda till högre lönekrav). Erfarenhetsmässigt kommer en skattesänkning att medföra att lönekraven dämpas med , eller med i vårt exempel.52 Detta betyder att skattesänkningen ökar löntagarens inkomst efter skatt med och, jämfört med en situation utan skattesänkningar, med efter löneförhandlingarna53. Därtill medför skattesänkningen lägre arbetskraftskostnader, vilket stimulerar efterfrågan på arbetskraft. Arbetskraftskostnaden minskar eller vid en arbetsgivaravgift på 40 procent.54 En minskning av arbetskraftskostnaden med 3,kan väntas leda till en ökning av sysselsättningen med eller cirka 80 000 personer. Sammantaget medför sänkt skatt högre reallöner efter skatt samt påtagligt fler sysselsatta. Utöver de förslag som beskrivits ovan har vi presenterat en rad åtgärder som syftar till att påskynda och säkerställa efterfrågan på arbetskraft. Alliansens förslag om nystartsjobb kommer i kombination med utbudsförändringen att göra det påtagligt lättare för människor som varit borta länge från arbetsmarknaden att återvända. Nystartsjobben sänker arbetskraftskostnaden . Till följd av avgränsningen mot grupper med mycket svag förankring på arbetsmarknaden kommer skattesänkningen inte nämnvärt att påverka löntagarnas lönekrav. Därmed finns det starka skäl att tro att sysselsättningseffekten kan bli märkbar. Sänkta företagsskatter ökar lönsamheten och stimulerar därmed investeringar och innovationsklimatet. Det är viktigt att företag kan gå med vinst och ibland med mycket stor vinst. Av många idéer som olika entreprenörer försöker kommersialisera är det få som lyckas. Sänkta skatter för främst fåmansbolag kommer att stimulera till ökade investeringar som inte bara ersätter befintligt kapital utan också skapar fler jobb. Vi moderater föreslår betydande satsningar på olika verksamheter, främst kommunala. Dessa bedöms skapa flera jobb som en del av resurserna kommer att medföra en förskjutning av det relativa löneläget, vilket kommer att gynna kvinnor. Ett högre relativt löneläge är nödvändigt för att kunna locka fler att vilja arbeta inom dessa sektorer. Effekten på arbetsutbudet torde vara mer begränsad och bara motsvara den effekt som efterfrågan i sig ger upphov till. På lång sikt bör offentliga utgifter inte nämnvärt påverka arbetslösheten. Våra förslag innebär i korthet att: Marginalskatterna för dem som arbetar sjunker med i genomsnitt . Den genomsnittliga sänkningen av inkomstskatten för denna grupp uppgår till . I lägre inkomstskikt sjunker marginalskatten . Den genomsnittliga nettoinkomsten stiger med , för låginkomsttagare är ökningen större, (se tabell). Marginalskatten för dem som lämnar bidragsförsörjning och går till arbete sjunker med i genomsnitt lika mycket. Denna effekt integreras i analysen av bidragssänkningarna. I tabellen nedan redovisas således effekten av både sänkt skatt och sänkta ersättningsnivåer. Ersättningen i a-kassan sänks med . Ersättningen i sjukförsäkringen sänks ungefär lika mycket som a-kassan. Avdrag införs för hushållsnära tjänster. Satsningar på vård, utbildning och trygghet motsvarar i ökad offentlig konsumtion netto. Nystartsjobb, denna riktade lönesubvention, sänker arbetsgivarnas kostnader med . I tabellen nedan redovisas de samlade utbuds- och efterfrågeeffekterna av förslagen ovan.55 Vissa effekter har emellertid inte kunnat beräknas, exempelvis effekterna av integrationsprogrammet och ändrad struktur på finansieringen av a-kassan. Ett stort antal studier visar att höga marginalskatter och en hög ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till att strukturarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som är förenlig med stabil prisstegringstakt, blir högre. En sänkning av marginal- och genomsnittsskatten kommer att dämpa arbetslösheten. Det faktum att tyngdpunkten av skattesänkningarna riktas till låg- och medelinkomsttagare talar för att sysselsättningseffekten blir märkbar. En rimlig bedömning är att sänkningen av arbetskraftskostnaden genererar en efterfrågeökning på arbetskraft på . Den högre sysselsättningen väntas stimulera utbudet, vilket medför att arbetslösheten inte dämpas lika mycket. Den långsiktiga arbetslösheten bedöms sjunka . Utbudet av arbetskraft bedöms stiga med . Vi föreslår en sänkning av ersättningen med i genomsnitt och en sänkning av marginalskatten . Detta bedöms medföra att den genomsnittliga arbetslöshetsperioden minskar och . Detta motsvarar att den genomsnittliga arbetslösheten som andel av arbetskraften kan komma att minska med i storleksordningen 0,3-0,, varvid mittpunkten i detta intervall verkar vara en välavvägd bedömning. Under normala omständigheter bör en förändring av arbetslösheten av denna storleksordning motsvara en sysselsättningsökning på och en uppgång i arbetsutbudet på . Ersättningen i sjukförsäkringen sänks ungefär på samma sätt som i a-kassan. (2003) visar att en sådan sänkning bör resultera i en minskning av antalet sjukdagar med i storleksordningen . Detta motsvarar en sysselsättningsökning på cirka 1,5 respektive vid oförändrad produktivitet. På kort sikt finns det skäl att tro att ett återflöde av tidigare sjuka till kommer att medföra att arbetslösheten stiger något. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft och sysselsättning kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. bedöms utbudet stiga med eller 190 000 personer. På stiger det mer, med , vilket motsvarar 260 000 personer. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med cirka en procentenhet. Tabell 11.4 Dynamiska effekter -0,2 -0,5 -0,4 -0,4 -0,2 -0,9 -0,4 Källa: Egna beräkningar Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan, givet att produktiviteten inte förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med 0,3-0,. En ökning av produktionsnivån kan väntas stärka de offentliga finanserna med i storleksordningen av BNP. En långsiktig produktionsökning på motsvarar således en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med bortåt . Till det kommer minskade kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspension. Sammantaget bedöms högre skatteintäkter och minskade kostnader stärka de offentliga finanserna med , se tabell 11.5. En höjning av den långsiktiga tillväxten motsvarar ett ytterligare tillskott på . Tabell 11.5 Samlade dynamiska finansiella effekter (kort sikt och lång sikt) miljarder kronor -0,5 Andel av BNP 2004 Den förstärkning av de offentliga finanserna som uppkommer med moderat politik är märkbar och det strukturella sparandet med beaktande av effekterna av ändrat beteende är påtagligt högre än regeringens. I takt med att de dynamiska finansiella effekterna materialiseras är det viktigt att finanspolitiken vägs av för att förhindra att den blir för stram. 11.4Effekter på hushållens ekonomi Den viktigaste målsättningen med vårt budgetalternativ är att det skall löna sig bättre att arbeta. Det sker både genom det särskilda arbetsavdraget i den kommunala beskattningen och genom sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemet. Nedanstående tabell visar hur stor skattesänkningen blir vid olika inkomster. I tabellen har invånarna delats in tio lika stora grupper beroende på arbetsinkomst. Den första gruppen (decilen) innehåller de individer som har lägst arbetsinkomster och den tionde gruppen de individer som har högst arbetsinkomster. Att skattesänkningen blir procentuellt sett mindre i decil ett och två beror på att det nuvarande grundavdraget är gynnsammast just i dessa deciler. Att sänkningen blir procentuellt mindre i de tre högsta decilerna beror på att arbetsavdraget når sitt maximala belopp vid en arbetsinkomst på , dvs. från och med decil 8, se tabell 11.4. Tabell 11.6 Förändrad genomsnittlig nettoinkomst för individer med en arbetsinkomst större än prisbasbeloppet, av arbetsavdraget, , kronor Decilgränser, kronor (avser arbetsinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomst, i kronor och procent % av den totala förändringen av inkomsterna 0 - 104 500 3 300 (3,2) 104 501 - 158 600 7 600 (5,6) 158 601 - 198 200 10 700 (7,0) 198 201 - 227 800 12 600 (7,4) 227 801 - 252 400 13 700 (7,4) 252 401 - 277 100 14 700 (7,5) 277 101 - 306 800 15 800 (7,3) 306 801 - 348 500 16 200 (6,8) 348 501 - 441 300 16 100 (5,9) 16 000 (4,0) 12 700 (6,1) En effekt av vår politik är att de som arbetar får mer pengar kvar efter skatt medan de som enbart har försörjning från socialförsäkringar eller andra bidrag får mindre pengar kvar att leva på efter skatt. För de flesta hushåll är det dock inte fråga om antingen-eller utan om både-och. I ett hushåll med två vuxna kanske den ena arbetar heltid utan att var sjuk en enda dag medan den andra personen är arbetslös. En ensamstående person kanske arbetar heltid och är sjukskriven , osv. I de allra flesta typfall där hushållsmedlemmarna arbetar större delen av året, men är sjukskrivna eller arbetslösa under delar av det, får hushållet mer pengar kvar efter skatt med vår politik. Ensamstående kvinna med två barn, månadsinkomst , sjuk , lägenhet med månadshyra Sänkt sjuklön till och andra karensdag Två extra barnbidrag som ensamstående Förändrad disponibel inkomst efter skatt I tabellen ovan illustreras hur ekonomin förändras för en lågavlönad ensamstående kvinna med två barn med vår politik. Utgångspunkten är att hon har en månadslön på och är sjuk . Hon gynnas påtagligt av vårt arbetsavdrag och av att bostadsbidraget ersätts med ett extra barnbidrag per barn. stiger inkomstbortfallet vid sjukdom. Sammantaget stärks hennes ekonomi med . Familj med två vuxna och två barn, person 1 har månadsinkomst på och person 2 en månadsinkomst på , båda vuxna sjuka Sänkt sjuklön till och andra karensdag Förändrad disponibel inkomst efter skatt Sammanboende familjer med högre inkomst har inte bostadsbidrag och kommer heller inte i fråga för det extra barnbidrag för ensamstående och studerande som föreslår. I exemplet ovan beskrivs en familj där båda vuxna är medelinkomsttagare och sjuka i genomsnitt . Familjen får betydande skattesänkningar men förlorar ersättning vid sjukdom med våra förslag. Netto stiger familjens inkomster med . Vår politik syftar främst till att medföra förändring i hushållens beteende. Exempelvis skulle en person som är sjukskriven från ett arbete med en månadslön på tjäna nästan efter skatt på att arbeta halvtid jämfört med att vara sjukskriven heltid med vårt förslag. Detta enkla exempel illustrerar väl vad vi vill uppnå. Förslaget med den största budgetpåverkan i tilläggsbudgeten är inte formellt en utgift. Det är i stället den skattereduktion som föreslås gälla för de skogsägare som drabbats av stormen . Vi anser att det är riktigt att en ersättning betalas ut men vi hade hellre sett att det varit i form av ett bidrag i stället för en skattereduktion. Anledningen till att stödet utformas som skattereduktion i stället för som ett direktstöd är att den från början ganska stora budgeteringsmarginalen i statsbudgeten har använts till andra ändamål. Ökade offentliga utgifter och offentliga åtaganden har medfört att beredskapen för oväntade händelser nu är liten. Metoden har varit att när det preliminära utgiftstaket bestäms innan det skall träda i kraft ingår det en marginal för oförutsedda händelser någonstans , som därefter utnyttjas för ofinansierade reformer. Vi vänder oss mot att man på detta sätt kringgår budgetlagen. Minskas statens intäkter genom ett riktat stöd borde utgiftstaket justeras ner. Stödet till de stormdrabbade borde ha utformats som ett direktbidrag. De drabbade hade då också fått medel tidigare. Räkningar för avverkning och räntor hade kunnat betalas . Då det är regeringen som enligt grundlagen har att föreslååtgärder kan vi när det gäller det korta perspektivet endast förhålla oss till dess förslag. Förslag med annan teknik som också medför andra budgeteffekter, som ändrade utgiftstak, är inte möjliga att lägga. I tilläggsbudgeten tillförs nya medel till arbetsmarknadspolitiska åtgärder.