ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ju296 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar som möjliggör för polisen att under särskilda omständigheter kvarhålla vittnen i i enlighet med vad som anförs i motionen. Polisen kan hålla kvar ett vittne i . För kvarhållande i behövs beslut av förundersökningsledare. I normala fall är detta fullt tillräckligt. I vissa extrema situationer kan dock utredningsarbetet försvåras, förhindras och förstöras om viktiga vittnen inte kan kvarhållas än . Detta gäller till exempel under demonstrationer och kravaller som fortfarande pågår då vittnen kan kvarhållas. Problemet tydliggjordes under i . Polisen tvingades släppa vittnen som nya gripanden var aktuella. Detta gav de släppta vittnena möjligheter att prata sig samman om händelseförloppet och att lämna tips och upplysningar till dem som deltog i de fortsatta kravallerna. Den enskildes rättssäkerhet är givetvis en mycket viktig aspekt i sammanhanget, men den aspekten måste vägas dels mot angelägenheten av att få en korrekt bild av händelseförloppet i samband med begångna brott, dels mot vikten av att förhindra fortsatt brottslighet. Det måste gå att förena dessa två aspekter. I särskilda situationer, till exempel när ett misstänkt brottsligt händelseförlopp fortfarande pågår, bör det göras möjligt för polisen att utan beslut av förundersökningsledare kvarhålla vittnen i .
mot · GT02Ju297 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intagna på fängelser och rättspsykiatriska anstalter som dömts för sexualbrott ej skall ha rätt att ta del av pornografi. I den västernorrländska Tidningen stod att läsa att en grov sexbrottsling i som är intresserad av sex, kärlek och vackra nakna kvinnor vill ha fortsatt tillgång till porrtidningar. Länsrätten gav mannen rätt. har lyckligtvis överklagat beslutet till kammarrätten som förhoppningsvis hittar skrivningar i lagstiftningen som kan ändra beslutet. menar att porren kan äventyra säkerheten och provocera fram hot och våld bland de intagna. Kommer kammarrätten fram till samma beslut som länsrätten är det dock dags för en lagändring. Det kan inte anses rimligt att intagna på våra anstalter som dömts för sexualbrott ska ha tillgång till s.k. herrtidningar. Hur ska våldtäktsmän på sexualbrottsavdelningar kunna rehabiliteras om delar av vårdtiden ägnas åt att läsa herr/porrtidningar? I flera av tidningarna finns dessutom kontaktannonser som kan intressera intagna. Det innebär att personer som kontaktas kan bli framtida brottsoffer. anser med rätta att herr- och porrtidningar på en sexualbrottsavdelning kan inverka störande på programverksamheten. Det sexualbrottslingar och andra kriminella behöver är en verksamhet som förändrar attityder och som genom studier eller på annat sätt förbereder dem för en väl fungerande tillvaro i frihet . Vad gäller sexualförbrytare krävs behandling som leder till en insikt om att kvinnor inte är sexualobjekt utan människor av kött och blod som man inte förgriper sig på. Intagna på landets fängelser och rättspsykiatriska anstalter som dömts för sexualbrott bör därför ej ha rätt att ta del av pornografi.
mot · GT02Ju298 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att intensifiera arbetet mot köp av sexuella tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av skärpta straff vid köp av sexuella tjänster. Ett brott som i särskilt hög grad kränker offret är köp av sexuella tjänster. Den människa som säljer tjänsten får sin allra mest intima sfär, ofta en symbol för den egna personen och personligheten, djupt kränkt och lever ofta under mycket svåra sociala omständigheter med t.ex. drogproblem. Många prostituerade har också en bakgrund av utsatthet och kränkningar. I prostitutionens kölvatten följer vidare ofta annan omfattande brottslighet, såsom narkotikahandel, koppleriverksamhet och misshandel. trädde lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster i kraft. Lagen lyder enligt följande: Den som mot ersättning skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse, döms om inte gärningen är belagd med straff enligt för köp av sexuella tjänster till böter eller fängelse . För försök döms till ansvar enligt 23 kap. . Uppföljningar har visat att lagen är svår att tillämpa. ledde, enligt statistik från , 300 anmälningar till blott 89 åtalsbeslut och 23 domar. hade antalet anmälda brott minskat till endast 156 varav 48 föranledde åtal. Minskningen kan möjligen hänga samman med den låga frekvensen av åtal. Straffmätning vid köp av sexuella tjänster har behandlats av . I prejudikatet hävdades att straffvärdet för brottet är sådant att straffet i regel bör ligga i den nedre delen av den föreskrivna straffskalan. Det kan inte anses tillräckligt att döma till penningböter. Straffet bör således i normalfallet bestämmas till dagsböter. Enligt den prejudicerande domen bör alltså brottet normalt bestraffas med dagsböter och inte fängelsestraff. Straffets preventiva effekter kan på grund av HD:s dom ifrågasättas. Det är rimligt att anta att det finns stora mörkertal bakom den officiella statistiken. Många brott uppdagas aldrig. Det är därför dags att i högre grad satsa på att utreda brott enligt lagen om sexköp. Det är viktigt att de stora mörkertalen bekämpas, att fler misstänkta förövare blir lagförda. För att ytterligare markera samhällets avståndstagande mot sexköp bör straffskalan skärpas så att brott enligt lagen i högre grad kan leda till fängelsestraff. Det handlar om att både förebygga brottet och visa samhällets avståndstagande mot det.
mot · GT02Ju299 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla som arbetar i domstolsväsendet måste ha godkända betyg i barn- och ungdomsvetenskap. har i på olika sätt lyft fram barns och ungas rätt i samhället. Gång på gång har det påtalats att det är barnens bästa som ska stå i centrum vid alla beslut som rör barnens liv. Vi har fått påpekat för oss att det är barnets och inte föräldrarnas behov som ska vara rådande i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. har konstaterat att vårdnadsreformen verkar ha inneburit att det oftare döms till gemensam vårdnad i mål där det förekommer uppgifter om våld inom familjen än vad lagstiftaren avsåg. Gemensam vårdnad tycks ha blivit en så stark huvudregel att undantag inte existerar, och bedömningar om barnet kommer att fara illa görs . Varje beslut som har med barn att göra, oavsett var i samhället det tas, måste alltid utgå ifrån intentioner. Inte minst så måste våra domstolar alltid ha detta med vid sina bedömningar. Det är synnerligen angeläget att alla som arbetar i domstolväsendet har goda kunskaper om barn. Det är uppenbarligen inte så , och därför vill jag i denna motion föra fram kravet om obligatorisk barn- och ungdomsvetenskap för de personer som har med barn att göra vid våra domstolar. Barn- och ungdomsvetenskap måste ingå i juristutbildningen.
mot · GT02Ju300 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta ett förutsägbart och fungerande system för finansiering av polisens bevakningskostnader för stora nationella och internationella arrangemang med förhöjda säkerhetskrav. genomfördes Euroatlantiska partnerskapsmötets säkerhetsforum (kallat Natomötet) i Åre. Ledande företrädare för ett 50-tal länder möttes i på inbjudan av . Säkerhetsåtgärderna kring arrangemanget var mycket omfattande, mer än 1 500 poliser var på plats för att bevaka mötet. har som land ansvar för att säkerheten är hög vid den här typen av möten. Ändå finns inget system för hur kostnaderna för bevakningen vid stora internationella möten ska fördelas, trots erfarenheterna av vad denna brist innebär från i . Enligt justitieminister ligger ansvaret för att fördela kostnaderna för arrangemang med förhöjda säkerhetskrav över landet helt hos (). När detta skrivs efter Åremötet råder dock fortfarande oklarhet om hur de som bevakningen av arrangemanget beräknas ha kostat ska fördelas. Från RPS har antytts att Polisstyrelsen i kommer att få stå för ungefär hälften av kostnaderna, kring . Att en liten polismyndighet som den i med en årsbudget på skulle lägga 50 miljoner av denna summa på att bevaka ett enda arrangemang är helt orimligt. En sådan ordning skulle leda till att polisverksamheten i länet avvecklas. ska naturligtvis kunna arrangera stora internationella möten med förhöjda säkerhetskrav som det nu aktuella Åremötet. Men ska detta vara möjligt krävs ett förutsägbart och fungerande system för hur polisen ska finansiera bevakningen. För exempelvis stora regeringsbeslutade arrangemang bör det vara självklart att bevakningskostnaderna också ska bäras nationellt och inte vältras över på de lokala polisdistrikten. Ett sådant system bör utarbetas för att undvika framtida osäkerhet om hur kostnaderna för bevakning och säkerhet ska fördelas.
mot · GT02Ju301 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en polishögskola i . Färre poliser har fått alltmer att göra. För som poliserna har minskat i antal den senaste tioårsperioden så har kriminaliteten ökat och blivit grövre. Vi har behov av stor rekrytering av poliser framöver. Poliskåren har en hög medelålder och i likhet med övriga samhället är det en stegrad rörlighet på arbetsmarknaden, då främst bland de yngre. finns cirka 16 000 poliser. Med regeringens politik kommer dessutom antalet poliser att minska ytterligare från dagens nivå. Ökningen av antalet poliser är ett långsiktigt projekt. Förutom fler poliser är det viktigt att rätt polis är på rätt plats. Närpolisreformen, som urholkats på grund av bristande resurser, måste ges ny kraft med möjlighet för poliserna att lokalt arbeta både förebyggande och nära människor för att vi ska få ett tryggare samhälle. Vi ser att rekryteringsbehovet påverkas av den relativt höga medelåldern inom poliskåren och den förväntade rörligheten. Rekryteringen av poliser bör därför öka väsentligt. Kapaciteten på polisutbildningarna i , och måste därför utnyttjas maximalt och utöver det bör ytterligare en polishögskola inrättas i närheten av befintlig högskola eller universitet. Därför föreslår vi att förläggs till . Polisbristen är ett stort problem i . Och det kan konstateras att det är lättare att rekrytera poliser som utbildats i regionen. Därför är det särskilt angeläget att den nya polisutbildningen som planeras förläggs till regionen och den lämpligaste staden. Här finns en bra högskola i nära anslutning till den tänkta . Högskolan har utbildningar som gör det möjligt att samordna vissa ämnen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ju302 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra och effektivisera polisövervakningen i landet med syftet att reducera trafikolyckorna längs våra vägar. En väl fungerande trafikövervakning är avgörande för att kunna minska trafikdöden som skördar mer än 500 liv och tusentals svårt skadade i . Om bilisterna kunde förmås att alltid respektera hastighetsbegränsningarna, köra nyktra och använda säkerhetsbältet och bra däck skulle sannolikt cirka hälften av alla olyckor genast försvinna. Det är polismyndigheten som är ansvarig för trafikövervakningen och hur den organiseras för att motverka rattonykterhet, hastighetsöverträdelser och annat som leder till trafikolyckor. Enligt en studie som presenterades skulle antalet omkomna i trafiken kunna minska med fler än 50 personer om polisens trafikövervakning var lika bra i hela landet som i de bästa länen. Studien baserar sig på data från sju regioner och polisens 21 regionala myndigheter. Flera län kan bli mycket bättre på detta område. Ett av dessa län är som enligt studien är det allra sämsta på två av tre studerade områden. Det gäller rapporterade brott mot nykterhet och bilbältesbrott. Särskilt allvarligt framstår misslyckandet att ertappa de många förare som kör rattonyktra och som fortsatt att förorsaka många allvarliga olyckor, lidande och död. Enligt vår mening är det angeläget att snabbt ta till vara erfarenheterna från de delar av landet som lyckats bäst med trafikövervakningen och motverkandet av olyckor. Även om en del av skillnaderna kan bero på olika geografiska, ekonomiska och sociala förutsättningar förefaller det ändå som att förbättringspotentialen är mycket stor för bl.a. . Därför bör regeringen anmoda att se över, förbättra och effektivisera trafikövervakningen med särskild inriktning på att lyfta de län som har störst potential till förbättringar.
mot · GT02Ju305 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att insatser görs för att uppmuntra sportskytte som idrottsform.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som innehar ett illegalt skjutvapen skall dömas för grovt vapenbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minimistraffet för grovt vapenbrott skall höjas från sex månaders fängelse till fängelse. 1Yrkande 1 hänvisat till KrU. Sportskytte är en av största individuella idrottsgrenar med flera hundra tusen utövare. är en sport där de fysiska och mentala förutsättningarna är lika för alla, kvinnor som män, ung som gammal. Inom handikappidrotten är de svenska skyttarna mycket framgångsrika internationellt och i finns det drygt 60 föreningar som bedriver handikappskytte för rörelsehindrade, utvecklingsstörda och synskadade. Att få inneha vapen är ett medborgerligt förtroende. För att få ha jaktvapen krävs en avlagd jägarexamen. Människor som har vapenlicens är laglydiga människor, vilket de har bevis på i form av sin vapenlicens. har ett stort antal grova våldsbrott, där vapen varit inblandade, uppmärksammats i media. Många sportskyttar har upplevt en mer restriktiv hållning från samhället gentemot deras idrott. Vapenintresse klassas alltmer som samhällsfientligt. Det är därför av stor vikt att vi gör tydliga gränsdragningar mellan sportskyttarnas idrott och de kriminellas olagliga vapenverksamhet. är det ett mycket stort antal illegala skjutvapen i omlopp i samhället. Polisens insatser måste vara inriktade på dessa vapen. anser att det är av största vikt att lagstiftning och praxis kring illegala skjutvapen ses över. Vidare anser att alla som innehar ett illegalt vapen skall dömas för grovt vapenbrott. Minimistraffet för grovt vapenbrott bör också höjas från till fängelse. Den som har ett illegalt skjutvapen skall veta att risken för upptäckt är påtaglig och att påföljden är kännbar. Sportskyttarna å andra sidan skall känna att samhället uppskattar deras idrott.
mot · GT02Ju307 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till dem som varit misstänkta för brott. Att bli anhållen och kanske uthängd i media är fruktansvärt integritetskränkande. Även i större städer brukar det inte ta innan den anhållnes namn, ålder, fritidsintressen och privatliv är offentligt gods och medierna inväntar sällan domstolens avgörande innan de bestämmer vem som är skyldig. Rättsprocesserna kan ta mycket , under vilken det vanliga livet går på sparlåga, den misstänkte är misstänkliggjord och blir annorlunda behandlad av sin omgivning . Även efter en nedlagt utredning kvarstår i många fall omgivningens misstänksamhet, och fler lägger märke till mediernas fällande dom än domstolens eller åklagarens friande. I de fall då ärendet aldrig kommer till domstol, utan utredningen läggs ned finns det inte ens en friande dom för den tidigare misstänkte att visa upp. Att den vanligaste formuleringen vid en nedlagd utredning är brott kan ej styrkas signalerar inte heller helt tydligt till allmänheten att den misstänkte inte längre står under misstanke för brott. Brottsoffers situation har uppmärksammats, och hjälp och stöd i form av målsägandebiträde och har tillkommit, vilket är välkommet. Det offentliga borde även ta ett ansvar för de människor som utsätts för rättsväsendets granskning och far illa på grund av det. Olika förslag finns på hur detta skulle kunna ske, genom att den tidigare misstänkte får rätt att träffa förundersökningsledaren och gå igenom polisutredningen, genom att polis eller annan rättsvårdande personal bistår med att informera personer som hörts, eller grannar, om att den tidigare misstänkte är friad från misstanke, eller rätt att få behålla sin offentliga försvarare till dess ens rättigheter blivit tillvaratagna. Helt klart är att dagens situation är otillfredsställande, och skapar kaos, misstänksamhet och oro i vanliga människors liv. Troligtvis kan man aldrig komma ifrån att oskyldiga misstänks för brott, men det offentliga bör ta sitt ansvar och försöka finna vägar att motverka obehag som åsamkats genom processen.
mot · GT02Ju308 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om incitament för intagna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkorlig frigivning för rymlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förlängd strafftid för rymlingar. Interner, som rymmer eller bestämmer sig för att förlänga sin permission, får inget straff. Det är inte ens så att den som rymmer förbrukar sin rätt till förtida frigivning, utan det enda som händer är att den förtida frigivningen skjuts upp . Den brottsling som sköter sig väl, gör bot och bättring och respekterar alla bestämmelser, har inget extra för det. Det ger helt fel signaler till de intagna. I stället bör vardagliga privilegier som till exempel permissioner och möjligheten att få ha en tv i cellen tjäna som morot snarare än att vara en självskriven rättighet. Sådant kan vara den första belöningen för ett bra uppförande. Självfallet skall misskötsel få tydliga konsekvenser, som till exempel uteblivna förmåner. Vid allvarliga övertramp som rymning bör förtida frigivning inte komma i fråga. Tvärtom bör den intagnes straff förlängas om rymning eller rymningsförsök genomförs. Den intagnes strafftid skall vara en förberedelse på ett liv i frihet utan kriminalitet och incitament måste ges på samma sätt som i verkliga livet. Det innebär att krav skall ställas på den enskilde, men skall skötsamhet belönas. Dagens modell visar tydligt att det inte gör något om man bryter mot reglerna, att rymningar kan förekomma i princip utan konsekvenser och att gott uppförande inte ger några extra fördelar. Det sänder helt fel signaler dels till de intagna, dels till dem inom kriminalvården men också till alla medborgare som vill att lag och ordning skall upprätthållas.
mot · GT02JU309 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att förhindra att barn bortförs. Bortförande av barn som genomförs av en förälder, oftast fadern, är en svår upplevelse för barnen. Det behövs ökade insatser för att förhindra att bortförande sker. Ofta har det föregåtts av hot och våld mot kvinnan och barnen vilket har lett till att kvinnan har gjort polisanmälan och ansökt om skilsmässa. Det finns åtskilliga exempel på att män som bortför sina barn har begått kränkningar och övergrepp mot mamman och kanske även mot barnen. tar inte hänsyn till det faktum att många kvinnor i ett antal länder på grund av sitt kön har små möjligheter att driva en rättsprocess eller att få ett arbete för att klara sitt uppehälle. Därför måste till exempel polis och sociala myndigheter få en ökad medvetenhet och ökade kunskaper om risken för att barn bortförs. Regeringen bör därför bl.a. överväga hur detta kan tas upp i utbildningen.
mot · GT02Ju312 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av effekterna av nedläggningar av polisstationer och ett stopp för nedläggning av nya polisstationer. , åren 19942004, har över 100 polisstationer lagts ned runt om i landet, enligt uppgift från (dnr 2005:18). Utvecklingen synes fortsätta. Bland annat i har polisstationer utsatts för hot om nedläggning. Följden av att polisstationer avvecklas är inte enbart att servicen och tillgängligheten gentemot medborgarna minskar. Det riskerar också att leda till lägre effektivitet i det polisiära arbetet; det är självfallet viktigt för kapaciteten att bekämpa brott, inte minst när det gäller det förebyggande arbetet, att polisen är synlig och finns nära till hands. behöver närpoliser, inte fjärrpoliser. Människors känsla av otrygghet inför kriminaliteten ökar. Alltfler upplever sig övergivna och svikna av rättssamhället. Det finns, enligt min mening, skäl att genomföra en ordentlig utvärdering av effekterna av de nedläggningar av polisstationer som har ägt rum. Utvärderingen bör vara brett upplagd och granska en rad centrala aspekter. som utvärderingen pågår måste naturligtvis samtliga planerade nya nedläggningar av polisstationer stoppas.
mot · GT02Ju316 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och elimineringsdatabaser. får bara personer som dömts för ett brott som ger fängelse registreras i det . Denna tvåårsregel bör tas bort. Jag anser att en person ska kunna registreras i förutsatt att han eller hon är dömd för ett brott som kan leda till fängelse, oavsett strafftid. bör utvidgas till att omfatta inte bara dömda utan även misstänkta personer. DNA-prov ska få tas från den som är anhållen, häktad eller skäligen misstänkt för brott som kan ge fängelse. Det ska också gå att ta prov från en annan person om det krävs för utredningen av ett visst brott som har fängelse i straffskalan. Det här innebär att förutsättningarna för att ta DNA-prov skulle bli ungefär desamma som för att ta fingeravtryck. Möjligheterna för polisen att klara upp brott förbättras avsevärt med ett utökat register och ökade möjligheter att ta DNA-prov. En annan effekt borde vara att utredningstiderna för flera brottstyper kan komma att minska då oskyldiga snabbt kan avföras från utredningen. Men det här kräver en snabb utbyggnad av så att det i princip omfattar alla aktivt kriminella i landet. Eftersom DNA-tekniken är känslig för kontaminering från de personer som på olika sätt har hand om DNA-materialet bör ett upprättande av elimineringsdatabaser med DNA-profiler från anställda vid och polisen som kommer i kontakt med DNA-proverna upprättas. Sådana databaser har upprättats bl.a. i , som är det europeiska land som kommit längst i användandet av DNA-tekniken inom brottsbekämpningen.
mot · GT02Ju317 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort preskriptionstiden för grova brott. Utvecklingen inom DNA-tekniken har gjort att det blivit betydligt enklare att lösa brott som begåtts långt tillbaka i tiden. Vi har redan sett flera exempel där polisen lyckats lösa gamla brott; ett exempel är mordet på tioåriga . Detta är bara början. DNA-metoder kommer att bli alltmer utbredda i polisens arbete. kommer att utvidgas, vilket ytterligare ökar polisens möjligheter att använda tekniken i utredningar. I har polisen med hjälp av DNA kunnat spåra en misstänkt trippelmördare . I ett av landets mest uppmärksammade mordfall genom tiderna mördades två femtonåriga flickor och en artonårig pojke, pingstafton 1960. Eftersom mord aldrig preskriberas i har utredningen inte lagts ned. Regeringen har beslutat att föreslå att preskriptionstiden för mord avskaffas. Det ska inte längre vara så att man ska komma undan ett mord även om det har gått väldigt . Det handlar om att det med den nya tekniken går att genom t.ex. DNA lösa ett mord som har begåtts tillbaka. I motionen anförs att preskriptionstiden för grova brott även bör avskaffas. De argument som framhålls mot detta är att ingen människa ska behöva vara rädd hela livet för att åka fast, att alla måste ha möjlighet att lämna en händelse bakom sig. Det argumentet är dock ytterst tveksamt. Varför ska någon som utsatt en annan människa för en grov kränkning som exempelvis en våldtäkt, kunna andas ut, trots att han aldrig blivit dömd för sitt brott? Grundprincipen i en rättsstat är att människor som begår brott ska kunna dömas för sina gärningar. Därför vore även ett borttagande av preskriptionstider för grova brott passande för det allmänna rättsmedvetandet.