ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T260 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygplatssituationen i . Det finns ingen plan för framtida flygplatsförsörjning. Avtalet mellan , som äger marken som ligger på, och löper ut . Sedan man på inrådan börjat bygga bostäder på är de realistiska alternativen för småflyget obefintliga inom regionen. De som i den rådande situationen dessutom förespråkar en avveckling av har många att stå till svars inför, inte bara den ökande skaran reguljärresenärer. De måste presentera alternativ för allmänflyget inklusive den form av småflyg som funnits i . Att allmänflyget får sämre förutsättningar är ett problem långt större än att några få entusiaster tvingas utöva sin hobby någon annanstans. Allmänflygets betydelse för utveckling av affärsverksamhet i och är en faktor av ständigt ökande betydelse. Allmänflyget kan operera mot tio gånger fler flygfält än reguljärflyget. Speciellt i kan skillnaden i restid från röra sig om en extra resdag i vardera riktningen jämfört med reguljärflyg eller båt. Möjligheten för att bli ett ekonomiskt nav i denna del av EU försämras väsentligt utan en infrastruktur för allmänflyget. Vidare innebär den föreslagna flygplatsavvecklingen klara försämringar för skolflyget. Såväl linje- som charterflyget försörjs av piloter från allmänflyget. Genom allmänflyget kan piloter få ihop de flygtimmar de behöver för att behålla sin behörighet. Även från flygsäkerhetssynpunkt är det viktigt att allmänflyget har tillgång till flygplatser inom rimligt reseavstånd. Med ökat avstånd till närmaste allmänflygfält kan befaras att piloternas övningstimmar blir färre. Detta leder ofrånkomligt till en sämre flygsäkerhet. Ännu värre är också att det, just från säkerhetssynpunkt, är direkt olämpligt att på storflygplatser som blanda reguljärtrafiken med det ofta långsammare allmänflyget. För näringslivsflyget, som är ett viktigt komplement till reguljärflyget, kommer bristen på en citynära flygplats att skapa uppenbara problem. blir mer otillgängligt, inte minst i förhållande till andra europeiska huvudstäder, som ofta har ett stort antal mindre flygfält i direkt närhet av citykärnorna. Inom en radie av från stadskärna finns det tio flygfält, inom samma radie från finns det tolv. Att då ytterligare försämra tillgängligheten till vore mycket olyckligt för hela regionens framtida utveckling. Det skapar svårigheter för de företag som redan finns i regionen som attraktiviteten för etablering av nya företag minskar. Skulle utöver även läggas ned blir den enda huvudstadsregion i som saknar flygplats för allmänflyget. En sådan flygplats är av stor betydelse för näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft. Regeringen bör därför fullfölja Stockholmsberedningens slutsats och ta initiativ till en för lösning av flygplatssituationen i .
mot · GT02T261 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram alternativ till den vägstandard som enligt nu gällande sträckningsbeslut gäller för Förbifart på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra mer medel till för att finansiera ombyggnad av Förbifart . och är viktiga målpunkter i kraft av att vara residensstäder och högskoleorter. utgör dessutom ett kommunikationscentrum där väg, järnväg och flyg kan kopplas samman. Tung trafik från företagandet i den sydvästra delen av (Gnosjöregionen) som skall antingen till hamn eller söderut mot använder som transportled. med sträckning mellan och passerar fem kommuner, två län, två landstingsområden och två vägregioner. skiljer sig standarden mellan å ena sida och å andra sidan på ett iögonfallande sätt. I med en annan vägregion finns viltstängsel uppsatt från och fram till länsgränsen mot . Trots ivriga påtryckningar till Sydost har endast försetts med viltstängsel inom dess ansvarsområde som omfattar av . har mycket stora förbättringar på fullgjorts i med vajerräcken, avkörningsramper, brobreddningar, nya vägrenar med avkörningsvägrenar, rondeller etc. Förbifart och sträckningen till är i utomordentligt stort behov av genomförande. De senaste trafikstyrningsåtgärderna som vidtagits i och som borde ha kommit i samband med förbifarten har förvärrat flödet genom samhället. Där passerar 11 000 fordon/dygn, varav är tung trafik. genom är med hastighetsbegränsningar på 70/50/. Genomfarten utgör därför ett effektivt transporthinder med tillväxtförluster som följd. Dessutom är detta en av få kvarvarande genomfarter med denna standard i . Enligt uppgift är det förslag som ligger till grund för kostnadsberäkningar för dyrt i förhållande till kraven på lönsamhetskalkylen. Sedan gjorde det nu aktuella förslaget har tekniken för väg- och sidoområden utvecklats mycket. Det finns därför starka skäl att med nyare standard göra en förnyad kostnadsberäkning av den aktuella sträckningen. Det är angeläget mot bakgrund av att objektet skjutits utanför den nuvarande planeringsperioden av just kostnadsskäl.
mot · GT02T262 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa ett samhällsekonomiskt synsätt på anslaget för trafikupphandlingen genom Rikstrafiken så att trafiken fördelas på ett optimalt sätt mellan olika trafikslag. Genom sina transportpolitiska principbeslut har lagt en bra grund för det vidare agerandet i trafikfrågor. Utgångspunkten ska vara ett samhällsekonomiskt tänkande, där avgiften för den som reser eller beställer en godstransport ska vara marginalkostnaden. I de samhällsekonomiska kalkylerna ska hänsyn tas till miljö och trafiksäkerhet. Den nu aktuella budgetpropositionen anger ett anslag om för trafikupphandling (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 22, anslag 36:12). Detta belopp torde inte bygga på samhällsekonomiska överväganden utan mera på tradition. Propositionen redovisar inga samhällsekonomiska kalkyler. Regeringen har inte alls närmare redovisat för vilken järnvägstrafik som man bedömer vara samhällsekonomiskt lönsam eller regionalpolitiskt motiverad utan att denna är företagsekonomiskt lönsam. För miljöns och trafiksäkerhetens skull är det angeläget att begär att från regeringen få ett sådant underlag att man kommer ett steg närmare ett genomförande av det gällande transportpolitiska beslutet.
mot · GT02T267 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en obligatorisk påverkans- och insiktsutbildning om alkohol för alla ungdomar som genomgår körkortsutbildning. Ungdomar dricker mer alkohol och kör oftare rattfulla än någonsin . Enligt har var femte 1824-åring kört rattfull och allt fler tycker att det är okej att köra bil med alkohol i kroppen. Antalet olyckor och dödsfall bland ungdomar i trafiken ökar. Hälften av alla ungdomar som dog i trafikolyckor var alkoholpåverkade. En obligatorisk påverkans- och insiktsutbildning om alkohol som ett inslag i körkortsutbildningen för alla ungdomar kan vara ett sätt att förändra unga förares attityder till alkohol. Denna utbildning skall innehålla möten med drabbade, filmvisningar, gruppdiskussioner samt värderings- och upplevelsebaserade övningar.
mot · GT02T268 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att färdtjänstberättigad som har blivit beviljad två personliga assistenter eller ledsagare skall ha rätt att vid behov ta med båda dessa på färdtjänstresor utan extra avgift. Enligt lagen om färdtjänst (1997:736) skall tillstånd till färdtjänst meddelas för dem som på grund av ett psykiskt eller fysiskt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationsmedel. Om den person som blivit beviljad tillstånd för färdtjänst är i behov av hjälp för att kunna genomföra sin resa kan denne bli berättigad en ledsagare. Många kommuner tolkar dock rätten till ledsagare mycket restriktivt och det finns exempel där funktionshindrade nekats rätt till ledsagare enligt färdtjänstlagen trots att de har beslut om personlig assistent. Nuvarande färdtjänstlag tillåter att endast en ledsagare/personlig assistent får medfölja vid färdtjänstresor utan extra avgift. Övriga medresenärer får betala en av kommunen fastställd avgift. Detta drabbar personer som på grund av sitt handikapp är i behov av flera personliga assistenter/ledsagare. Det är därför av stor vikt att en ändring av färdtjänstlagen som innebär att flera ledsagare har rätt att vid behov följa med på färdtjänstresor utan att behöva betala extra avgifter kommer till stånd.
mot · GT02T269 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att s.k. ecodriving bör ingå i den nya kursplanen för körkort och prövas i både teorin och i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla offentliganställda skall beredas möjlighet till utbildning i ecodriving. Trafiken är ett stort miljöproblem och i ökar utsläppen av växthusgaser med en procent . Vägtrafiken i står för av koldioxidutsläppen. Om alla bilförare skulle köra mer miljövänligt, s.k. ecodriving, skulle utsläppen av koldioxid minska med i genomsnitt . Körsättet ecodriving innebär bl.a. att följa hastighetsgränserna och att köra förutseende. Om alla körkortstagare utbildades i ecodriving skulle ca 100000 nya förare kunna köra på ett mer miljövänligt sätt. Detta skulle medföra stora vinster för miljön. Trafiken skulle dessutom bli säkrare eftersom ecodriving som körsätt kräver förutseende, detta torde minska antalet trafikolyckor. Därför bör ecodriving ingå i den nya kursplanen för körkort och prövas i både teorin (kunskapsprovet) och i praktiken (körkortsprovet). Vidare borde alla offentliganställda beredas möjlighet till utbildning i ecodriving. Utgiften för detta kan hämtas hem genom besparing av driftskostnader i fordonsparken.
mot · GT02T271 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Södertörnsleden. Södertörnsleden, en planerad tvärförbindelse mellan väg 73 () och E 4 söderut via och , skulle enligt tidigare planer ha påbörjats 20052006. Ingen vet när denna utbyggnad blir av. Södertörnsleden är viktig, inte bara för de drygt 300000 invånarna på utan för hela regionen och hela . Södertörnsleden omfattar väg mellan och , där sträckan GladökvarnJordbro redan är byggd. återstår sträckan MasmoGladökvarn. Sträckan är uppdelad i två delar, Botkyrkaleden (MasmoFlemingsberg) och Haningeleden 1 (FlemingsbergGladökvarn). Vitala delar av Södertörnsleden saknas. går tung trafik på slingriga vägar rakt igenom flera bostadsområden, framför allt i kommun. Talesättet att ingen kedja är starkare än sin svagaste länk gäller verkligen Södertörnsleden. Alla delarna av Södertörnsleden behövs nu! När regeringen blir involverad i frågor som rör Södertörnsleden är det viktigt att dessa behandlas positivt och skyndsamt så att byggandet av Södertörnsleden kan påbörjas .
mot · GT02T272 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dubbelspår hela vägen till kommer till stånd tidigare än planerat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en djuphamn i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skyndsam handläggning av olika tillståndsprövningar i samband med Norviks hamn. sattes äntligen spaden i jorden för en utbyggnad av väg 73 till . Det är en seger för alla oss som har kämpat för att denna olycksdrabbade väg skall få motorvägsstandard. Men det räcker inte med detta. behöver fler infrastruktursatsningar, bl.a. dubbelspår hela vägen till samt en ny hamn i . Dubbelspår hela vägen till Dubbelspår på järnvägen hela vägen mellan och måste byggas möjligt. Var och en förstår att dagens 1800-talsstandard utgör ett hinder för tillgänglighet och tidpassning. Detta gäller för både Nynäshamnspendlarna och stora delar av tågsystemet. Planering, tillståndsprövning och finansiering av dubbelspår hela vägen till måste tidigareläggas. har för avsikt att be regeringen om undantag från tillåtlighetsprövningen; allt för att spara planeringstid. Regeringen måste göra allt för att dubbelspåret till kommer till stånd tidigare än planerat. Som det ser ut kan inte utbyggnaden komma igång förrän . Norvik i nya hamn Näringslivet och miljön på och i behöver en djuphamn i . Då kan även bidra till hela tillväxt! I Norvik finns tillgång för att anlägga en ny djuphamn med tillhörande verksamhet. Denna utvecklingsmöjlighet finns inte någonstans i huvudstadsregionen räknat från i norr till i söder. Hela vinner på att dessa planer genomförs. Med en ny hamn i avlastas de långa och trånga farlederna genom våra fantastiska skärgårdsvatten in till från tung fartygstrafik. Man kan också kraftigt minska lastbilstrafiken i om hamnbygget kombineras med ett utbyggt dubbelspår på Nynäsbanan. Utvecklingen kräver en ny hamn i och då är Norvik ett självklart alternativ. De stora containerdrakarna /Sealand av världens samlade containerfartygskapacitet, kinesiska Cosco som en av de världsledande inom containertrafiken samt av marknaden kommer inte att trafikera innerhamnarna i vare sig , eller . En ny hamn i kommer att gagna miljön och tillväxten för , , och hela . Om huvudstadsregionen rullar på så gör även övriga det! En hamn i är en nödvändig satsning som borde ha stått klar . För att hamnen skall kunna förverkligas kommer det med största sannolikhet att behövas en del regeringsbeslut och åtgärder i form av olika prövningar och beslut. Det är viktigt att regeringen ser positivt på etableringen av en djuphamn i samt att all handläggning sker skyndsamt.
mot · GT02T273 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en bilsocial utredning. I precis som i många andra delar av som präglas av långa avstånd är bilen en nödvändighet för att få livet att gå ihop. I takt med att bensinpriset fortsätter att nå nya höjder och den totala kostnaden för att äga bil ökar blir det allt svårare att få privatekonomin att gå ihop. För en genomsnittsfamilj är bilen oftast den största enskilda kostnaden, en kostnad som de flesta inte kan spara in på. Enligt en SCB-undersökning som bilbranschen låtit göra framgår bland annat att av boende i glesbygd och mindre orter säger sig vara mycket beroende av bilen. Bilen är inte minst ett viktigt redskap i arbetspendlingen. I av hög arbetslöshet är bilen en nödvändighet för att öka arbetskraftens rörlighet och underlätta för fler att komma i arbete. Är kostnaderna för att äga och köra bil för höga kan det i extremaste fall innebära att arbetssökande tvingas tacka nej till ett arbete som ligger för långt från hemmet. De ökande kostnaderna för att köra och äga bil är ett led i den politik som syftar till att minska privatbilismen och istället gynna kollektivtrafiken. En politik som går ut på att fler ska åka buss och tunnelbana fungerar enbart i storstäderna. I glesbygden finns ingen tunnelbana och bussarnas turlistor lämnar ofta mycket övrigt att önska. Med anledning av ovanstående är det hög tid att den bilsociala utredning som diskuterats i blir verklighet. Vad som ovan angetts om en bilsocial utredning bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T274 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av den i körkortslagen tillåtna gränsen på för dragbils och släpvagns sammanlagda totalvikt för B-körkort. Körkortslagens § 5 reglerar vilka förarbehörigheter som gäller för särskilda fordonstyper. Det vanliga B-körkortet gäller för personbil med totalvikt av högst och lätt lastbil samt enbart ett lätt släpfordon som är kopplat till sådana bilar. Detta innebär att både dragbilens och släpvagnens sammanlagda totalvikt får vara maximalt . Denna viktbegränsning gjordes för då bilarna inte var lika tunga som . Många nytillverkade bilar, såsom till exempel jeepar och liknande bilar, har en totalvikt på ca . De flesta väger över 1ton och kan därför alltså inte dras med en jeep om föraren inte har BE-körkort. Samma problem kan lätt uppstå med hästsläp. Regeln att ett släpfordons totalvikt inte får överstiga dragbilens tjänstevikt bör förbli oförändrad, men det är rimligt att gränsen för de båda fordonens sammanlagda totalvikt höjs, inte minst eftersom trafiksäkerheten kan äventyras när en förare tvingas använda en mindre bil för att undvika att överskrida totalvikten för B-körkort. Det är därför viktigt att reglerna ändras och anpassas till de moderna och säkrare fordon som finns .
mot · GT02T275 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att trygga isbrytningen längs . Framtidens transportsystem måste utgöras av säkra, miljövänliga och tillgängliga transporter. Det skall trygga en hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Transportsystemet som helhet skall medverka till tillväxt och företagande som det tar stor miljöhänsyn. Menar vi allvar med våra miljöambitioner är det därför helt klart att de ökande transportbehoven inte kan med ännu mera gods på vägarna utan sjöfarten och järnvägen måste användas i ökad utsträckning. Vår vision om framtidens transportsystem bygger på att de olika transportslagen skall komplettera varandra, samverka och tillsammans utgöra en helhet som kan bidra till att skapa goda förutsättningar för utveckling i hela vårt land. De kombiterminaler som planeras på flera håll längs är positiva signaler i den riktningen. Det är bl.a. mot ovan beskrivna bakgrund som också EU alltmer betonar sjöfartens roll och vill se sjömotorvägar i som gör att gods kan komma fram säkert och snabbt också sjövägen. Detta blir särskilt angeläget i takt med att , och de baltiska staterna blir allt viktigare handelspartner och trafiken på ökar i omfattning. omfattar många viktiga hamnar på den sträckan mellan och . För att det norrländska näringslivet med stort inslag av trä, papper och pappersmassa skall kunna utvecklas positivt behövs inte bara bra vägar, järnvägar och flyg utan också en väl fungerande sjöfart året runt. Ett komplicerande inslag är att kraftig isbildning vissa år hindrar sjöfarten i dessa vatten. Isbrytning blir nödvändig. Om likvärdiga konkurrensvillkor skall upprätthållas för det norrländska näringslivet är det viktigt att kostnaderna för isbrytning inte leds över till att direkt belasta sjöfarten i berörda hamnar. har dessa en årlig merkostnad för isbrytning inomskärs. Norrlandshamnarna har kunnat bedriva isbrytning inomskärs till överkomliga kostnader. Detta har varit möjligt genom att hamnarna dels har kunnat utnyttja timmerbogserare , dels kunnat köpa ut begagnade bogserbåtar till rimliga priser från större hamnar på ost-, syd- och . Timmerbogseringen har dock upphört och isbrytande bogserbåtar byggs inte numera för nämnda storhamnar. Nuvarande bogserbåtsflotta i Norrlandshamnarna är ålderstigen och kommer ett 10-tal båtar att behöva ersättas. Detta är en mycket dyrbar åtgärd som riskerar att försämra konkurrensläget för de norrländska hamnarna. Situationen i de finska hamnarna är likartad. Ett initiativ behöver därför tas, kanske i samverkan med , för att få fram en standardiserad isbrytande bogserbåt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T276 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta också bli . Vi i måste själva kunna bestämma över vår tid. Det borde snart vara moget att sluta vrida fram klockan och vrida tillbaka den . De som jobbar natt när det går är alltid glada för att de får jobba mindre den natten. Glädjen är inte lika stor när klockan skall vridas tillbaka och man då får jobba extra. Mycket tid går åt att ställa om alla klockor, inte minst i offentliga lokaler, både vår och höst. är det många människor som kommer för sent på grund av att de missat övergången . Och händer det istället att många kommer för tidigt därför att de missat att vrida fram klockan . Många personer har rutiner och inrutade vanor som faktiskt gör att de får problem att ställa både vår och höst. Många små barn har redan hunnit bli vanemänniskor och vaknar deras föräldrar uppskattar säkert inte att bli väckta tidigare än vanligt. Det är också vetenskapligt bevisat att minskad ljustillgång ökar antalet depressioner i samhället. Därför upplevs det inte som särskilt positivt att ställa tillbaka klockan då detta innebär att eftermiddagarna mörknar tidigare. Även om det blir ljust så är det oftast mörkt när man går till jobbet och mörkt när man kommer hem ifrån jobbet eller skolan. Därför tror vi att införande av skulle ha en gynnsam effekt på folkhälsan eftersom fler kan tillgodogöra sig den extra ljusa timmen än . Förhoppningsvis skulle detta också bidra till att människor vistades mera ute, vilket även det är ett steg mot ökat välbefinnande.
mot · GT02T278 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare resurser till vägnätet i . Det eftersatta underhållet av våra vägar har medfört att det hårt slitna vägnätet här i håller på att bli ännu sämre. Stora gropar i asfalten har på flera platser blivit så vanliga att bilisterna får kryssa fram och tillbaka för att försöka undgå de värsta hålen. Ännu värre är det på våra grusvägar. Att åka på en del vägar i är en minst sagt skakig upplevelse. Det är en mängd länsvägar som måste rustas upp. Självklart borde också många grusvägar asfalteras när de har fått en riktig underbyggnad. Vad som inte har kommit fram i debatten är att de vägar som får förfalla kostar mer att åtgärda än om man gör insatserna . Går förfallet för långt förstörs även underbyggnaden av vägen, vilket betyder att kostnaderna stiger dramatiskt. Helt klart är det många vägar som måste rustas upp i på grund av eftersatt underhåll. Socialdemokraterna tillsammans med de övriga bilfientliga partierna, och , har verkligen utmanat bilisterna när man inte anslår tillräckligt stora anslag till vägunderhåll. Eftersom vägnätet på flera ställen håller på att falla samman, vill vi moderater satsa betydligt större belopp till våra vägar. Det behövs också nyinvesteringar i . Utan någon inbördes rangordning vill vi lyfta fram fyra olika objekt (AD). Väg 51 mellan och (Förbifart Svärtinge) håller på att byggas om men några avsnitt bör ytterligare åtgärdas. Norrleden, en ny väganslutning från E 4, väg 51 och väg 55/56 till Händelö måste byggas. Den är en del av framtida väg E 22, Förbifart , och ingår i norra . Eftersom hamn är en TEN-T-hamn och är av riksintresse är det viktigt att det finns en tillfredsställande anslutning till det statliga vägnätet. Det måste också investeras i väg 50, Förbifart . Mycket angeläget är en utbyggnad av med Förbifart . Här måste snabba åtgärder sättas in för att lösa de trafikproppar som inträffar vid , speciellt . Över huvud taget måste E 22 rustas upp i hela sin sträckning, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Det är ingen tvekan om att måste tilldelas större resurser till både vägunderhåll och nyinvesteringar, så att de största bristerna kan åtgärdas.