mot · GT02N443 · 2005-10-05 00:00:00 — En sådan satsning skulle betyda mycket, inte minst för många barn och ungdomar med rötter i andra länder. Särskilt stort är reformbehovet för den havererade gymnasieskolan. En modell för en tydlig uppdelning i studieförberedande och yrkesinriktade program presenteras i gymnasiepolitiska förslag. Där beskrivs också vår vision om en ny och moderniserad lärlingsutbildning på gymnasienivå. I med dess mångfasetterade näringsliv skulle en sådan lärlingsutbildning ge stor valfrihet och många utvecklingsmöjligheter för eleverna. En liberal nystart för skolväsendet skulle kraftfullt bidra till att frigöra utvecklingskraften och öka tillväxten i . I avvaktan på att skolpolitik kan förverkligas på nationell nivå anser vi att de kommuner i som så önskar bör ges bemyndigande att gå före riket som helhet när det gäller att förnya skolan. Bland annat bör sådana kommuner kunna tidigarelägga den allmänna skolstarten, införa betyg från sjätte år och organisera en gymnasieskola med bibehållna kunskapskrav och med ett brett utbud av högskoleförberedande, yrkesförberedande och lärlingsinriktade studieformer. Kommuner som så önskar bör också medges rätt att ge skolpersonalen större möjligheter till disciplinära åtgärder för att motverka mobbning och upprätthålla lugn och arbetsro. Antalet sökande till många högskoleutbildningar i är stort, och många länsbor tvingas söka sig till andra delar av landet för att kunna få den önskade utbildningen. Detta är till stor del en följd av att den socialdemokratiska regeringen bara lyssnar till utbildningsfabrikens krav på framtidsplanering och har varit mycket måttligt intresserad av ett system för fördelning av utbildningsplatser som tar någon större hänsyn till studenternas personliga önskemål. vill införa en studentpeng där studenternas eget val avgör fördelningen av platser, både mellan skilda ämnen och mellan olika lärosäten. Resursfördelningssystemet måste utformas så att högskolor som har ett högt sökandetryck tillförs mer resurser, om de har möjlighet och är intresserade av att utöka. Detta skulle bidra till fler studieplatser vid de högskolor i där det finns ett högt antal sökande, och därmed göra det lättare för unga människor i regionen att börja studera vid en högskola. Det underlättar inte minst för människor som inte har studietraditionen med sig hemifrån. Inte minst viktigt är att skapa en ny lärarutbildning. Dagens lärarhögskolor ska utsättas för konkurrens och examinationsrätt för lärare ska ges till alla lärosäten uppfyller kraven. Till exempel kan examinationsrätt för lärare inom matematik/naturorientering/teknik även ges till KTH. Den lärarutbildning som bedrivs på i ska integreras mer med ämnesinstitutioner, och lärarutbildning och ämnesutbildning ska vara en del av samma lärosäten. lever alltmer av att exportera kvalificerad information byggd på kunskap. Forskning och utbildning i världsklass är absolut nödvändigt för att klara sig i den internationella konkurrensen. Det är den grund som vi kan bygga vårt fortsatta välstånd på, som ger idéer och produkter för nya företag att växa och som ger mänskligheten lösningar på såväl uråldriga som moderna tiders problem. Kunskap är kungsvägen för en hållbar utveckling. har högt anseende på forskningens område men svensk forskningspolitik är i kris. Forskare får ägna alltför mycket tid åt administration, pengajakt och undervisning och allt mindre tid finns tillgänglig för själva forskningen. Framför allt den fria forskningen har fått stryka på foten. Även forskarutbildningen behöver reformeras och en koncentration av forskningsresurser ske, till starka forskningsinstitut och prioriterade områden. Vi kan inte famna allt, och forskningen är alltför viktig för några andra politiska hänsyn än forskning, utveckling och tillväxt. Vi behöver se till att hävdar sig som forskningsnation genom att ge goda förutsättningar för inte minst den forskning där enskilda lärosäten, t.ex. , ligger i världsklass. Statens politik på högskoleområdet har ibland prägel av regionalpolitik, där studenternas önskemål och undervisningens och forskningens kvalitet får stå tillbaka för lokala och regionala krav. har lämnat in en ansökan om att få bli universitet. anser att bedömningen i den frågan ska göras helt på akademiska grunder och inte påverkas av att det redan finns flera universitet i regionen. Upphäv stopplagen rädda ! Socialdemokraternas stopplag börjar gälla . Tillsammans med Vänstern och har man genomdrivit ett förbud mot att sjukhus drivs av privata företag med vinstintresse. Detta är en ren bestraffning av bland annat invånarna i . När på i övergick i privat regi ledde detta till betydande effektiviseringar som patienterna blev nöjdare. Förbudet mot att överlämna driften av hälso- och sjukvård vid sjukhus till verksamheter som drivs med vinstsyfte kommer enligt vår bedömning att få långtgående negativa effekter för svensk sjukvård. Patienterna nekas tillgång till nya och bättre vårdkoncept. Ett antal populära och välfungerande alternativ inom vården kommer att försvinna, exempelvis de privat drivna verksamheterna vid . Enligt en av genomförd enkätstudie befarar företag och försäkringskassor att stopplagen kommer att göra det svårare för sjukskrivna att få tillgång till medicinsk rehabilitering. För vårdgivare och anställda får lagändringen negativa följder genom att populära arbetsgivare förhindras att bedriva sjukvård. En mångfald av vårdgivare ökar möjligheterna att dels säkra tillgången till kvalificerad personal, dels attrahera nya medarbetare. Privata vårdaktörer kan ofta erbjuda kortare beslutsvägar, ökat inflytande för de anställda och bättre utvecklings- och karriärmöjligheter för personalen. Ett förbud mot privat driven sjukvård minskar de många vårdutbildade kvinnornas möjligheter att välja arbetsgivare och ta sig ur en ohälsosam inlåsning. Det finns en rent statistisk markant skillnaden i sjukfrånvaro mellan landstingsdriven och privat vård. Privata alternativ inom vårdsektorn får också ofta högre betyg av sina anställda än kommunala. Privata vårdföretag visar lika bra eller bättre vård, högre produktivitet, lägre kostnader samt nöjdare och friskare personal än offentligvården. ökade kostnaderna ungefär dubbelt så mycket i landstingen som på . Detta sjukhus är förmodligen det mest kostnadseffektiva akutsjukhuset i . Konkurrensen från de privata entreprenörerna bidrar till att även offentliga aktörer ökar sin effektivitet. Stopplagen innebär också allvarliga inskränkningar i det kommunala självstyret. Respekten för den kommunala självstyrelsen har stor betydelse när det gäller att upprätthålla förtroendet för den lokala demokratin. Det handlar inte enbart om att förbjuda vinst i vården utan även om att förhindra svenska landsting att bedriva sin verksamhet i de mest ändamålsenliga formerna. Vi anser att det bör införas en startlag i stället för en stopplag. Startlagen är en del av vår strategi för att skapa bättre kvalitet och tillgänglighet i hälso- och sjukvården, ge patienterna frihet att välja mellan alternativa vårdgivare, understödja förnyelse och utveckling av hälso- och sjukvården med bibehållen kostnadskontroll, säkra tillgången på kvalificerad personal (bl.a. genom förbättrade utvecklings- och karriärmöjligheter, kortare beslutsvägar och i övrigt bättre villkor), ta vara på den ideella sektorns insatser samt låta en gryende tjänstenäring bidra till ekonomisk tillväxt och hälsotillväxt. Förändringar i denna riktning kan ske utan att rubba principerna om att vården ska finansieras solidariskt och vara tillgänglig för alla, vilka vi självklart slår vakt om. En mångfald av driftsformer inom sjukvården medför större dynamik, växande entreprenörskap och ökad innovation. Genom konkurrens decentraliseras produktionen genom att fler alternativa utförare anlitas och genom att enheter inom landstingen får större befogenheter och mer ansvar. Ett starkt skäl för att tillåta och välkomna vinster i vården är att det drar till sig företag med investeringskapital. Att förbjuda vinstintressen är detsamma som att dränera vården på kapital och investeringar. Alla vet att företag som går med vinst investerar i både kunskap och teknik, som det genereras ett ekonomiskt överskott som kommer verksamheten till godo. För oss liberaler är det viktiga att vården håller hög kvalitet och bekostas över skattsedeln, inte om den utförs av en privat eller offentlig vårdgivare. huvudgrepp i integrationspolitiken handlar om makt. Människor måste få makt över sin egen vardag. Det handlar först och främst om vägar till arbete, egen försörjning men också självrespekt och självbestämmande. Utbildning är då avgörande. Skolpolitiken har en huvudroll i integrationspolitiken. I vår region finns de mest ekonomiskt välsituerade bostadsområdena men också några av de fattigaste. I spåren av 1960-talets miljonprogram på bostadssidan har klyftorna mellan områden växt sig allt större. I många och stora bostadsområden är arbetslösheten förfärande, och barn och ungdomar växer upp utan särskilt många vuxna i omgivningen som har arbete. Den skarpa segregation vi ser runt om i är i grunden social. Arbetslöshet och fattigdom, brist på utbildning och service är avgörande snarare än etniciteten. Men det går aldrig att bortse från det faktum att dessa sociala faktorer i betydligt högre grad slår mot människor med invandrarbakgrund. Nyanlända flyktingar såväl som tredje generationens invandrare drabbas av bristande möjligheter att själva styra över sitt bostadsval. Därigenom är deras barn styrda till de skolor som redan har en mycket stor andel barn med annat språk än svenska. Så går det sociala arvet vidare. Den strukturella diskrimineringen måste brytas. Att motverka diskriminering handlar dels om att ingripa mot den direkta diskrimineringen på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt, men i minst lika hög grad handlar det om att riva de hinder som byråkratiska regelverk sätter upp och som stänger ute invandrare och flyktingar från samhället. En sådan form av strukturell diskriminering är den stelbenta svenskundervisningen för invandrare. De redan väletablerade i vårt samhälle kan alltid bestämma mycket själva. Det räcker inte för oss. Vi vill att alla människor ska ha makten över sin egen vardag. Rätten att välja friskola men även att välja mellan olika kommunala skolor och möjligheten att själv avgöra vem som ska vara familjens husläkare är några viktiga vardagsbeslut som människor måste få kunna ta själva. Alla bör ha makt över sitt eget boende, möjlighet att byta bostad men också mer att säga till om i sitt bostadsområde. Rätt att välja barnomsorg, skola, vårdgivare och möjligheten att äga sin egen bostad är därför viktiga delar av liberal integrationspolitik. Det är en skam att vi fortfarande behandlar en majoritet av invandrare och flyktingar som kommer till som ett kollektiv och inte som unika individer, där språkutbildningen anpassas efter vars och ens förutsättningar. Därför krävs adekvat validering av i utlandet/hemlandet förvärvad utbildning och en därefter anpassad språkutbildning, där stor hänsyn tas till individuella förutsättningar och blivande arbetsmarknad. För att klara att bryta segregationen krävs tydliga mål. Enligt ska inget bostadsområde ha en sysselsättningsgrad som understiger för de yrkesaktiva, . Det betyder att i behöver extraordinära åtgärder sättas in på platser som , , och . Här krävs en omfattande jobb- och utvecklingsgaranti. Utvecklingen i sådana områden och andra i farozonen för att hamna där måste följas extra noga så att åtgärder kan sättas in mycket fort för att bryta en nedåtgående spiral med inte bara ekonomiska utan än mer sociala följder som resultat. I av fallande sysselsättning är det särskilt viktigt att kunna parera denna typ av nedåtgående utveckling, känd från tidigare lågkonjunkturer. Företagande för tillväxt i Det är företagandet som bär upp välfärden. skulle vi inte ha råd med sjukvård, äldreomsorg och skolor. kräver också drivkraftiga entreprenörer människor som står bakom företagen. Det kräver också att det finns tillgång på kapital att satsa och ta risker med. Allt detta kan tyckas vara självklart, men så är det inte. behöver en ny politik som tar till vara den stora potential för företagande och tillväxt som finns. För att uppnå detta behövs bl.a.: Sänkta skatter för företag och företagare. Mindre krångel och enklare regler för företagande. Åtgärder för att stärka konkurrensen. Företagsklimatet i måste bli mycket bättre. En stark tillväxt i är också till fördel för övriga landet då fungerar som draghjälp. Svenskt Näringslivs årliga rankning av det lokala företagsklimatet i kommuner visar ett blandat resultat för kommuner. Rankningen bygger bl.a. på frågor om kommunalskatt, nyföretagande, entreprenader och utbildningsnivå. I finns de bästa kommunerna men också fler som ligger långt ner på rankninglistan. För , , , , och går det bra. Samtliga dessa kommuner finns bland de tio bästa i landet. och klarar sig också hyfsat bra. Resterande kommuner placerar sig i mitten eller längre ner på skalan, däribland vår huvudstad. Företagens betyg på politikernas och de kommunala tjänstemännens attityder till företagande är bland de sämsta i landet. Denna utveckling är ohållbar och oacceptabel. Det lokala företagsklimatet går att påverka. Men då måste det till medvetna satsningar för ett bättre företagsklimat. Det kommunala skatteutjämningssystemet måste ses över och reformeras. Det kan inte vara så att man bekämpar kommuner som anstränger sig och belönar de som inte löser sina problem. Höjda kommunalskatter lockar inte fler företag. Vi måste bygga mer i . Tillväxten fordrar att arbetskraften kan flytta och bo någonstans. Det måste göras satsningar på infrastruktur. satsar relativt mycket pengar i forskning. är här en viktig knytpunkt. Utväxlingen av FoU-investeringar kan ökas genom att skapa broar och mötesplatser mellan forskare, entreprenörer och finansiärer. Genom ett utvecklat samspel mellan forskning, högre utbildning och entreprenörsinsatser kan skapa förutsättningar för ett ökat entreprenörskap och företagande med bas i den akademiska världen. Entreprenörskap inom den offentliga sektorn måste stimuleras. Människor startar ofta företag inom den bransch de har erfarenhet i. Genom utvecklat entreprenörskap inom den offentliga sektorn kan fler kvinnor få möjligheter, kunskaper och erfarenheter att utvecklas som innovatörer och etablera sig som företagare. En lång rad konkreta förändringar behövs för att underlätta för människor att gå från bidragsberoende till eget företagande. Det måste vara möjligt att förverkliga en idé om en försörjning oavsett om det gäller att sälja någon typ av tjänster, öppna en butik eller bli agent för en importvara. F-skattsedel till alla, förenklingar för småföretag, mikrolån, möjlighet att omvandla socialbidrag till starta eget-bidrag och sänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn, där mycket av det nya företagandet kommer att växa fram, är några små men viktiga förändringar. Det är också angeläget att öka arbetet mot det skattefusk som snedvrider konkurrensen mellan företagare, särskilt i vissa branscher. Försöksverksamhet bör inledas i med förenklade deklarationsregler för småföretag. En sådan försöksverksamhet kan dels stimulera nyföretagandet i , dels ge viktiga erfarenheter inför det fullskaliga genomförande av regelförenklingar som är nödvändigt för tillväxt och utveckling i landet som helhet. Arbetsmarknadspolitik för en storstadsregion Det traditionella näringspolitiska stödet måste reformeras, med behoven och önskemålen även hos människor i utsatta förorter som ledstjärna. Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken, med stora möjligheter för individer och grupper att själva forma de verktyg de behöver för att ta sig in på arbetsmarknaden, kan betyda mycket för människor i segregerade förorter. föreslår en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Vi är övertygade om att en sådan förändring har mest att erbjuda dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Stora grupper arbetslösa finns hos , inte för att de har sociala problem, som skulle kunna hjälpa till med, utan för att de aldrig lyckats kvalificera sig för arbetslöshetskasseersättning. Genom att arbetslinjen tillåts genomsyra också all flyktingintroduktion, och egenförsörjningen sätts i centrum liksom omställningspeng i stället för arbetslöshetskasse- eller socialbidragsberoende, skapas en framåtsyftande social situation som bas för att förverkliga människors valfrihetsdrömmar. Nystartsjobb en rättighet. Många utvärderingar har visat att subventionerade anställningar kan vara en väg in i reguljär sysselsättning, men att metoden endast kan användas för personer som står relativt långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. Vi föreslår sålunda att resurser fokuseras på tidsbegränsade subventionerade anställningar, nystartsjobb, för arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden och där risken är mindre att insatserna tränger undan reguljära arbeten. Detta ska ses som en rättighet för den som själv skaffar sig ett jobb, inklusive, naturligtvis, sökande med hjälp av arbetsförmedlingen. Erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att en väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är sänkta arbetsgivaravgifter. I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat. och alliansens förslag till nystartsjobb innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag , och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende dock i högst . Skatterabatten kan förlängas ytterligare i särskilda fall, men först efter individuell prövning. En grupp av särskilt intresse är ungdomar. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar () som varit arbetslösa också omfattas av ovanstående system för nystartsjobb. För ungdomar gäller dock skatterabatten i högst . Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vårt förslag om sänkt arbetsgivaravgift ses som en rättighet för alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning, och som uppfyller kraven, kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Därmed försvinner den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnaden med upp till ett tak, är nystartsjobben inte takbegränsade som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstöd från LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Jobb- och utvecklingsgaranti en skyldighet. Människor som är fullt arbetsföra ska inte hänvisas till ett passivt bidragstagande. Effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska fokusera på att bryta en långvarig arbetslöshet och förhindra permanent utslagning från arbetsmarknaden. finns det två stora grupper av personer som mer eller mindre permanent försörjs utanför arbetsmarknaden, dels långtidsarbetslösa som är mottagare av så kallat aktivitetsstöd, dels invandrare som saknar en fast anknytning till den svenska arbetsmarknaden. Till dem kan läggas en tredje grupp som består av ungdomar som varken är etablerade på arbetsmarknaden eller studerar. Dessa är oftast inte kvalificerade för ersättning från a-kassan, och skulle därför inte heller omfattas av de utvidgade åtgärder som ingår i vårt förslag om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. föreslår att en skyldighet att delta i jobb- och utvecklingsgaranti införs. Syftet ska vara att så snabbt som möjligt slussa över en arbetssökande i någon av ovan nämnda tre kategorier till den reguljära arbetsmarknaden genom en kombination av individuella åtgärder. På så sätt ökas, förhoppningsvis, den enskildes möjligheter att få jobb och sysselsättning som bryter passivisering och utslagning. Jobb- och utvecklingsgarantin ska kombinera arbetssökande aktiviteter och kompletterande utbildning med en aktiv sysselsättning i olika samhällsnyttiga arbetsuppgifter. Ett särskilt stöd för detta införs och ersätter tidigare utgifter för vissa arbetsmarknadspolitiska ändamål, främst aktivitetsstödet. Aktiviteterna i jobb- och utvecklingsgarantin ska ordnas av kommunerna, i enlighet med 4kap. socialtjänstlagen, i samverkan med arbetsförmedling och försäkringskassa. Ersättning till deltagarna ska motsvara arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp och ersätter rätten att få långsiktigt försörjningsstöd (socialbidrag) för alla arbetsföra arbetslösa. Arbetslösa med försörjningsansvar har dock rätt att söka kompletterande försörjningsstöd.