mot · GT02Kr412 · 2005-10-05 00:00:00 — 4.2Helhet, värdegrund och närhet5 6Viktiga områden för ungdomspolitiken8 6.5Demokrati, politik och inflytande16 8.3Rasistiska och nazistiska organisationer21 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om immateriell välfärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se ungdomar som självständiga individer i ett socialt sammanhang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdegrundens betydelse i ungdomspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den ideella sektorns betydelse för ungdomspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya mål för den nationella ungdomspolitiken utifrån de riktlinjer som presenteras i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomar och arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av familjepolitiska insatser för att på lång sikt förbättra ungdomars psykiska hälsa.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete mot övervikt bland ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäljningsförbud för de butiker som säljer folköl till minderåriga.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av samarbete i arbetet mot missbruk.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sex- och samlevnadsundervisningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det obligatoriskt för varje kommun att erbjuda ungdomsmottagning i någon form.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av manlig personal på ungdomsmottagningarna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tonårsaborter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå av elevinflytande i skolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på bostäder för unga.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rösträttsålder.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsnivå och kompetens bland fritidsledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det ideella engagemanget på fritidsgårdar och ungdomskaféer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka möjligheterna att använda skolornas lokaler för olika former av ungdomsaktiviteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generationsklyftor och bidrag till generationsövergripande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetslösheten bland unga med invandrarbakgrund.1 1Yrkandena 6 och 22 hänvisade till AU. 2Yrkandena 7, 9, 10 och 1214 hänvisade till SoU. 3Yrkandena 11 och 15 hänvisade till UbU. 4Yrkande 16 hänvisat till BoU. 5Yrkande 17 hänvisat till KU. Att vara ung är att gå igenom en speciell fas av livet. Många vägval skall göras som får betydelse för resten av livet. För en del kan dessa vägval upplevas som ångestladdande men för de allra flesta upplevs av livet som något spännande och utmanande fyllt med framtidstro. Ungdomstiden har förlängts i det moderna samhället. Fler unga än någonsin läser vidare i någon form av eftergymnasial utbildning. Fler än någonsin åker utomlands för att plugga, arbeta eller bara resa runt och möta nya människor och kulturer. Denna utveckling är positiv och har lett till att ungdomar har mer frihet och större möjligheter att förverkliga sina drömmar. Internationaliseringen har också lett till ökad förståelse och nyfikenhet för skilda kulturer och till att kontaktytorna över hela världen ökat. är det viktigt att inte glömma bort de unga som i en sådan utveckling känner prestationsångest och som känner sig otillräckliga. Det är viktigt att också dessa får utvecklas och hitta sin roll i samhället. Varje ung människa är unik och har sina speciella förutsättningar precis som vuxna. har ungdomar som grupp vissa gemensamma problem och utmaningar. Exempel på sådana kan vara bostadsbrist, en svagare ställning på arbetsmarknaden, brist på pengar samt bekymmer vad det gäller val och utbud av utbildningsplatser. Det är mot denna bakgrund motiverat med en statlig ungdomspolitik som bidrar till att skapa en helhetsbild av ungdomars situation och som föreslår åtgärder för att öka medvetenheten om och stärka ungdomars roll i samhället. Att förneka behovet av en samlad ungdomspolitik är att blunda inför de särskilda problem som möter ungdomar på deras väg in i vuxenlivet. Inte minst måste politiken, som den medger att ungdomar själv formar sin framtid, befästa att grundvärderingar som människolivets okränkbarhet och varje människas unika värde och rätt till integritet förmedlas till varje ny generation. Ungdomspolitiken måste ta sin utgångspunkt i och ta till vara det engagemang och de erfarenheter som ungdomar har i olika samhällsfrågor. I regeringens ungdomspolitik behandlas frågor om självständighet och inflytande på ett utförligt sätt, medan frågor som rör allmänt välbefinnande knappast alls omnämns. Rädda Barnens undersökningar visar att vad barn och ungdomar saknar mest är trygga relationer med vuxna, inte materiell välfärd. Unga människor behöver vuxna att samtala med om livet. De behöver få råd och stöd vid viktiga vägval för att sedan utifrån det fatta sina egna beslut. trycker ofta på behovet av immateriell välfärd som exempelvis behovet av trygga uppväxtmiljöer, täta vuxenkontakter och trygg omgivning. Attitydundersökningar visar att unga människor värderar familj, vänner och andra gemenskaper högt men också att de saknar vardaglig vuxenkontakt. och utvecklades ungdomspolitiken. En tydlig milstolpe i utvecklingen av en samlad ungdomspolitik skedde under den borgerliga fyrpartiregeringen åren 19911994 när bildades, bidragsreglerna till ungdomsorganisationerna blev mer målstyrda, nationella riktlinjer antogs, en utredning om ungdomars levnadsvillkor tillsattes, en återkommande studie av ungdomars värderingar påbörjades och en samlad ungdomspolitisk proposition (prop. 1993/94:135) förelades . För var detta ett viktigt och prioriterat arbete i regeringen. 4.2Helhet, värdegrund och närhet Den kristdemokratiska ungdomspolitiken bygger på en bredare helhetssyn än Socialdemokraternas. Socialdemokraternas politik fokuserar allt för ensidigt på ungdomars självständighet, deras rätt till inflytande och deras rätt till makt. vill se ett bredare perspektiv på ungdomsfrågorna där ungdomarna ses som individer i ett socialt sammanhang. Ungdomsåren är i hög grad den tid då individens identitet formas. Identiteten utvecklas i samspel med föräldrar och familj, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. saknar tyvärr många ungdomar vuxna i sin närhet som orkar, har tid och vilja att vara den trygghetsfaktor som är en förutsättning för frigörelseprocessen och identitetsskapandet. Det är en av förklaringarna till den rotlöshet och det utanförskap som många ungdomar ger uttryck för. som ungdomar tydligt uttrycker att de vill ha mer kontakt med vuxna sitter äldre människor ofta isolerade utan kontakt ens med sina närmaste. Större gemenskap mellan generationerna, mellan föräldrar och barn och i alla olika miljöer i samhället är en viktig förutsättning för att öka ungdomarnas möjligheter att utveckla självkänsla och stark identitet. När identiteten formas behövs nära relationer med vuxna som har tid för samtal relationer som är mogna att tåla konflikter och frigörelseprocesser utan att svika. För att kunna bryta sig loss och bli en självständig individ måste man ha något att bryta sig loss ifrån. För att vi skall utvecklas som människor med respekt för oss själva och andra behöver vi en minsta gemensam nämnare för handlandet människor emellan. En etik som betonar alla människors lika värde och ansvaret för sig själv och andra är en nödvändig grund när en ung människa söker fast förankring i en värld av snabb förändring. I upplevelsen av förändring behövs en referensram, en trygghet i att man kan lita på både medmänniskors och det offentligas handlande. som etiken och normsystemet syftar till fasthet och skydd av varje individ måste det inspirera till utveckling av personligheten, till egna initiativ och nytänkande, till vilja att ta ansvar för allt större både personliga och gemensamma uppgifter. Den statliga ungdomspolitiken måste därför, som den medger att ungdomar själva formar sin framtid, medverka till att grundvärderingar som demokrati, solidaritet och människovärde överförs till kommande generationer. Därtill måste den markera att det i första hand är de unga som skall ges möjligheter att själva utforma sina liv. Helt naturligt blir föräldrarna involverade, liksom de nätverk av kamrater, lärare, släktingar, ungdomsledare m.fl. som varje ung människa är delaktig i. De offentliga insatserna får inte utformas eller genomföras så att de leder till att de unga, deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet inte känner sitt ansvar. I stället skall det offentliga ha ett aktivt ansvar att stödja de frivilliga positiva krafterna i den unges omgivning och ta ett särskilt ansvar för de mest utsatta grupperna i samhället. anser att ungdomspolitiken skall vara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang. Socialdemokraterna beskriver ofta i sin ungdomspolitik ungdomars möjligheter att leva ett självständigt liv. Intentionerna med detta är goda men präglas av ofullständighet. Ingen diskussion förs om den unges helhetssituation, om behovet av stöd, hjälp och uppmuntran från den närmaste omgivningen. Självständighet, i positiv mening, är när en ung människa får och kan ta ansvar för sig själv och skapa sitt eget liv. Att flytta hemifrån och skaffa sig en egen bostad samt kunna försörja sig själv är exempel på en sådan självständighet som det offentliga har en viktig uppgift att skapa goda förutsättningar för. Men självständighet får aldrig förväxlas med känslomässigt och socialt oberoende. Familj, vänner och andra människor i de gemenskaper som omsluter en ung människa är viktiga. Samhället bör ta till vara den resurs som familjen kan vara. Den politik som förts i har ibland medverkat till en materiell och social självständighet som snarare skapat otrygghet och vilsenhet än känslomässig mognad, ansvarstagande och personlig utveckling. Beroendet från nära och kära har alltför ansetts negativt medan beroende från offentliga myndigheter och tjänstemän i form av försäkringskassa, socialkontor och arbetsförmedlare ansetts vara positivt. Stat och kommun skall självfallet stödja den unge och medverka till att denne kan etablera sig som vuxen. innebär vuxenlivet ökade krav på ett ömsesidigt socialt ansvarstagande. Den nära gemenskapen ställer andra krav men den fyller också andra behov än de som samhället kan ge. Den ideella sektorn verkar i gränszonen mellan privat och offentlig sektor. Det privata, det ideella och det offentliga alla har en viktig plats i ett väl fungerande samhälle. Ofta kallas den ideella sektorn också den tredje sektorn eller den sociala ekonomin. Den sociala ekonomin är det vedertagna begreppet på Europanivå, och i många länder har utvecklingen på detta område kommit mycket längre än i . Med den sociala ekonomin avses den organiserade verksamhet som bedrivs fristående från både den privata och den offentliga sektorn. Syftet med verksamheterna är att göra konkret nytta för medlemmarna eller för andra grupper i samhället. Kännetecknande är också att vinstintresset är underordnat. Organisationerna inom den sociala ekonomin, folkrörelser, föreningar och frivilligorganisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De är de första att hitta orättvisor, upptäcka kantigheter, kartlägga nya områden och anta nya utmaningar. De kompletterar den offentliga verksamheten. För ungdomsverksamheten är den ideella sektorn av helt avgörande betydelse. Det är via föreningar till exempel inom idrotten som samhället har en möjlighet att nå ut till ungdomarna. Därför måste en nationell ungdomspolitik framför allt innebära en betoning av det offentligas samarbete med den ideella sektorn. Regeringen nämner i sin proposition den ideella sektorn på några ställen, men där finns ingen helhetssyn på de ideella insatsernas betydelse för ungdomar. Regeringens politik är i stället fokuserad på en statlig eller möjligtvis nivå. Allt ska lösas via institutioner. anser att regeringsbeslut som skall genomföras av statliga myndigheter riskerar att aldrig nå ut till en vidare krets av ungdomarna. Via föreningslivet och folkrörelserna finns en möjlighet för politiken att nå ut till fler. Det behövs en ökad tillit till folkrörelserna. Den socialdemokratiska majoriteten i har slagit fast två mål för ungdomspolitiken:. ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd. ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. är mycket kritiska till dessa mål. Vi menar att det är mål som är omöjliga att följa upp och som riskerar att bli enbart ord på papper utan någon verklig förankring. I den proposition som föreslog de nya ungdomspolitiska målen 2004 är beskrivningen av hur målen skall följas upp och hur de skall konkretiseras otydlig. Regeringen ambition är att analys och redovisning skall ske inom fem olika huvudområden, bland annat lärande, hälsa och inflytande och den ska göras ur fyra grundläggande perspektiv nämligen resursperspektivet, rättighetsperspektivet, självständighetsperspektivet och mångfaldsperspektivet. Ansvaret för att göra uppföljning ligger enligt regeringen på alla statliga instanser som på något sätt har beröringspunkter med ungdomars villkor. Att lägga ansvaret på alla anser vi enbart kommer att innebära att ingen tar ett ordentligt ansvar. är generellt sett positiva till målstyrning av verksamhet. Staten skall inte lägga sig i exakt hur saker genomförs utan sätta upp mål för verksamheterna. Men för att målstyrning skall fungera måste det vara tydliga och mätbara mål som kan följas upp. I den proposition som var med och utformade fanns inga mål för ungdomspolitiken. I stället angavs följande sex riktlinjer. Stödjande insatser - De offentliga insatserna för ungdomar bör i första hand vara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang. Helhetssyn - Åtgärder inom olika områden skall präglas av en helhetssyn på ungdomars situation och utgå från ett ungdomsperspektiv. Goda uppväxtvillkor - Alla ungdomar skall ha rätt till goda uppväxtvillkor som tillgodoser både behovet av trygghet och av personlig utveckling. Etablering i vuxensamhället - Ungdomar skall ges goda förutsättningar att etablera sig som vuxna och göra egna val. Främja ansvarstagande - Ungdomars personliga ansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet och inflytande skall främjas. Ökad samverkan - Myndigheter och organisationer bör i ökad utsträckning samverka i ungdomspolitiska frågor. Engagemanget inom den ideella sektorn skall tas till vara. Syftet med dessa riktlinjer var att de dels skulle styra de statliga insatserna på alla de områden där ungdomsfrågor behandlas, dels inspirera kommuner och ideella organisationer att kraftsamla kring en positiv och stödjande syn på ungdomar och deras väg in i vuxenlivet. Vi anser fortfarande att dessa riktlinjer är relevanta. I riktlinjerna ges ett bredare perspektiv på de ungdomspolitiska frågorna än i regeringens mål för ungdomspolitiken. Ungdomarna sätts in i ett sammanhang med andra människor, och både ungdomars rättigheter och deras skyldighet till ansvarstagande sätts i centrum. Vi vill därför ge regeringen i uppdrag att formulera nya mål för ungdomspolitiken med utgångspunkt i ovanstående riktlinjer. Det ska vara mål som är konkreta och där det finns ett tydligt ansvar för uppföljning och redovisning. 6Viktiga områden för ungdomspolitiken Det är nästan omöjligt att avgränsa ungdomspolitiken. Ungdomar berörs av de allra flesta politikområden, och att försöka definiera vissa särskilda ungdomsfrågor låter sig inte göras. Trots detta har vi valt ett antal områden där vi vill särskilt presentera vår politik för ungdomar. Alltfler unga väljer att utbilda sig. av de gymnasiestuderande vill skaffa sig en högre utbildning. Dagens utbildningsväsende innehåller dock många brister. Den svenska skolan tar inte i tillräcklig utsträckning hänsyn till varje enskild elevs behov och intressen. Skolan brister också i värdegrundsarbetet, vilket skapar en otrygg arbetsmiljö utan arbetsro. Bristen på flexibilitet och arbetsro är två av orsakerna till att andelen elever som lämnar utan behörighet till gymnasiet ökat den senaste tioårsperioden. En skola som lyckas med att förmedla kunskap och som kan erbjuda elever trygghet och arbetsro skapar goda förutsättningar för en välutbildad befolkning och färre sociala problem. För att skolan skall uppnå detta krävs flexibilitet och en insikt om att varje elev är unik med specifika behov och förutsättningar. Tar inte skolan hänsyn till detta utan i stället stöper alla elever i samma form i en felriktad strävan efter rättvisa och jämlikhet slås elever ut och otrygghet och sociala problem kommer ofrånkomligt att uppstå. Skolan skulle kunna vara en betydligt mer flexibel organisation utifrån den enskilde eleven. Skolpolitiken bör utformas så att större hänsyn tas till elever som är mer praktiskt och yrkesorienterat lagda. För dessa elever har den alltmer teoretiserade skolan blivit en belastning, och tyvärr tvingas många att hoppa av utbildningen eller lämna skolan med underkända betyg. Dessa elever skulle kunna känna uppskattning och få ut mer av skolan om statusen på de praktiska och yrkesorienterade ämnena höjdes. vill göra detta bland annat genom att införa ett lärlingsprogram som ett eget nationellt program där större delen av yrkesutbildningen sker på ett företag. Vi vill också införa en yrkeshögskola som ett alternativ till akademiska studier. På så sätt skulle attraktiviteten höjas på de yrkesförberedande programmen och fler elever skulle passera gymnasiet med godkända betyg och avhoppen skulle bli färre. vill ha en skola där alla elever trivs och utvecklas både socialt och kunskapsmässigt samt en skola där alla elever kan känna trygghet och få arbetsro. Det är en rättighet för varje elev att i takt med stigande ålder vara delaktig i det som berör henne eller honom själv. Att eleverna ges reella möjligheter till inflytande över det egna lärandet, genom att tillsammans med läraren planera undervisningens uppläggning, är därför av stor betydelse. Enligt Analyser och utvärderingar 20002001 har den positiva tendensen vad det gäller elevinflytande avstannat och till och med minskat vad det gäller hur elever arbetar och vad som tas upp i undervisningen. Vidare visar undersökningen att allt färre vill vara med, engagera sig och ta ansvar. Det är också alarmerande att som både föräldrar och lärare är positiva till ett ökat elevinflytande är båda grupperna tveksamma till om eleverna verkligen klarar av att hantera det ansvar som krävs om de får mer att säga till om. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande skall finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Elevernas formella inflytande gäller också skolan som organisation, där elevråden och elevskyddsombuden spelar en mycket viktig roll. Att möjliggöra inflytande och ansvar för eleverna är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och skapa förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personal måste mer än ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. De politiska ungdomsförbunden bör ges bättre möjligheter att medverka i skolan. Regeringens insatser när det gäller ungdomars hälsa är under all kritik. I huvudsak handlar det om att initiera översyner och utredningar. som regeringen gör detta vet vi att situationen för ungdomars hälsa på många områden är alarmerande. Det behövs ingen ny statistik för att konstatera det. Vad som behövs är åtgärder. 2003 visar att andelen unga som visar symtom på psykisk ohälsa har ökat . En av tio ungdomar har ofta eller ont i magen, ont i huvudet eller svårt att somna. Vidare sover en av fem dåligt och nästan hälften är trötta . Vidare framkommer att försäljning av antidepressiva medel till ungdomar har ökat markant både till unga kvinnor och till män. Enligt kallar oss unga har andelen ungdomar som känner oro för sin hälsa ökat . Andelen som är nöjd med sin hälsa har sjunkit i alla åldersgrupper förutom i åldern . Särskilt alarmerande är skillnaden mellan unga kvinnor och unga män. Konsumtionen av antidepressiva medel är ungefär dubbelt så hög bland unga kvinnor som bland unga män. Kvinnor känner generellt sett av stress i högre grad än vad män gör. Stressen är dock inte kopplad till låg livskvalitet utan snarare till höga prestationskrav. Kvinnor är också mer oroliga för sin hälsa än vad män är. Det psykiska välbefinnandet är viktigt. Utan psykiskt välbefinnande fungerar inte människan. har alltid hävdat och hävdar fortfarande att trygga familjer är en bra förutsättning för trygga och självständiga individer. Formar vi en familjepolitik som sätter barnens behov och trygghet i främsta rummet där föräldrarna får mer tid att förmedla normer och ge omsorg till sina barn får vi tryggare barn, och det leder i längden till bättre psykisk hälsa. Psykisk ohälsa har ofta sin orsak i otrygghet. Det kan vara otrygghet i hemmet, otrygghet i skolan, otrygghet i umgängeskretsen eller ofta en blandning av dessa fenomen. Därför måste inriktningen vara att skapa trygga miljöer för barn och ungdomar och utveckla förmågan att se när ett barn eller en ung människa far illa. Tonårstiden är full av ovisshet och vägval i livet som ofta kan skapa ångest och i värsta fall depressioner. Att misslyckas och ha känslan av att göra bort sig upplevs ofta som ett stort nederlag. Därför är det viktigt att skolan förmedlar värderingar som tillåter att man misslyckas, att alla människor har ett lika och okränkbart värde samt att man respekterar varandra för den person man är. Vuxenkontakt är också viktigt för en ung människa. Att prata med sina föräldrar om problem är ofta svårt, ibland behövs en utomstående. Därför fyller till exempel fritidsledare, kuratorer, psykologer och skolsköterskor en mycket viktig roll i skolan. Ungdomsmottagningarna är också viktiga för att ungdomar skall kunna prata om relationer samt sex och samlevnad. Att skolan samverkar med kan vara avgörande för att nå framgång. Ett flertal kommuner har inlett ett närmare samarbete mellan skola och socialtjänst som har visat sig vara framgångsrikt. Det är viktigt att så många kommuner som möjligt inleder ett sådant samarbete för att sätta in åtgärder när en elev inte mår bra. Det är även viktigt att hitta metoder för hur man upptäcker att en ung människa bär på problem, då många ungdomar ofta är mycket duktig på att dölja sina problem för omgivningen. Trots en allt större medvetenhet vad det gäller både fetmans och rökningens inverkan på hälsan finns det all anledning till oro för ungas hälsa på detta område. har enligt antalet överviktiga 18-åringar ökat från till och antalet feta från . Alltfler barn och unga drabbas av diabetes som en följd av sin övervikt. Övervikt bland barn och ungdomar är ett växande problem som måste tas på största allvar. Kostvanor och hälsa har blivit favoritämnen i massmedier. Ett medialt intresse för folkhälsofrågor är positivt om det leder till en ökad medvetenhet och kunskap. Tyvärr bidrar dock ofta debatten i stället till att skapa förvirring. En mängd olika kostråd och bantningskurer sprids och har fått stort genomslag, men de olika metoderna drar inte ens åt samma håll.