ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr300 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nybyggnation, om- och tillbyggnad av allmänna samlingslokaler. Tillgången på samlingslokaler i form av Folkets Hus och Park, och bygdegårdarna, har i ett historiskt perspektiv varit av avgörande betydelse utifrån den roll som folkrörelserna kommit att spela i svensk politik och samhällsbyggande . Hade inte folkrörelserna skapat egna lokaler för agitationsmöten, bildningsverksamhet och social samvaro, så kan vi anta att mycket sett annorlunda ut . Den styrka som tillgången på egna lokaler innebar i folkrörelsernas barndom kan inte nog understrykas. är situationen en annan vi hälsas välkomna att hålla våra möten och andra aktiviteter i en mängd olika lokaler, men jag är övertygad om att de föreningsdrivna samlingslokalerna alltjämt spelar en stor roll för den kommande samhällsutvecklingen. Ett uttryck som med fördel kan användas för detta är demokratins infrastruktur. På samma sätt som vi måste se till att hela landet har en bra infrastruktur i form av vägar, flygplatser, järnvägar, tele- och datakommunikation så är jag övertygad om att vi även måste värna den infrastruktur som står till demokratins förfogande. har vi sett en utveckling i många kommuner där behoven av samlingslokaler alltmer ifrågasätts, främst ur ett ekonomiskt perspektiv. Ett uttryck som ibland används är att kommunen inte kan ge stöd till lokaler utan istället till verksamhet eller att man inte ska stödja verksamhet som riktar sig till friska vuxna. Båda dessa uttryck överensstämmer dåligt med grundsynen om alla människors lika värde. Jag anser att frågan kring samlingslokaler måste sättas in i ett bredare politiskt och demokratiskt perspektiv. Det är inte den som håller en samlingslokal som primärt ska fylla den med verksamhet det ska vara en plats som är öppen för alla, såväl för det politiska samtalet som alla andra former av barn- och ungdomsverksamhet samt pensionärsorganisationernas breda verksamhet. När vi bygger en väg så skapar vi en möjlighet för människor att förflytta sig från en plats till en annan. Vi garanterar tillgång och funktionalitet, men att använda vägen är upp till var och en. Båda dessa begrepp utgör alltså en nödvändig infrastruktur med olika syften. När vi under alla år byggt välfärdssystemet så har vi följt två viktiga principer, dels generella delar som ska vara riktade mot alla, dels delar som tar sikte på de mest utsatta. Detta välfärdssystem har varit mycket framgångsrikt. Det är viktigt att tillgången till bibliotek, fritidsanläggningar m.m. gäller alla. Det måste också vara fallet när det gäller tillgången till en samlingslokal. Jag anser att samhället såväl på nationell, regional som lokal nivå, på ett mer tydligt sätt måste slå vakt om och utöka antalet samlingslokaler och att de sätts in i ett bredare politiskt och demokratiskt perspektiv. Behovet av samlingslokalanläggningar är långt ifrån tillgodosett.
mot · GT02Kr301 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur som tillväxtfaktor. En förutsättning för att kunna öka sysselsättningen i landets glest befolkade delar är att skapa gynnsamt klimat för företagande. Ett bra företagarklimat är ett vitt begrepp som omfattar all samhällsservice, infrastruktur och liknande frågor, men även kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för dem som har i avsikt att starta ett företag. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. Det blir lättare att locka arbetskraft och besökare till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. Därför ska kulturen vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Det krävs olika typer av stimulansåtgärder för att öka kulturtillgängligheten i glesbygd. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. Folkbildningen genom bildningsförbunden spelar en stor roll för utvecklingen av företagande på landsbygden. Många som kanske inte på annat sätt har möjlighet att utbilda sig kan göra det via studieförbunden och andra folkrörelser. Dessa är dock beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet men har i likhet med andra verksamheter fått känna av besparingar. För att kulturverksamheten i glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag borde staten ta ett större ansvar för den. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Vi vill att stödet till lokala museer beaktas vid fördelningen av kulturpengar samt att övriga aktörers olika kreativitet tillvaratas på ett tydligare sätt.
mot · GT02Kr302 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av höjt stöd till sjukhuskyrkan. När beslutet togs i riksdag 1980 att man skulle stödja sjukhuskyrkan ekonomiskt gjorde man detta för att man ansåg att sjukhuskyrkan hade en mycket viktig funktion att fylla. Den andliga vården vid sjukhusen runt om i landet har ett stort mänskligt värde. Den ursprungliga tanken var att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna för verksamheten vid sjukhuskyrkan. Men detta beslut har inte levt upp till . Därför behövs det en höjning av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Den bör tilldelas det statsbidrag som den från början utlovades för att kunna fortsätta att bedriva sin viktiga verksamhet. Statsbidraget täcker mindre än en tredjedel av kostnaderna. Resterande kostnader står de lokala församlingarna för. På många håll i landet har man svårigheter med ekonomin, och risken finns att sjukhuskyrkan kan komma att tvingas till kraftig minskning av sin verksamhet, vilket skulle vara djupt olyckligt. Sjukhuskyrkan har en mycket viktig funktion att fylla för patienter men också för anhöriga och inte minst personalen på sjukhuset. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusets personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I med ett högt uppskruvat tempo i vårt samhälle och där många människor upplever stress och oro behövs alla goda krafter, inte minst inom vården. Arbetet i sjukhuskyrkan bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna kyrkorna och samfunden i vårt land. Även präster och själavårdare från romerskkatolska kyrkan och de ortodoxa och österländska kyrkorna finns med i sjukhuskyrkan. På de sjukhus där det finns en frikyrklig sjukhuspastor arbetar han eller hon i ekumeniska arbetslag sida vid sida med präster, diakoner, assistenter och musiker från . All personal genomgår en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Denna utbildning håller en mycket hög kvalitet och är skräddarsydd just för sjukhuskyrkan. Alla tjänster som sjukhuspastorer är lokala. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas genom bidrag ifrån olika församlingar i närområdet.
mot · GT02Kr303 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att vidta åtgärder för att klargöra att äldre personer i gruppboenden inte skall betala tv-licens. På ett äldreboende i fick de boende varsin enskild räkning från Radiotjänst, detta trots att man hade betalt grupp-tv-avgift för vårdinrättningen. Det innebär att antalet tv-apparater i boendet anmälts och en gemensam tv-licens betalats. Efter besök från kontrollant från Radiotjänst, som läste ordet på en skylt sändes separata räkningar till samtliga 61 boende. Dessa bad att få beslutet omprövat hos Radiotjänst efter att ha förklarat situationen. Länsrätten ansåg att de 61 äldre inte skulle betala, då de ju hade vårdpersonal dygnet runt och således inte hade eget boende. Enligt lagen om tv-avgift betalas en enda avgift för samtliga tv-mottagare som finns inom samma sjukhus, vårdanstalt eller inrättning av liknande slag, skriver länsrätten. Här kunde det hela rimligen ha slutat, men Radiotjänst överklagade domen till kammarrätten, hävdande att boendet är registrerat som , och därmed inte omfattas av det undantag som sjukhus och vårdanstalter innehar, nämligen att en enda tv-avgift betalas för samtliga tv-mottagare som finns inom samma sjukhus. Kulturminister har tidigare uppmärksammat att det finns gränsdragningsproblem vid tillämpning av undantaget, bland annat svårighet som uppkommer därför att olika kommuner använder samma begrepp för olika boendeformer. Självklart behöver riktlinjerna och undantagen göras enhetliga för Radiotjänst, så att inte kommuners varierande verbala definitioner av boende för äldre avgör om de ska tvingas betala tv-licens eller ej.
mot · GT02Kr304 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av migreringsverksamhet i och . län drabbades hårt av varsel om förlorade arbetstillfällen. Bland annat beslutade största privata arbetsgivare att flytta sin tillverkning av dammsugare till . Kommun, region, regering och planerar därför insatser för att häva de negativa effekterna. Regeringen har utsett till sin specielle kontaktman i ärendet. Situationen för kommun ser likartad ut med flera förlorade arbetstillfällen och nedlagd verksamhet. Då antalet statliga arbetstillfällen i dessa två kommuner och i regionen ligger långt under vad som gäller för övriga riket är en ökning av statliga arbetstillfällen ett av de områden som prioriteras och planeras. Det är då viktigt att se vad som är en naturlig utveckling inom regionen. Ljud, musik och kultur spelar och en viktig roll för läns framtid. I pågår ett omfattande utvecklingsarbete kring vårt bredaste kulturarv visan. Målet är att bli ett nationellt centrum för det tonsatta ordets bevarande, framförande och utveckling. Bland annat är ca 20 personer avdelade för att under 20042005 lägga grunden för ett nationellt arkiv för den litterära visan. Arbetet sker i samverkan med Svenskt visarkiv och AF. Även i () förvandlar man framgångsrikt sin lokala identitet till viktiga redskap för lokal, regional och nationell utveckling. I finns en kvalificerad yrkesutbildning som arbetar med digitalisering av analoga medier, ett flertal företag inom musikindustrin samt Svenskt rockarkiv. Betänkande SOU 2004:53 påvisar ett enormt behov av migrering. Behovet av att säkerställa vårt gemensamma inspelade ljudarv ställer krav på ett flertal åtgärder. Bland annat behöver en nationell kartläggning göras för att få en bild av omfattningen av den totala mängden material. Därefter behöver en bevarandeplan upprättas för hur ljudarvet ska säkerställas och prioriteras. För att detta ska kunna genomföras krävs en nationell migreringsverksamhet. Vår åsikt är att en sådan verksamhet med SLBA som huvudman skall etableras i /. Vi kan därmed tillfredsställa ett grundläggande nationellt behov och skapa ett antal statliga arbetstillfällen i en del av landet som är kraftigt underrepresenterad med sådan typ av arbete. Detta är ett tungt vägande skäl, men utöver detta finns det flera väl grundade anledningar till att /är en bra etableringsplats för migreringen. Vi vill därför framföra ytterligare elva starka skäl för att migreringsverksamheten skall etableras i norra län: Ger den bästa lösningen. Här erbjuds många finansierings-/resurskällor. Resurserna nyttjas effektivt. En snabb etablering är möjlig. Nära samverkan mellan . Det finns ett brett regionalt stöd och engagemang. Tiden är rätt. Det finns ett värdefullt kontaktnät. Det skulle ge långsiktiga synergieffekter. Planeringsprocessen har startat. Regeringen bör titta på möjligheterna att skapa en sådan verksamhet.
mot · GT02Kr307 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nyckelharpan bör utses till nationalinstrument. Nyckelharpan är ett säreget instrument. Det har funnits sedan 1300talet. Det fanns från början i hela vårt land men försvann från vissa delar av landet . I norra kom nyckelharpan att överleva, och glädjande nog så har instrumentet även utvecklats och förekommer åter över hela vårt land. Instrumentbyggaren, kompositören och riksspelmannen betydde mycket för nyckelharpans utveckling till det moderna instrument som det är . Nyckelharpan är inte bara ett intressant och fullödigt instrument. Den har också ett stort kulturellt värde som vi i har ett speciellt ansvar för att se till att det finns kvar även . Nyckelharpan röner ett allt större intresse även runt om i världen. På fler håll bildas nyckelharpsföreningar. Flera duktiga spelare från i har också varit med och spelat på nyckelharpan som ett inslag för att presentera och marknadsföra förtjänster bl.a. i . De har också spelat här i i trapphallen vid högtidliga öppnande. Det är främst för att nyckelharpan är en mycket viktig del av vårt kulturarv samt för att den även fått unga människor att engagera sig och fördjupat våra kunskaper om folkmusiken som jag anser att det nu är hög tid att nyckelharpan utses till nationalinstrument.
mot · GT02Kr308 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika förutsättningar för den regionala musikverksamheten i och . Bidrag till regional musikverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Sedan länsmusikreformen genomfördes har den statliga bidragsnivån varit avsevärt lägre till län och än till övriga län. har uppmärksammat situationen och konstaterat att statsbidraget till länsmusikorganisationerna i och län är av historiska skäl men utan saklig grund betydligt lägre än till övriga länsmusikorganisationer. säger vidare att förhållandet bör rättas till genom en förstärkning av anslagen till och . Vi delar uppfattning. Någon markering av en förändring av detta förhållande antyds inte i regeringens budgetförslag. Det finns inga sakliga skäl till att dessa båda län ska diskrimineras från anslagssynpunkt. Det är av stor regionalpolitisk och kulturpolitisk vikt att dessa båda län av staten ges samma ekonomiska möjligheter som övriga län att arbeta med regional musikverksamhet. I de båda länen finns aktiv och välmeriterad länsmusikverksamhet, t.o.m. internationellt känd och erkänd. Det finns inga rimliga skäl till att diskriminera denna verksamhet från statens sida i anslagsgivningen. De statliga anslagen till regional musikverksamhet bör prioriteras om och justeras upp, vad gäller anslagen till och till att motsvara de övriga jämförbara län har . För att uppnå detta fordras ett tillskott i storleksordningen 4 till för och län. Vad som ovan anförs om en omprioritering av anslagen för regional musikverksamhet till förmån för och bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Kr310 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt utveckling av verksamheten vid i och att lokalisera Statens ljud- och bildarkiv till . Film i är ett stort och rikt kulturarv som är i behov av att vårdas. togs det första spadtaget för inrättandet av en filmvårdscentral, för icke fiktiv film, i . är huvudman för verksamheten. finns tre arkiv med nationellt ansvar för rörlig film, och deras ägarformer är skiftande. Det finns både stiftelser och aktiebolag som är huvudmän, och det innebär att det är svårt att få insyn i verksamheten. Utöver behovet av en rationell hantering av personella och maskinella resurser finns det också ett behov av att knyta till sig teknisk kompetens. i bör få ansvar för att den tekniska och den laboratorietekniska kompetensen byggs upp och hålls vid liv. I årets budgetproposition finns, under rubriken , ett ökat anslag, och där nämns även verksamheten i . Från sida föreslår vi, i kulturbudgeten, ytterligare ekonomiska medel särskilt riktade till . I budgetpropositionen finns också medel upptaget för migrering och digitalisering hos Statens ljud- och bildarkiv, vars lokalisering bör bli . Jag anser att regeringen ska fortsätta att utveckla verksamheten i och även anslå erforderliga medel därtill samt lokalisera Statens ljud- och bildarkiv till . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Kr312 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om villkoren för trav- och galoppsporten. Trav- och galoppsporten och dess framtid är av stor betydelse för stora delar av . För tiotusentals svenskar runt om i landet är trav- och galoppsporten en livsstil, en folkrörelse. Då sporten av naturliga skäl till största delen är en glesbygdsverksamhet skapas också reella möjligheter att hålla det svenska jordbrukslandskapet öppet. Dessutom skapar den på dessa, i övrigt regionalpolitiskt utsatta, platser både arbetstillfällen och meningsfull fritidssysselsättning. Styrkan i sporten är bredden och förankringen hos den stora massan utövare och intresserade. För staten innebär trav- och galoppsporten dessutom stora skatteinkomster via spelet hos ATG. Trav- och galoppsporten har varit en näring som gått bra. börjar det dock höras rejäla missljud i maskineriet. Trots att spelutvecklingen varit god och prissummor kunnat höjas har situationen för trav- och galoppsportens aktiva länge varit och är mycket tuff. Bara av de startande hästarna går med vinst, och hästägarnas årliga förlust är . Trav- och galoppsporten är helt beroende av spelet hos ATG då en inte obetydlig del av omsättningen på spelet hos ATG går tillbaka direkt till trav- och galoppsporten. är travsporten inne i ett stort och nödvändigt förbättringsarbete för att framgångsrikt kunna möta konkurrensen inom upplevelseindustrin. Spelmarknaden har globaliserats och konkurrensen om spelarna hårdnar. Allt större summor försvinner från spel hos ATG till spel hos utländska Internetbolag. Dessa bolag ger inte ett öre tillbaka vare sig till sporten eller i skatt till staten. Spelet hos dessa bolag tenderar att öka och är ett mycket stort hot mot sportens ekonomi. Anledningen till att spelarna söker sig till nya, utlandsbaserade bolag främst är att de där kan erbjudas bättre vinstvillkor. har trav- och galoppsporten levt med förhöjd skatt, näst högst i och ungefär dubbelt så hög som i våra nordiska grannländer. Då dessa nya spelbolag, som ofta är lokaliserade till skatteparadis, är befriade från såväl totoskatt som ekonomiskt ansvar för sporten har de naturligtvis en klar konkurrensfördel. Den här utvecklingen har också lett till att ATG tvingats vidta drastiska åtgärder. Ett sparbeting 2003 på ca gör att travbanor ute i landet hotas och att antalet tävlingsdagar riskerar att minskas dramatiskt. Det är av största vikt att den svenska trav- och galoppsporten kan möta konkurrensen från utlandsbaserade Internetbolag.
mot · GT02Kr314 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av statsbudgetens ökade anslag för stöd till friluftsorganisationerna bör kunna tilldelas trädgårdsodlingens organisationer. Det tätortsnära friluftslivet har stor betydelse för stadsbefolkningens hälsa och välbefinnande. Det är därför positivt att regeringen föreslår en kraftig ökning av anslaget för stöd till friluftsorganisationer (utgiftsområde 17, anslag 30:4). Satsningen motiveras bland annat av vikten av fysisk aktivitet i närmiljön och av friluftslivets koppling till den sociala dimensionen av hållbar utveckling. Regeringen noterar även att det i och förslag till Handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet finns förslag som rör friluftslivets roll i arbetet för en god folkhälsa. Enligt förslaget till handlingsplan har forskning visat att åtgärder för att öka fysisk aktivitet i befolkningen är effektiva om de inriktas på att skapa en stödjande fysisk miljö. Åtgärder som främjar socialt stöd i lokalsamhället, exempelvis genom föreningsaktiviteter, är mest framgångsrika. Det föreningsbaserade friluftslivet förenar dessa framgångsfaktorer i ett och samma koncept och bör därför främjas. Friluftslivet kan äga rum året om i vildmark, skog, trädgård, kolonilott, stadspark och på lekplats. Det är bra att friluftslivet i trädgårdar och på kolonilotter lyfts fram. Näst efter promenader är trädgårdsodling den vanligaste fritidsaktiviteten utomhus i . Trädgårdsintresset bland allmänheten är mycket stort. Ändå är det endast en liten andel av de ca 2,5 miljoner trädgårdarna som odlas intensivt. Här finns en betydande potential för ökad fysisk aktivitet; det enda som behövs är att man uppmuntrar och stöder det spontana intresset och inspirerar till ett ökat utnyttjande av befintliga resurser. Men alla trädgårdsintresserade har inte tillgång till en egen trädgård, och det är inte rimligt att behöva köpa ett småhus för bara för att få möjlighet till trädgårdsodling. Efterfrågan på koloniträdgårdar och odlingslotter är därför stor på många håll i landet. har uttalat att det främst är ett kommunalt ansvar att det finns tillgång på sådana. Ändå är det, med hänsyn till de relativt låga kostnaderna för att anlägga ett koloniområde, förvånansvärt få kommuner som aktivt verkar för att få fram fler sådana områden. Trots att trädgårdarnas betydelse för folkhälsan och stadsmiljön uppmärksammas allt mer har denna insikt ännu inte tagits till vara i folkhälsoarbetet och samhällsplaneringen. Fritidsodlingens med 13 rikstäckande medlemsföreningar har kunskaper och erfarenheter som är värdefulla i sådana sammanhang. Det är därför angeläget att de kan få ekonomiska möjligheter att intensifiera sin informationsverksamhet och sitt samarbete med bland annat kommuner och statliga myndigheter. Syftet är både att ta vara på den resurs som de befintliga trädgårdarna utgör och att medverka till att nya trädgårdar anläggs. En del av det ökade anslaget för stöd till friluftsorganisationerna bör därför kunna tilldelas fritidsodlingens organisationer.
mot · GT02Kr318 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett småföretagararkiv i . När forskning bedrivs kring entreprenöriella frågor, ekonomiska frågor eller socioekonomiska frågor är tillgången till historiskt material från små företag mycket begränsat. Ofta är forskare hänvisade till storföretagens historia som har en tillgänglig dokumentation. Små företags historia och dess betydelse för ekonomisk utveckling är omfattande. Det är ett outforskat område. Forskning kring vad som skapar processer, hur drivkrafter utvecklas, vilken betydelse det nära ägandet har och tusentals andra frågor skulle kunna forskas om i högre grad om ett samlat arkiv fanns tillgängligt. Ett större samlat småföretagararkiv finns inte i vårt land. Mycket värdefullt material finns emellertid ute på befintliga företag. Efter slut var nyföretagandet starkt. Många av de företagen står nu inför andra omgången generationsskiften och ägarskiften då de drivs av 40-talister. Risken är att mycket material försvinner. Ju längre bakåt i tiden man kan samla material desto bättre. Ett småföretagararkiv skulle kunna utgöra en viktig länk mellan forskarvärlden och företagsvärlden. Det skulle skapa en unik möjlighet att förstå hur ekonomin fungerade . För att bli användbart bör ett sådant arkiv vara bemannat av personal som är behjälplig med samlingarna gentemot forskarvärlden men som också är allmänhetens guide för att göra materialet lättillgängligt. Ett småföretagararkiv är självklart ett nationellt intresse och bör samla material på nationsbasis. Det bör lokaliseras till Gnosjöregionen som redan har renommé att vara småföretagens centrum där den berömda Gnosjöandan spirar. Arkivet kan knytas till vars hela fokusering är mot små och medelstora företag.