ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk481 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU kraftfullt verka för sänkta införselnivåer för alkoholdrycker. I samband med avvecklades flera svenska monopol vars uppgift var att begränsa det privata vinstintresset i alkoholhanteringen. I samband med folkomröstningen om svenskt medlemskap i var frågan om kvoterna för privatinförsel i samband med svenskars utlandsresor mycket viktig. Någon höjning gjordes inte vid medlemsinträdet, men i avtalet krävde den heller inget undantag för att få behålla kvoterna. En ensidig svensk deklaration om oförändrade kvoter gjordes. ifrågasatte kommissionären de låga kvoterna för resandeinförsel som ansåg sig ha förhandlat fram. De höjdes därefter i ett par steg för att numera i praktiken vara avskaffade. En mycket stor andel av alkoholkonsumtionen i utgörs nu av alkohol som privat förts in i landet. En mycket kraftigt stegrad konsumtion är resultatet. Prisinstrumentet, alltså den konsumtionsstyrande skattenivån, som utgjort fundamentet i framgångsrika alkoholpolitik förlorar därmed alltmer sin betydelse. Dessutom har realpriset på alkoholdrycker sjunkit kraftigt sedan medlemsinträdet eftersom skatterna inte kunnat höjas medan lönerna utvecklats bra. I förslaget till nytt konstitutionellt fördrag för EU ges alkoholkonsumtionen som ett folkhälsoproblem ett större utrymme än i det nuvarande. Eftersom alkoholdrycker inte är som vilka varor som helst är det nödvändigt att reglera försäljningen och resandekvoterna. Alkoholförsäljning kan inte behandlas enbart efter fundamentalistiska inre marknadsregler. Om inget görs kommer sociala och medicinska skador fortsätta att öka. har mindre skador än andra länder i EU. Hotet mot svensk folkhälsa är alltså den kraftigt stigande alkoholkonsumtionen. En starkt bidragande orsak är att införselkvoterna är så höga. En person kan vid ett enda resandetillfälle införa en större mängd alkohol än vad som varit en genomsnittlig svensk årskonsumtion. Införselkvoterna är inte bestämda genom fördraget utan har beslutats administrativt. Därför bör kvoterna vara lättare att ändra jämfört med att med alla medlemsländer förhandla fram förändringen i ett nytt fördrag. måste inom EU med kraft arbeta för en kraftig sänkning av införselkvoterna. Privatinförsel av alkohol undergräver den nationella politiken och försämrar folkhälsan. Detta kan inte tillåtas fortgå bara därför att marknadsekonomin kräver det. Inom ramen för denna införsel frodas en rad missförhållanden, exempelvis langning både till underåriga och vuxna liksom systematiserad vidareförsäljning. Dessa problem måste angripas av de svenska myndigheterna oberoende av vilka införselnivåer som gäller. Målet för svensk alkoholpolitik är att begränsa den totala konsumtionen och därmed minska skadorna. Stor betydelse för alkoholpolitiken har systembolagets kontrollerande, icke vinstdrivande försäljning. Att tillåta försäljning av alkoholdrycker i detaljhandeln, som enbart drivs av vinstintresset, skulle knappast bidra till lägre konsumtion.
mot · GT02Sk490 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av konkurrensneutrala skattevillkor för svensk turism. Svensk turism har stora möjligheter att växa och skapa ökad sysselsättning. omsätter den svenska turistindustrin , varav är export dvs. utländska turisters omsättning i och ger sysselsättning åt 127000 personer. Till skillnad från många andra näringar kan turismen inte flaggas ut. Dock är det avgörande vilka närings- och konkurrensvillkor besöksnäringen får. har lagt ett delbetänkande. Utredningens förslag är att införa en enhetlig moms på . Till skillnad från alla andra EU-länder föreslår man att slopa den differentierade momsen på bl.a. turism, persontransporter, liftanläggningar, djurparker, kultur, dagstidningar, mat med mera. För turismens vidkommande innebär detta prishöjningar i intervallet . är momsen på djurparker, dagstidningar, persontransporter med taxi och kollektivtrafik samt kultur medan den för camping, hotell, liftanläggningar är . Förslaget skulle få samma konsekvenser som skattereform, då moms infördes på en rad turisttjänster och höjdes kraftigt från noll till . Då blev konsekvensen ett volymbortfall på för turistindustrin, och det tog att återställa volymerna till nivå. Volymbortfallet registrerades såväl på hemmamarknaden som på efterfrågan från våra nordiska grannländer, där bl.a. på den norska marknaden tappade ! I då undrar var de framtida arbetstillfällena kan komma läggs förslag som motarbetar turismen som är en tillväxtbransch. De regioner som får ta förlusterna på grund av utredningens förslag är starka turistregioner som m.fl. Vad och svensk turism behöver är konkurrensneutrala skattevillkor i förhållande till våra näraliggande konkurrenter. Detta blir alltmer viktigt då den traditionella tillverkningsindustrin inte genererar ökad sysselsättning tvärtom minskar sysselsättningen eller flyttar till låglöneländer. Ge därför svensk turismnäring konkurrensneutrala skattevillkor i förhållande till våra konkurrentländer. Behåll dagens momssats på för hotell, campingplatser, vandrarhem och stugbyar samt på djurparker, persontransporter, kultur m.m. Jämställ liftanläggningar med andra sportaktiviteter med en moms på .
mot · GT02Sk491 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en avveckling av effektskatten på kärnkraft. I regeringens budgetproposition föreslås att effektskatten på kärnkraften ska höjas , från per MW installerad termisk effekt till . I stället för att höja effektskatten borde den avskaffas helt. Den är nämligen inget annat än en absurd form av produktionsskatt som betalas på kärnkraften oavsett om reaktorn producerar el eller inte. betalas ca 2 miljarder i effektskatt, motsvarande ca per kWh. Om höjningen av effektskatten träder i kraft kommer kärnkraften i stället att åderlåtas på 3,5miljarder kronor , eller ca per kWh. Inget annat elproduktionsslag är belagt med en sådan straffskatt. Effektskattens negativa konsekvenser märks inte minst på investeringarna; både på grund av skattens faktiska nivå och på grund av den oförutsägbarhet i de långsiktiga förutsättningarna som skapas av ständiga förändringar i skattenivåer. Uteblivna investeringar översätts snabbt i högre elpriser. Detta försämrar kraftigt konkurrensförmågan för den energiintensiva industrin i . Därtill hotas målsättning att jämfört med nivå sänka utsläppen av koldioxid . Kärnkraften är tillsammans med vattenkraften det enda storskaliga elproduktionsalternativet som inte bidrar till koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. Att i ett sådant läge nästintill fördubbla en skatt som egentligen helt borde avskaffas rimmar illa med regeringens höga svansföring i klimatfrågan. Det är därför vår uppfattning att effektskatten bör avskaffas.
mot · GT02Sk494 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte momsbelägga second hand-försäljning och kyrkkaffe. Den statliga utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74), gjord på uppdrag av regeringen, föreslog att såväl second hand-verksamhet som kyrkkaffe skulle beläggas med moms. Förslaget möttes av omfattande protester, då detta skulle drabba den ideella sektorn i mycket hårt. backade därför finansministern och sa att merparten av alla ideella föreningar ska även kunna vara momsbefriade. Vid ett seminarium som hölls av Folkrörelseforum för dialog med företrädare för folkrörelser, föreningar och andra typer av medborgarsammanslutningar presenterade en promemoria som sades innehålla att ideella föreningar också ska vara momsbefriade. Promemorian från skulle vara klar före julen 2004 och sedan gå på remiss av 2005. Men promemorian kom aldrig. I ett svar i säger finansministern visserligen att i sin beredning av utredningens förslag har varit och är inriktad på att den ideella sektorn även i fortsättningen ska ges en positiv särbehandling. Uttryck som merparten, kunna vara och inriktad på utgör emellertid mycket vaga löften. Frågan tycks också ha velat hållas utanför Mervärdesskattesats-Utredningens betänkande Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) som överlämnades till regeringen . Där ges de ideella föreningarna inga uttryckliga undantag från moms på second hand-försäljning och liknande verksamheter. Momsuttaget på ideella organisationer och deras second hand-försäljning torde vara en ytterst försumbar skatteintäkt i ett nationellt perspektiv, men katastrofal för såväl berörda aktörer som de många människor för vilka dessa ideella organisationer utgör enda hoppet om ett drägligt liv. Second hand-verksamheten är också ett redskap i arbetet för att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle, förmedla sociala hjälpinsatser, bidra till katastrofinsatser etc. I flera medlemsländer är ideella organisationer redan garanterade befrielse från moms på second hand-försäljning. EU:s direktiv är inte något skäl till att införa moms på ideell second hand-försäljning i heller. är det hög tid att alla ideella organisationer får besked om vad som gäller.
mot · GT02Sk498 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna att bromsa befolkningsminskningen i glesbygd. Väl fungerande lokala arbetsmarknader förutsätter goda möjligheter till pendling. Särskilt gäller detta för små lokala arbetsmarknader. Vägar, järnvägar, telenät och annan kommunikation måste hålla hög standard. De allmänna kommunikationerna, såsom tåg och bussar, utgör en spindel i nätet för att transportera människor till arbete, utbildning eller olika former av samhällsservice. Landets glesare områden, såsom delar av , nås inte av kollektivtrafiken. De människor som bor i dessa trakter är hänvisade till egen bil för att kunna förflytta sig. Det senaste årets höjning av bensinpriset, främst orsakat av stigande världsmarknadspriser på olja och hög dollarkurs, har medfört att transportkostnaderna blivit en allt tyngre utgiftspost i hushållsekonomin. Det är därför välkommet att regeringen i statsbudgeten höjer reseavdraget med en krona per mil. Sannolikt behövs det en betydligt kraftfullare nivåhöjning, kanske i paritet med den som skisseras i den presenterade regionalpolitiska utredningen, för att ge tillräckligt incitament till växande lokala arbetsmarknader i glesbygd. Ett ytterligare problem i sammanhanget är att endast den som förvärvsarbetar kan få del av de ökade avdragsmöjligheterna för resor. Pensionärer, arbetslösa och studerande är stora grupper som ställs utanför. För att nå dessa grupper skulle sannolikt någon form av differentiering av bensinpriset i glesbygd vara att föredra. Många barnfamiljer har dyra bensinkostnader med tanke på barnens och ungdomarnas behov av resor till idrott, kultur och andra fritidsaktiviteter. Frågan är bara hur mycket bensin ska beskattas. Inom finns en av och EU:s främsta experter på just externa effekter och bensin. Han tycker att bensinskatten är trubbig och beskriver den som perfekt för koldioxid, men dålig för andra externa effekter. Ett exempel är partikelutsläppen, som leder till ökade sjukvårdskostnader. Eftersom detta främst är ett problem i städer vore det bra om skatten på något sätt kunde differentieras. På landsbygden är den ganska lagom, men i tätorter täcker skatten inte de negativa externa effekterna.. I tidigare beräkningar har man kunnat konstatera att en 25-öres skattehöjning i större tätorter skulle motsvara en kronas sänkning av bensinskatten på landsbygd och då vara inkomstneutralt för staten. Nära förknippat med detta är vidare ökade möjligheter, t.ex. genom skatteavdrag, för s.k. arbetspendling. I de stora tillväxtområdena råder inom vissa områden brist på arbetskraft med flaskhalsproblem och inflationseffekter som följd. finns arbetskraften i glesbygden där sämre konjunkturläge, omstruktureringar och liknande medför svårigheter att få jobb i den bransch man har utbildning eller kunnande. För att förhindra att hela familjen tvingas flytta till tillväxtregionerna och därmed ytterligare öka befolkningsminskningen i glesbygd finns skäl att se över möjligheterna till arbetspendling.
mot · GT02Sk499 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alkolås inte skall vara förmånsbeskattade. I trafiksäkerhetsarbetet är ett av de stora målen att få bort alla alkoholpåverkade från vägen, i synnerhet som fordonsförare. Ett steg i den riktningen är att montera alkolås i bilarna. Alkolås är än så länge en relativt dyr investering vid eftermontering i äldre bilar. Trots det är det många företag som vill vara med och montera alkolås i sina tjänstebilar. Anställd med tjänstebil som får alkolås inmonterat är en mycket säkrare bilförare; han/hon kör då inte alkoholpåverkad. Frågan kommer då om inte en sådan trafikant skall äras i stället för att drabbas av extra kostnader, detta utifrån att skattemyndigheten anser att det är en förmån att ha alkolås i bilen. Syniskt skulle man kunna säga att det är en nackdel, inte en förmån, att ha alkolås i bilen. Skall vi få upp kvantiteten på alkolåsen och ett sänkt pris samt en fortsatt utveckling av alkolås bör morötter tas fram, inte förmånsbeskattning för anställda som har alkolås i tjänstebilen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sk500 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad mångfald för avdragsgill friskvård. har arbetsgivare möjlighet att erbjuda anställda friskvård. Motionen och friskvården behöver inte utövas i arbetsgivarens egna lokaler, i förhyrda lokaler eller vara av kollektiv natur. Det är självklart mycket positivt att arbetsgivare kan erbjuda skattefri motion i form av till exempel gymnastik, bowling, tennis eller lagsporter som volleyboll och innebandy. Även aktiviteter som kostrådgivning och information om stresshantering åtnjuter skattebefrielse. Enligt reglerna är det själva förmånen av motionsaktiviteten som kan vara skattefri och den ska rikta sig till hela personalen och vara av mindre värde. Av den anledningen anses inte golf vara friskvård. Detta anser vi är diskriminerande. finns det cirka 600000 golfare i landet. En golfrunda är en synnerligen avstressande aktivitet och är verkligen friskvård. Att en arbetsgivare inte får göra avdrag för en för personalen subventionerad golfrunda handlar om ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens verklighet. För övrigt vore det bättre att fastställa en maxsumma som varje anställd fick använda för friskvård. All idrott är friskvård, och ska fler må bra och röra mer på sig så måste mångfald råda. Det är ologiskt att några friskvårdsaktiviteter och idrotter är exkluderade. Golf borde av denna anledning vara en avdragsgill friskvårdsaktivitet.
mot · GT02Sk501 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sänkt bensinskatt. är ett glesbefolkat land. För att kunna ta sig hemifrån till skola eller arbetsplats krävs ofta bil. Kollektivtrafiken är inte så utbyggd som den kunde vara, och på de ställen den finns är det inte säkert att tidtabellen passar alla. Fortsätter bensinpriset att stiga finns det risk att många måste sluta jobba då det inte längre lönar sig. Medborgarna måste kunna få välja var i landet de vill bo. Den politik som genomförs hotar denna frihet. Höjda skatter på resor med egen bil slår hårt mot glesbygden och riskerar att påskynda de senaste årens utveckling med befolkningsminskning i glesbygdslänen. Bensinpriset har nått nya rekordhöjder . Av varje hundralapp man tankar är skatt. Bilisterna betalar in i bilskatter varje timme, vilket är totalt . En genomsnittsbilist kör /år och betalar bara i bensinskatt. Det motsvarar ett pålägg på . Den enda som vinner på höjningen är staten. Varje gång bensinpriset höjs tjänar staten hundratals extra miljoner på momsen. Staten har fått in på de höjda bensinpriserna . Vi vet att bensinskatten slår fel. De som bor i glesbygden straffas mest. Den kollektiva trafiken räcker inte till. Det är oftast mer praktiskt och tidsbesparande att ta bilen. Ofta är man också beroende av två bilar på grund av arbete och fritidsaktiviteter. Skattepolitiken får inte drivas så långt att det inte finns någon säkerhetsmarginal för hushållen när oljepriset stiger på världsmarknaden. Kommuner och landsting drabbas också av höjda bensinpriser. Kostnaderna ökar exempelvis för kommunernas transporter med färdtjänst och hemtjänst. För att glesbygden inte helt ska utarmas och avfolkas måste bensinskatten och momsen sänkas.
mot · GT02Sk502 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fordonsskatt för barnfamiljer bosatta på landsbygd. För att kunna lägga livspusslet, för att klara av arbete, hushåll, familj, välfärd och se till barnens behov av utveckling är det för många barnfamiljer på landsbygden nödvändigt att ha två bilar. Det handlar om många resor för inhandling, arbete, besök i barnverksamhet, föreningsmöten, politiska möten, kulturaktiviteter och mycket mer. Med bara en bil blir det omöjligt att nå samma livskvalitet, inte minst för barnen, som boende med tillgång till fungerande kollektivtrafik skulle ha inneburit. Att behöva anpassa sig till den ena förälderns arbetspendling och transportbehov inskränker påtagligt friheten, sannolikt vanligast för mamman och barnen. En bil extra är dock förenat med höga kostnader, varav fordonskatten är en del. För många hushåll på landsbygden, med behov av två bilar för att få livet att gå runt, kan detta vara en mycket stor och omöjlig belastning. Tv-avgift betalas per hushåll oavsett antalet tv-apparater medan fordonsskatten betalas per bil oavsett om familjen för sin tillvaro är beroende av mer än en bil. Jag anser att barnfamiljer bosatta på landsbygd utan tillgång till fungerande kollektivtrafik ska ges rätt att inneha två bilar för en fordonskatt. Regeringen bör av ges detta till känna.
mot · GT02Sk512 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över regelverk för att ge bättre möjlighet att hantera arbetskraftens fria rörlighet. Arbetskraften ökade med 50 miljoner människor när EU utvidgades . Om ökad rörlighet ska ge den positiva effekt på vår ekonomi som gjorts gällande krävs det att har en stabil och fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknaden regleras av lagar och avtal. Det som handlar om avtal hanteras av arbetsmarknadens parter och att lagar följs hanteras av myndigheterna. De flesta svenska myndigheter har under haft stora besparingar och av de genomgångar som gjorts visar det sig att myndigheterna är dåligt förberedda på att hantera den ökade rörligheten på arbetsmarknaden. Om ska kunna dra nytta av en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och stävja den oordning som breder ut sig krävs dels förändrade regler, dels bättre möjligheter för myndigheterna att tillämpa reglerna. En nyckelroll i detta arbete har . En avgörande fråga i skattearbetet är var betalar man skatt om man jobbar i ?. Reglerna om när och vem som betalar skatt i eller om man betalar skatt i ursprungslandet är inte helt klara. Dels så finns det olika former av anställningar, dels om man är egen företagare, dels om man arbetar på ett utländskt bemanningsföretag och dels om man är vanlig anställd. Var skatter och sociala avgifter betalas beror också på hur länge man vistas i landet och vad har för avtal med hemlandet. F-skattsedeln ses som ett körkort för företagare, medan det i själva verket är ett intyg som visar att man själv ansvarar för att betala in sin skatt i . Frågan är därmed om F-skattsedel är rätt intyg för de företagare som avser att bedriva näringsverksamhet i men inte kommer att betala skatt här? Det bör göras en tydlig kartläggning av av var och när skatt ska betalas. Detta är viktigt för att de fackliga organisationerna ska kunna bedöma om kollektivavtalen följs eller inte. Det är också viktigt att det i varje fall avgörs var en F-skattare ska betala skatt och sociala avgifter så att efterkontroll kan göras.
mot · GT02Sk514 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerhetsutrustning i form av vinterdäck. Enligt trafikförordningen (1998:1276) skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan och när vinterväglag råder. Kravet på vinterdäck har tillkommit för att minska trafikolyckorna . Vinterdäck är därför en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. krav på säkerhetsbälte, airbag och krockskydd. ingår anskaffningskostnaden för vinterdäck till skillnad från annan säkerhetsutrustning i underlaget för förmånsvärdet för dem som använder bilen i yrket. För dem som använder bilen i yrket, t.ex. servicepersonal, är frågan om vinterdäck inte bara en säkerhetsfråga utan också en fråga om arbetsmiljön. Det kan därför diskuteras om vinterdäck skall ingå i underlaget för förmånsvärdet för anställda som tvingas använda bilen i yrket.
mot · GT02Sk520 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av näringsfastighet. Skatt efter bärkraft är en vägledande princip i vår skattepolitik. Strävan måste vara att skattesystemet så långt möjligt anpassas till den principen. Vi ska i den här motionen ge ett exempel på att så inte alltid är fallet. Den som äger en fastighet på landet där bostadsytan är och där fastigheten är byggd kan deklarera den som näringsfastighet. Enligt 2 kap. 9 § tredje stycket inkomstskattelagen (1999:1229), den s.k. slottsregeln, räknas ett sådant hus på en lantbruksenhet inte som privatbostad. Regeln infördes ursprungligen genom lagstiftning för att ägaren skulle kunna dra av kostnader för underhåll och reparation. Ägaren undgår dessutom fastighetsskatten. Det är inte rimligt att välbeställda personer, för det är ju det som det handlar om, på det här sättet kan klara sig undan beskattning. En allvarlig konsekvens är att de förmånliga reglerna riskerar att undergräva viljan att betala skatt hos andra medborgare och därmed hotar basen för finansieringen av vår gemensamma välfärd. Nuvarande förmånliga regler bör därför ses över och ändras.