ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K393 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av ett rättsligt bindande diskrimineringsskydd i regeringsformen. Det behövs ett tydligt diskrimineringsskydd för människans integritet oberoende av religion, ålder, ras, hudfärg, kön, språk, sexuell identitet, genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller social ställning, funktionshinder, utvecklingsstörning, etnisk eller politisk tillhörighet. Detta skydd måste vara effektivt inte enbart i förhållande mellan den enskilde och det allmänna utan rättsstaten måste också tillförsäkra ett sådant skydd mellan enskilda. Grundlagens, det vill säga främst regeringsformens, grundläggande synsätt måste därför vidgas. Regeringsformen innehåller visst skydd mot diskriminering, t.ex. i RF 2kap. 5 och 16 §§ (lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung samt kön). Genom de grundlagsförändringar som genomfördes har målsättningsstadgandena i RF 1 kap. 2 § utvidgats, bland annat med skrivningar om att det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. Sådana formuleringar blir opinionsbildande och är förstås viktiga i sig, men de kommer inte att kunna användas som rättslig grund i en rättslig process. Det är därför angeläget med skyddsregler i grundlagen som är rättsligt bindande och därmed också kan användas i rättsliga processer. hanterar en översyn av regeringsformen. Det i motionen aktualiserade området bör bli föremål för denna översyn. Området ingår inte specifikt i direktiven till utredningen. Regeringen bör genom tilläggsdirektiv begära att det faktiska diskrimineringsskyddet utökas enligt vad som ovan anförts. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GT02K396 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att göra det politiska systemet mer öppet och transparent. Politiken blir alltmer utsatt för påverkan utifrån. Det är i grund och botten bra. Genom impulser från hela samhället blir debatten och besluten mer representativa mot befolkningen och olika intressen. Det finns all anledning att bejaka ett pluralistiskt politiskt system med många aktörer som kanaliserar många samhällsintressen. I och med att politiken påverkar viktiga spelregler för stora aktörer på ekonomiska marknader finns det dock en risk att påverkan också kan ta sig ekonomiska intressen. För att motverka detta bör det finnas ett tydligt och klart regelverk som tvingar politiska partier och enskilda förtroendevalda att öppet redovisa sina intäkter. Mellan de politiska partierna finns nu en frivillig överenskommelse om en viss öppenhet. Det är bra men otillräckligt. På samma sätt är det register över ekonomiska intressen som riksdagsledamöterna kan anmäla sig till bra men otillräckligt. Regeringen bör därför låta utreda och återkomma med ett förslag till reglering av öppen obligatorisk redovisning av ekonomiska intressen inom politiken.
mot · GT02K407 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en översyn av sekretesslagen för att kunna skydda uppgifter om enskilda studenters personliga förhållanden. I 7 kap. sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess med hänsyn främst till skyddet för den enskildes personliga förhållanden. 9 § i detta kapitel behandlar sekretess inom utbildningsväsendet. I delar som rör den högre utbildningen behandlas endast sekretess rörande uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktionär. I huvudsak rör detta sig om uppgifter inom studenthälsan och liknande verksamhet. Uppgifter som är av mer administrativ art, exempelvis uppgifter om en students identitet, adress eller liknande, skyddas inte av sekretesslagen. Inte heller känsliga uppgifter som lämnas till en högskola i samband med antagning är skyddade. Det kan exempelvis vara intyg för att styrka särskilda skäl för förtur, intyg om funktionshinder etc. Det borde vara självklart att skyddet för uppgifter om personliga förhållanden borde vara lika stort för studenter inom högskolan som för elever inom ungdomsskolan. Så är alltså inte fallet . Högskolorna har inte rätt att vägra lämna ut uppgifter om en students identitet, adress eller liknande, oavsett om det kan finnas anledning att skydda sådana uppgifter eller ej. Den som lever under skyddad identitet kan alltså i yttersta fall vara tvingad att låta bli att studera.
mot · GT02K411 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av konstitutionen vad avser politiska vildars agerande. Den senaste tidens turbulens runt ledamöter väcker frågan om hur långt konstitutionen skall låta en politisk vilde gå utan att förverka sin riksdagsplats. Ett hopp från ett parti till ett annat kan ju ändra balansen i . Det kan även bli som i fallet med , där hon agerar som representant för ett parti som inte finns med i som hon uppbär arvode för en plats som vilde på ett vänsterpartimandat. Rent teoretiskt skulle hon kunna dra med sig ytterligare ett antal riksdagsledamöter som hoppar av sina partier. Det skulle då kunna bli ett sätt att smyga in ett nytt parti i utan att detta har klarat 4-procentspärren och utan att det föregåtts av något val. Den nuvarande konstitutionen har helt visst inte förutsett att politiska vildar skall uppträda hur illojalt som helst mot sitt gamla parti. Vi anser därför att det behöver göras en översyn av hur långt en politisk vilde får gå innan denne har förverkat sin plats i .
mot · GT02K412 · 2005-10-04 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag i enlighet med vad som i motionen anförs om förändringar i tryckfrihetsförordningen. Medierna tar allt större utrymme i människors vardag. Genomslaget av en nyhet är i det närmaste total. Det som står i en tidning, sänds i radio eller visas på tv blir en omedelbar och sann ögonblicksbild oavsett om nyheten är sann eller felaktig. Har det stått i tidningen, sänts i radio eller visats på tv blir det den förhärskande bilden. Det är en bild som dominerar och dröjer sig kvar på grund av mediernas stora genomslagskraft. Är uppgiften felaktig kan det på några få ögonblick utradera ett livsverk, misskreditera människor som inte förtjänar att vara utpekade eller innebära i det närmaste fullständig desavouering av en person. När en nyhet sänds som felaktigt pekar ut en person ges detta ofta stort utrymme. När nyheten visar sig vara falsk och inslaget eller artikeln har fällts i de granskningsorgan som finns ges detta inte motsvarande utrymme. I tv:s nyhetsinslag sänds tillrättaläggandet sent i programmet eller på tider då få tittar. I tidningarna hänvisas den här typen av tillrättaläggande till någon av de minst lästa sidorna med syftet att inte ge uppmärksamhet åt tillrättaläggandet. Jag föreslår med anledning av ovanstående att ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag om förändringar i Tryckfrihetsförordningen som tydliggör mediernas skyldighet att medge fel i publicering samt att publicera dementier och tillrättalägganden på mer framträdande sätt än .
mot · GT02K415 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentliga inrättningar i såsom förskolor, grund- och gymnasieskolor, äldreomsorg, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas. Att äta vegansk eller vegetarisk kost av djuretiska skäl har sina rötter ända från antiken. Föreningar och sällskap för denna kost har funnits . Intresset för djurfri kost har dock ökat markant och alltfler, inte minst yngre personer, väljer att bli vegetarianer eller veganer. Många gör valet på grund av etiska skäl för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning. Eftersom många kommuner vägrar att servera djurfri kost innebär det att exempelvis många ungdomar inte får någon fullvärdig skolmat. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig, trots att slagit fast att så är fallet. Ett annat skäl som förekommer är att det blir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Detta leder ofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig den näring de behöver. Genom hela den moderna historien har det offentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valt djurfri kost. Denna form av etisk diskriminering skall inte accepteras i ett samhälle som bör stå sig neutralt inför människors olika livsval. De matkrav vi har som individer, oavsett om de är etiskt, hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge de rör sig inom svensk lagstiftning. Det är inte statens sak att avgöra vilka etiska val vi gör som individer. Offentliga inrättningar i såsom exempelvis förskolor, grund- och gymnasieskolor, äldreomsorg, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.
mot · GT02K425 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om redovisningsskyldighet av kampanjmedel som använts av kandidat till , riksdag, landsting och kommun. Att rösta på person i val till , , landsting och kommun är möjligt . Möjligheterna till personvalsinslag och därmed personvalkampanjer kan innebära en fara för demokratin. Då pengar eller annat ställs till en enskild kandidats disposition blir förutsättningarna för att kandidera till ett uppdrag mer olika. I takt med att pengar blir allt viktigare för den enskilde kandidaten ökar också risken för att det kan uppstå delikatessjäv av olika slag. Det är därför angeläget att alla kampanjmedel som ställs till en kandidats förfogande öppet redovisas och redovisningsskyldighet för kandidat till Europaparlament, riksdag, landsting och kommun bör således införas i tillämplig lag.
mot · GT02K427 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor anser att har vuxit sig alltför stort. Kostnaderna har vuxit oproportionerligt mycket i förhållande till flera mätbara indikationer på arbetsbelastning. Det bör därför finnas utrymme för effektiviseringar. Vi är, på principiella grunder, motståndare till presstödet och föreslår därför att det reduceras kraftigt. I samband med det kan kostnaderna för minska. Det är viktigt att också de politiska partierna visar ekonomisk återhållsamhet. Ökning av stödet till ledamöterna i form av fler politiska sekreterare utgör också ett argument för den neddragning av partistödet som föreslår. förvaltningskostnader bör kunna minskas, inte minst genom att informationsverksamheten begränsas. De politiska partierna har, enligt vår uppfattning, huvudansvaret för information om den politiska verksamheten i . Expertgruppen för EU-frågor, som har antagit namnet för europapolitiska studier (Sieps), bör successivt avvecklas. Det är en form av politiskt styrd forskning som vi ogillar. ökar i stället anslagen till fri forskning. avvisar också den särskilda satsning för att stimulera debatt kring EU:s verksamhet som görs på denna anslagspost (90:7). Det finns åtskilliga offentliga medel tillgängliga för dem som vill informera kring EU-frågor. Dessutom: Viktigast för att skapa ett medborgerligt engagemang för centrala framtidsfrågor inom EU är att inte minst de politiska partierna tar frågorna på allvar och driver en aktiv debatt. På denna punkt finns det en hel del i övrigt att önska.
mot · GT02K430 · 2005-10-05 00:00:00 — Men till stor del beror det också på en djup misstänksamhet från statsmaktens sida. Särskilt Internet ses oftare som ett problem. Vad medborgarna kan tänkas hitta på antas leda till problem eller åtminstone att det finns en överhängande risk att det leder till problem och anses motivera en reglering som aldrig hade accepterats om det gällt skrivna brev eller meddelanden medborgare emellan. De tidigaste versionerna av den reglerande lagstiftningen, såväl den så kallade BBS-lagen som personuppgiftslagen, PUL, har redan fått förändras eftersom de varit för inskränkta från bl.a. yttrandefrihetssynpunkt. Det finns dock också en tendens att vilja beskära tryckfriheten, så att den harmoniseras nedåt med yttrandefrihetslagstiftningen. Detta motsätter sig liberalerna skarpt. Medielandskapet förändras dock. De tidigare skarpa tekniska gränserna suddas alltmer ut. Detta leder till problem, eftersom lagstiftningen ser så olika ut. I ett antal motioner om mediepolitiken har krävt, förutom sådant som avskaffande av filmcensuren för vuxna som ett led i att förstärka yttrandefriheten inom kulturens ramar, att lagstiftningen som rör medier ska göras så teknikneutral som möjligt. Detta har huvudsakligen syftat på annan lagstiftning än yttrandefriheten. Vi menar dock att det på grund av den ökade teknikblandningen och mångfalden i medierna föreligger ett principiellt behov av att harmonisera uppåt, så att yttrandefriheten mer liknar tryckfrihetens mer långtgående friheter.
mot · GT02K431 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet att se över reglerna för fritidspolitikers förlorade tjänstepensioner. När fritidspolitiker tar ledigt från sin huvudarbetsgivare för att utföra sina politiska uppdrag inom t.ex. kommunen drar arbetsgivaren av lön för dessa frånvarotimmar. Kommunen ersätter enligt kommunallagen den förlorade förtjänsten men inte den förlorade tjänstepensionen. Detta innebär att den avtalsenliga tjänstepensionen inte betalas ut till politikern, varken från arbetsgivaren eller från kommunen. kan tjänstepensionsförlusten vara mellan och . Skillnaden beror på att avtalen har olika lösningar. Vi kan förvänta oss en fortsatt avsättning till tjänstepensioner i kommande avtalsförhandlingar, och det innebär att förlusterna kan bli ännu större . Kommunallagens regler behöver därför ses över så att fritidspolitikerna inte förlorar pensionsförmåner.
mot · GT02K432 · 2005-10-05 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen prövar möjligheten att information om också finns tillgänglig på de fem nationella minoritetsspråken. har i propositionen Nationella minoriteter i , 1998/99:143, fastställt att finska, chib, samiska, meänkieli och jiddisch ska utgöra minoritetsspråk i . har också ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Det är en stort ansvar påtagit sig och som omfattar många människor. Arbetet med att få konkret genomslag för de rättigheter som de fem nationella minoriteterna nu har är viktigt, och jag anser att och regeringen har ett särskilt ansvar för detta arbete. Därför ser jag det som en brist att den försöksverksamhet som pågår med information på hemsida på andra språk än svenska inte omfattar något av de fem minoritetsspråken. Jag menar därför att information bör översättas till de fem minoritetsspråken. Detta bör begära att riksdagsstyrelsen tillser.
mot · GT02K433 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av informationsmaterialet på statens museer utifrån åtagandet om nationella minoriteter. har långtgående förpliktelser när det gäller de nationella minoriteterna. Minoritetsspråken och möjligheten att få information på dessa är en viktig hörnsten liksom vikten av att kunna bevara sitt språk och sin kultur. En viktig arena i samhället är museerna och deras utställningsverksamhet. Utställningarna och samlingarna presenteras ofta via skriftligt material förutom på svenska också på andra språk. I första hand översätts materialet för att möta turisternas behov, men jag menar att museerna också måste möta de svenskar som har annat modersmål än svenska. Ett grundläggande krav vore att informationsmaterialet på våra statliga museer skulle vara översatta till minoritetsspråken men att det självfallet skulle också ska vara öppet för variationer i relation till vilka behov som föreligger. Jag menar därför att det bör göras en översyn av informationsmaterialet på de statliga museerna mot bakgrund av åtagande vad gäller de nationella minoriteterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02K435 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vårda minnet av . insatser för de mänskliga rättigheterna är väl omvittnade i världen och i . Ändå är hans minne sämre bevarat här än vad som ankommer ett land som annars håller de mänskliga rättigheterna högt. I finns åtminstone ett forskningsinstitut med hans namn och med fokus på mänskliga rättigheter, men i finns bara ett mycket anonymt konstverk till hans ära. Den socialdemokratiska regeringen skapade en ny myndighet, Forum för levande historia, med syfte att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Syftet är vällovligt, men man kan undra varför inte gärning framhålls inom myndighetens verksamhet. räddade personligen, genom att utfärda svenska skyddspass vid legationen i , ca 100000 judar från Förintelsen. Kan man tänka sig en bättre symbol till skydd för de mänskliga rättigheterna i och i världen? är ett gott exempel på en människa som visade civilkurage i då det var som farligast att leva. Tragiskt nog är hans öde inte känt, men trots det bör vi göra vad vi kan för att påminna om hans insatser. är det FN:s internationella dag för mänskliga rättigheter. En naturlig koppling för kunde vara att då högtidlighålla minnet av . Den borde ges till känna vikten av att vårda minnet av en av våra största samtidshjältar.
mot · GT02K438 · 2005-10-05 00:00:00 — beslutar i enlighet med vad i motionen anförs om en begränsning av antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag. finns ingen begränsning av hur många mandatperioder en riksdagsledamot kan sitta i riksdag. Detta medför att omsättningen på riksdagsledamöter är liten och nya personer med nya infallsvinklar på problem har svårt att komma in i . Det finns en seniorsprincip som exempelvis innebär att den som suttit i får sitta längst fram i valkretsbänkarna i kammaren. Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att engagerade personer har en faktisk möjlighet att komma in i de valda församlingarna för att få delta i det lagstiftande arbetet. Demokratin fördjupas genom att förnyas och makten delas mellan fler personer . Politik är inte ett yrke, och om man sitter för länge kan det bl.a. vara svårt att hålla kontakten med sitt yrkesarbete. Det gäller att inte bita sig fast utan våga lämna över makten åt andra. Jag anser att antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag bör begränsas. Förslagsvis bör en person kunna vara riksdagsledamot tre mandatperioder i sträck. Efter att man varit borta från ska man åter kunna väljas in för ytterligare tre mandatperioder. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att det införs en begränsning av antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag.
mot · GT02K439 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres brukarinflytande. Det är viktigt att olika samhällsgruppers erfarenheter och kunskaper tas till vara i olika sammanhang. Detta gäller inte minst de äldre och deras villkor. Utredningen för framtiden behandlar också på ett utförligt sätt dessa frågor. När det gäller att ta till vara äldre människors engagemang i politiska beslutsprocesser skrev man bland annat att äldre människors kunskaper och erfarenheter bör tas till vara i alla berörda beslutsprocesser. Detta kan ske genom en utveckling av dagens pensionärsråd eller andra typer av rådslag och dialoger. Detta, de äldres inflytande, kan säkerställas genom en tydligare lagstiftning eller på annat sätt. Vi vill att regeringen prövar frågan om hur de äldres inflytande i de politiska beslutsprocesserna kan säkerställas på ett tydligare sätt.
mot · GT02K441 · 2005-10-02 00:00:00 — beslutar att i enlighet med vad som anförs i motionen uppdra åt riksdagsstyrelsen att vidta åtgärder för rättvisare hyressättning gällande övernattningsbostäder. förfogar över ett stort antal övernattningsbostäder och övernattningsrum. I huvudsak är det ledamöter utanför som tilldelas dessa. Jag anser att det är en mycket god tanke och ett väl avvägt beslut som ligger bakom detta. Fram till övernattade en hel del riksdagsledamöter i sina arbetsrum. Själv gjorde jag det efter att jag blev invald i 1998. Mina egna erfarenheter av att bo i mitt arbetsrum kan enbart beskrivas i negativa termer. När nu flertalet av ledamöter uppfyller kraven för att få tillgång till en övernattningsbostad syns det tydligt att systemet för hyressättningen är djupt orättvis. Jag förutsätter att likt mig själv så har de övriga ledamöterna sina egna privata boendekostnader på hemorten. beroende på vilket av hus man bor i betalar man olika hyror detta oavsett storlek på lägenheten. Som exempel vill jag nämna att bostäderna som tillkom 1999 är avsevärt mycket dyrare än tidigare bostadsbestånd. Utöver det hyresbidrag som avräknas på betalar ledamöter följande hyra för en lägenhet : Om tanken från början var att det skulle råda en bruksvärdesprincip i hyressättningen är de nuvarande hyrorna ännu märkligare. Som jag visade i exemplet ovan är skillnaden mer än för , detta trots att den dyrare bostaden ligger i den billigares grannkvarter. Lägenheterna har så gott som lika standard och ligger lika centralt etc. Det nuvarande systemet ser jag som djupt orättvist då flera av ledamöter får betala av årskostnaden själva kan dras av för dubbel bosättning i den årliga inkomstdeklarationen vilket rör sig om mer än för de exempel jag redogjort för ovan. För vissa ledamöter blir det ännu dyrare och för andra är det gratis. Och dessa extra kostnader ådras vi av en enda anledning, nämligen att kunna ha någonstans att sova för att sköta våra uppdrag som riksdagsledamöter. Enligt min mening är denna hyressättning djupt orättvist, och jag hemställer att beslutar att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att vidta åtgärder för en rättvisare hyressättning av övernattningsbostäder. Detta bör besluta om.
mot · GT02K442 · 2005-10-02 00:00:00 — beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsen att införa totalt rökförbud i i enlighet med vad som anförs i motionen. råder rökförbud på restauranger, kaféer etc. Det är en mycket välkommen lagstiftning. I offentliga lokaler har det funnits rökförbud, och i skolor råder även rökförbud på skolgårdarna. Det finns rökförbud på sjukhus etc. Jag anser att borde föregå med gott exempel. Förutom att många människor störs av cigarettrök har andelen astmatiker och allergiker ökat. finns inget rökrum i där röken inte tränger ut. Så var fallet med det vackra och centrala Templum. Känsliga personer kunde knappast passera Templum före en votering utan att tvingas andas in mängder med skadlig rök då personer frekvent gick in och ut med konsekvensen att dörren nästan stod på vid gavel. Glädjande är att Templum sanerats och inretts till ett vackert och funktionellt rum, och rökning är inte tillåtet där. Det är ett välkommet initiativ för alla som tvingats till omvägar för att ta sig till och från voteringarna. Problemet med störande cigarettrök kvarstår i anslutning till övriga rökrum. Dessutom är det flera ledamöter och även anställda som bryter mot rökförbudet i arbetsrummen, beklagligt men sant. Som jag ser det är den enda lösningen att följer de lagar som gäller andra områden i samhället och inför ett totalt rökförbud i alla . Därmed skulle föregå med gott exempel. Jag hemställer att beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsen att införa totalt rökförbud i alla lokaler. Detta bör besluta om.