ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub413 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolmaten i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till etiskt vald diet, t.ex. vegetarisk och vegansk skolmat. Skolmaten är mycket viktig. Dels innebär den att eleverna ges ett nödvändigt närings- och energitillskott och bra vanor för framtiden hos de unga, dels även en möjlighet till avbrott och rekreation från undervisningen. Slutligen kan den bidra till förbättrad lokal ekonomi genom rätt upphandling av kommunen. Men skolmaten bör få en viktigare roll än så. Vad som serveras på tallriken kan lätt göras om till praktisk samhällskunskap, biologi, fysik, religionskunskap, geografi eller hälsa. Det handlar om att ta tillvara ett viktigt tillfälle för eleverna att skaffa sig ett globalt och ett helhetsinriktat perspektiv på mat och försörjning överhuvudtaget. Vad innebär t ex köttet på tallriken för djuren, för den globala livsmedelsförsörjningen etcetera? Hur långt har tomatsåsen fraktats och vilka konsekvenser får det för uppvärmningen av atmosfären? Under vilka arbetsförhållanden är bananerna odlade? Vilka fördelar finns det med att handla rättvisemärkt? Är det bättre med vilt från hemmaskogarna, än med pannkakor stekta i ? Tjänar kommunen på och hur går betalningsströmmarna? Frågeställningarna kan göras oändliga men genom att låta eleverna få vara med och påverka vad som ska serveras som sin skolmat så skulle de ges möjligheter att göra val, förstå sammanhang och inspireras att söka mer kunskap. Vi skulle vilja se att staten stimulerade en utveckling i skolorna där skolmaten mera hamnar i centrum. En annan brännande fråga som berör många av dagens elever är rätten till etiskt vald kost. Allt fler ungdomar väljer bort det som finns i köttgrytorna till fördel för den vegetariska livsstilen. Ungdomarnas val är oftast mycket medvetna, underbyggda av kunskap och inte sällan bygger de på djuretisk hänsyn; man anser helt enkelt att djur inte är mat, utan att djuren har rätt att leva för sin egen skull. Rätten att få serveras fullvärdig vegetarisk eller vegansk kost borde vara en självklarhet , men är tyvärr fortfarande ett tvisteämne på skolor där ledningen inte känner till frågeställningen eller inte vill bejaka en medveten livsstil. Det är viktigt att skolan möter dessa ungdomar med största möjliga respekt och att rätten till sådan skolmat slås fast i lagstiftningen. Det bör enligt vår mening betraktas som en diskriminering om de skolelever som valt bort animalierna inte garanteras samma kvalitativa skolmat som övriga elever.
mot · GT02Ub418 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheten att validera kompetens inom fler yrken och för utländska utbildningar. Inom vården har valideringsarbetet startat och kommit en bit på väg. Många vårdbiträden har möjligheten att uppgradera sin yrkesroll till undersköterska. Detta upplevs som något väldigt positivt av de inblandade, både vårdbiträdena själva och också arbetsgivaren och de som behöver nyttja vården uppskattar denna kvalitetshöjning. Det bör bli möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskapen och kompetensen som de anställda skaffat sig genom erfarenhet i yrket, och därigenom uppgradera deras roll från till exempel vårdbiträde till undersköterska. Detta för att förbättra kvaliteten i många yrken, både för de anställda och för nyttjarna. Därför bör ett system för validering av kompetens för fler yrkesgrupper utvecklas. Exempel på yrken som kan vara lämpliga för detta kan vara inom förskolan, skolan, vården och i hantverksyrken såsom exempelvis murare och snickare. Denna validering bör kunna genomföras genom en kortare utbildning och examensprov inom respektive yrke. Förslagsvis kan dessa utbildningar anordnas och planeras av facket och arbetsgivaren tillsammans. Även möjligheten att validera utländska utbildningar på ett snabbt och enkelt sätt är viktigt för att ta tillvara den kompetens som många besitter. Det är verkligen en absurd situation när exempelvis läkare och universitetslärare tvingas till arbeten som de är överkvalificerade för, eller till arbetslöshet, endast för att de inte har en svensk examen. Att på ett enkelt sätt genomföra en validering med möjlighet att komplettera med det som saknas för att kunna avlägga svensk examen borde inte vara omöjligt att organisera för dem som är intresserade av att delta. Även många handikappade eller funktionshindrade som besitter viktiga kunskaper och erfarenheter inom många olika yrken, men som inte har en traditionell examen eftersom de av olika skäl inte kunnat genomgå en traditionell utbildning i ämnet, skulle kunna dra nytta av möjligheten till validering för att få en erkänd examen. På så sätt skulle mycket kompetens och erfarenhet kunna utnyttjas på ett bättre sätt än det görs . Det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och för dem som nyttjar verksamheten om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet fanns mer tillgänglig. Detta är ett sätt att höja kvaliteten och ta hand om de resurser som finns i vårt samhälle.
mot · GT02Ub419 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetensutbildning för personal i förskola och skola. har en generellt bra förskola och skola, men för att ytterligare förbättra förskolan och skolan behövs det många olika insatser. Vi anser att en av de viktigaste insatserna är att ge personalen möjlighet till att utvecklas för att på så sätt kunna ge barnen och eleverna möjlighet att utvecklas på bästa sätt. Utbildningsbehoven inom de olika grupperna som arbetar i förskolan och skolan varierar. Det kan handla om för skolvärlden generella kunskaper såsom pedagogik men också om mer specifika kunskaper om de olika kulturer som finns representerade i förskolan eller skolan. Att möjliggöra för ett flexibelt lärande och lärande på arbetsplatsen är viktigt för de anställdas rätt till det livslånga lärandet, och för barnens och elevernas rätt till en god kvalitet i förskola och skola. Ofta har dock förskolor och skolor svårt att få de befintliga resurserna att räcka till. Kompetensutveckling av personal anses av de flesta skolledare som viktigt men måste, tyvärr, i många fall prioriteras bort. För att de anställda på ett effektivt och bra sätt ska kunna arbeta och samarbeta med barnen är det viktigt att de har goda kunskaper om barn och deras behov. Exempelvis har ofta vaktmästaren på skolan en central roll i elevernas vardag, men ingen utbildning som specifikt innehållit studier om barn. Inom äldrevården har en stor satsning på kompetensutveckling startats, eftersom det enligt vård- och äldreomsorgsministern är kompetens som är den viktigaste investeringen för att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Der finns goda skäl att pröva olika vägar för att tillgodose behoven inom förskola och skola. Kompetenshöjning för personalen är, enligt vår mening, en av de viktigaste faktorerna även för att förbättra skolan. Barn har skiftande behov, varierande förkunskaper och olika grad av engagemang. Det kan vara en svår uppgift för personal och lärare att räcka till för alla på bästa sätt. Därför är kompetensutbildning för personalen en viktig insats för ökad kvalitet. Om personalen har möjlighet att kompetensutbilda sig är den bättre för att besvara barnens behov.
mot · GT02Ub420 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbildning i FN:s konvention om barnets rättigheter i , gymnasieskolan och förskolan. Grundprinciperna i FN:s konvention om barnets rättigheter, , är att sätta barnets bästa i främsta rummet, barnets rätt till liv och utveckling, skydd mot diskriminering, rätten att höras och att barnets åsikter ska tillmätas betydelse i frågor som rör dem. har ratificerat och är en av 191 konventionsstater. Det innebär ett åtagande att se till att barnets rättigheter förverkligas. En viktig del är att barn och unga får kunskap om sina rättigheter och här har skolan en uppgift att fylla. Att ge eleverna kunskap om sina rättigheter har betydelse för deras demokratiska utveckling och i förlängningen för demokratiutvecklingen i samhället. Det har också betydelse för barnets utveckling som individ. Skolans och förskolans verksamhet regleras i ett antal styrdokument. Det är dels skollagen, dels läroplaner för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94), för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt för förskolan (Lpfö 98). I förordet till 94 står att de internationella överenskommelser som undertecknat ska gälla. Rektorerna har ett särskilt ansvar för att personalen får kännedom om dessa överenskommelser. För övrigt finns inget explicit om , som förpliktigar skolor att arbeta med konventionen. Många kommuner har kommit långt med att utbilda personal i skola, förskola med flera. Frivilligorganisationer har också bedrivit upplysningskampanjer i ämnet. Bland annat betänkande hämtar många argument från , både principen om barnets bästa och barnets rätt till deltagande och inflytande. Man påpekar också att elevernas möjligheter att utöva inflytande på undervisningen, som finns inskrivna i läroplanerna, förutsätter att skolan klargör vilka rättigheter och skyldigheter eleverna har. I tredje rapport till nämns att fått regeringens uppdrag att definiera vilka utbildningsprogram som i första hand bör behandla och finna former för hur kan integreras i undervisningen. har också tagit fram material för olika åldrar i . Det är en framgång att blivande lärare får kunskaper om och att det finns undervisningsmaterial.
mot · GT02Ub421 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt kontroll av friskolor. Den kommunala förskolan och skolan är en bra skola, men den är inte tillräckligt bra för att inte kunna förbättras. Det finns mycket som man kan göra för att förbättra den, men inom ett område har den en stor fördel. Jag anser att förskolan och skolan är en plats där barn med olika bakgrund och behov ska träffas och lära av varandra och detta uppfyller den kommunala skolan utmärkt. För den kommunala skolan gäller närhetsprincipen, vilket är en mycket bra princip eftersom den blandar barn från olika samhällsklasser och bakgrund, medan barn i friskolor ofta har en mer homogen bakgrund och liknande hemförhållanden, eftersom dessa oftast är etniska svenskar från medel- och överklassen. Den kommunala skolans verksamhet kan också kontrolleras på ett enkelt och effektivt sätt medan friskolor inte på samma vis kan kontrolleras. Trots att det är möjligt att kontrollera friskolornas verksamhet och att dessa är tvingade till att följa läroplanen är det möjligt för dessa att avvika från de krav som ställs och sköta verksamheten efter eget intresse. Eftersom friskolorna finansieras genom skattemedel anser jag att kontrollen och insynen i verksamheten måste skärpas. Hårdare krav måste ställas på att kommunerna håller friskolornas verksamhet under uppsikt. Kommunerna måste också få möjlighet till ökad insyn. För våra barns bästa måste skollagen och förskolans läroplan följas av alla skolor i landet.
mot · GT02Ub423 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomars möjlighet att besöka . Jag har vid tidigare tillfällen motionerat om vikten av att ungdomar från hela landet får en möjlighet att besöka huvudstaden och dess centrala institutioner. Motionerna har inte rönt någon större uppmärksamhet i riksdagsbehandlingen men det gör de inte mindre viktiga och intressanta. Utgångspunkten för denna och tidigare motioner är, och har varit, att regering och riksdag har ett stort ansvar för att motverka det minskande valdeltagandet. Det är viktigt att ungdomar intresserar sig för demokratifrågor och att de studiebesök som faktiskt genomförs till största delen genomförs från skolor med ett kort reseavstånd till huvudstaden. Att besöka huvudstaden kan för många ses som något vardagligt medan det för andra kan vara något riktigt stort. Alla har inte råd och möjlighet att göra det på egen hand och det borde ur demokratisk synvinkel vara viktigt att man fick göra det en gång innan första gången man röstar. Vid samtal med ungdomar om demokrati och hur de demokratiska institutionerna fungerar stöter man ofta på uppfattningen: Jag vill också åka till och lära mer om detta. Vid en internationell jämförelse kan man konstatera att flera länder ger specialdestinerat stöd till kommuner/skolor som låter sina ungdomar besöka huvudstaden och de nationella parlamenten. Ett stöd som utjämnar kostnaderna beroende på avståndet till huvudstaden. Ur både ett demokratiskt perspektiv och ett regionalpolitiskt kan man säga att dessa länder kommit längre än vi har gjort. Det har också inneburit att ungdomar, när de når rösträttsålder inte bara erhållit kunskap genom litteraturen, utan även med egna ögon och fysiskt fått ta del av parlamentet, dess organisation och arbetssätt. Frågan om besök i huvudstaden och dess centrala institutioner är inte en utbildningsfråga utan främst en fråga om demokrati. Man skall som ung ha möjlighet, oavsett vilken ekonomi ens föräldrar har, att besöka och studera de demokratiska institutioner som fattar beslut som påverkar ens vardag. Det är en medborgerlig rättighet som regeringen bör överväga att införa. bör därför begära att regeringen överväger förutsättningarna för att alla medborgare, oavsett var man bor, före uppnådd rösträttsålder kan genomföra ett organiserat besök i landets huvudstad, riksdag och i placerade riksinstitutioner.
mot · GT02Ub424 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om folkbildningen som en väsentlig del av begreppet livslångt lärande och därmed vikten av att folkbildningens pedagogik används i gymnasie- och vuxenutbildningen. Folkbildningen utgör en omistlig del av den svenska bildningstraditionen. Den har stark bäring på insatser för traditionellt lågutbildade, men i takt med utbildningsväsendets förändring också på arbetsformer inom den högre utbildningen. De senaste årens pedagogiska utveckling i högskolan kring sådant som problembaserat lärande och basgrupper har sin grund i studiecirkelns arbetsform och metodik. Friare studieformer inom ramen för folkbildningen betyder mycket för att minska kunskapsklyftor mellan människor. Det finns otaliga exempel på folkbildningsverksamhet som en avgörande faktor för att människor ska våga och kunna ta steget till utbildning i olika former och för att få fler att förstå betydelsen av begreppet livslångt lärande. Det är därför viktigt att folkbildningens pedagogik kommer till användning även i gymnasie- och vuxenutbildningen. Folkbildningen stimulerar även till ökat demokratiskt engagemang. Den innebär en möjlighet för alla människor, även de som saknar gymnasie- eller högskoleutbildning, att förkovra sig. Genom att delta i folkbildning kan deltagarna växa som människor och påverka samhället. I då tempot kontinuerligt stegras i arbetsliv och samhälle, när hastighet och sekundjakt har blivit huvudfrågor, utgör folkbildningen en viktig motpol med tid för eftertanke och med mängder av möten mellan människor. Mänskliga möten på fri och frivillig grund är viktigare än någonsin med alla de krav det moderna samhället reser.
mot · GT02Ub425 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbetalning av studiebidrag. Barnbidrag och studiebidrag är viktiga komplement i många familjers ekonomi. Genom den successiva nivåhöjning som gjorts har många familjer getts möjlighet att bättre planera sina ekonomiska förutsättningar. då barnbidraget övergår i studiebidrag uppstår dock, för alltför många familjer, en situation som ändrar familjens ekonomiska förutsättningar. Som lagstiftningen ser ut är dagens system för utbetalning av studiebidraget orättvist. Om familjens barn fyller utbetalas barnbidraget t o m det kvartal då ungdomen fyller . Därefter utbetalas inte studiebidrag förrän kvartalet efter det att barnet passerat 16-årsdagen. Således erhåller familjen inget studiebidrag . Dock är det för 16-åringar väldigt svårt att få ett sommarjobb, eftersom arbetsmarknaden redan har problem med att sysselsätta äldre och mer erfarna personer. Detta påverkar familjernas redan ansträngda ekonomi negativt. För att komma tillrätta med denna orättvisa är det angeläget att frågan löses.
mot · GT02Ub427 · 2005-10-04 00:00:00 — Medel avsattes för detta i statsbudgeten, men dessa har sedan delvis använts till andra ändamål av den socialdemokratiska regeringen. liberalerna tror på det livslånga lärandet. Vi tror på företagsamhet och egna initiativ. Ett sätt att underlätta detta är att göra det möjligt att disponera medel från den allmänna pensionen, avtalspensionen, det privata pensionssparandet och den privata pensionsförsäkringen för att använda en period mitt i livet till studier eller att starta ett eget företag. Som mest ska man kunna ta ut en summa som motsvarar av pensionstiden. Det innebär av en årslön summan varierar beroende på löneutveckling, avtal och hur mycket man har sparat privat. Eftersom inbetalningar till olika former av pension sker med obeskattade pengar, ska pengarna beskattas när de tas ut. Systemet ger en ökad flexibilitet för individen. Det blir upp till var och att bedöma om pensionspengarna räcker. Studier och eget företagande leder i många fall till ökade inkomster, vilket i så fall kan kompensera det uttag som har gjorts. I vår bostadspolitiska motion återfinns förslag på hur fler bostäder kan byggas, vilket i hög grad skulle gynna studenter, eftersom bostadsbristen är stor på de flesta studieorterna. Framför allt behöver studenter små och billiga lägenheter och därför är det viktigt att mark anvisas för studentbostäder och att konkurrensen inom byggsektorn ökar. Uthyrning av rum i privatbostäder ska göras skattefri. Axel Darvik (fp)
mot · GT02Ub435 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om sjöbefälsutbildning vid . har lokaliserat sin isbrytarflotta i . Detta är mycket positivt eftersom är en sjöfartsstad. hamn är femte största i tonnage mätt, men tyvärr finns ingen sjöbefälsutbildning i norr och som känd sjöfartsstad behöver en sjöbefälsutbildning. En sjöbefälsutbildning skulle utgöra ett passande komplement till den redan befintliga tekniska utbildningen. , landets enda i sitt slag, har en stark position på maskinsidan samt utbildning för underhåll. har uttryckt sig positivt till en sjöbefälsutbildning i . Efterfrågan på sjöbefäl bedöms som god med tanke på stundande stora pensionsavgångar inom handelsflottan. Det är oroande att så få ungdomar från söker sig till sjöbefälsutbildning. Det kan bero på att de nuvarande utbildningsorterna ligger för långt bort och på så sätt missgynnar studenter från . Rekryteringsområdet till Luleås utbildning kan omfatta hela .
mot · GT02Ub438 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om teknikcollege, lärcentrum och försöksverksamhet i med livslångt lärande. Näringslivet och arbetsmarknaden i har genomgått stora förändringar. I många avseenden har klarat omställningen och förmått att ta till vara de möjligheter som till exempel IT har erbjudit. Inte minst det faktum att är en del av den mycket dynamiska öppnar nya intressanta möjligheter till expansion och utveckling. Arbetslösheten är oacceptabelt hög i . Det är naturligtvis en uppgift för länet att minska den och förutsättningarna är som nämnts goda. Men det behövs också statliga insatser. Vi ska i den här motionen särskilt peka på utbildningens roll för att öka sysselsättningen och beskriva några projekt som bygger på en kombination av statliga och regionala insatser. Vi vill understryka högskolans betydelse för utveckling med de satsningar som har gjorts och som fortsätter, inte minst i och med de ytterligare resurser som kommer högskolan till del inom forskningsområdet. Ett intressant projekt är Teknikcollege som har utvecklats av fackförbundet och Teknikföretagen och med stöd av regeringens Yrkesutbildningsdelegation. Det syftar till att underlätta för fler att få arbete inom industrin och att industrins internationella konkurrenskraft stärks. Teknikcollege ska också marknadsföra jobben inom industrin. Inte minst viktigt är att bryta de traditionella könsmönstren vid yrkesvalet. Den industriella kompetens som finns i måste komma Teknikcollege till del. Vi vill här också peka på vikten av att () knyts till Teknikcollege. Genom ett sådant utbyte stärks rekryteringsgrunden för BTH som Teknikcollege får kontakt med högskolesektorn. Vi vill även framhålla lärcentrums betydelse. De lärcentrum som byggs upp i måste få ordentliga förutsättningar att utvecklas. Kommunerna har huvudrollen men BTH har också en viktig roll. I och där BTH har etablerade campus bör det totala utbildningsutbudet breddas genom etableringar av lärcentrum på samma sätt som har skett i . Livslångt lärande är en av nycklarna för att stärka den enskildes ställning på arbetsmarknaden. Regeringen inrättade 2002 en delegation med uppgift att stimulera samverkan mellan universitet, högskolor, kommuner, landsting, samverkansorgan m.fl. I sitt slutbetänkande pekar delegationen på vikten av att skapa miljöer för ett livslångt lärande. Man föreslog en försöksverksamhet med syfte att ta ett helhetsgrepp på vuxnas lärande och för att klara arbetsmarknadens behov av kompetent arbetskraft. är lämpligt för en sådan försöksverksamhet.
mot · GT02Ub442 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av information och utbildning i krishantering. har vi i vårt moderna samhälle fått erfara att vi är mycket sårbara. I de flesta fall handlar det om naturens påverkan som vid stormar och andra oväder. Många i vårt samhälle är dåligt utrustade för att klara situationen vid t.ex. strömavbrott eller avbrott i vattenförsörjning eller teleförbindelser. Detta gäller inte minst våra ungdomar. Vad gör jag om strömmen går? Vad gör jag om vattnet stängs av? Vart vänder jag mig för att få information? Mycket praktiska kunskaper överfördes tidigare från generation till generation. ser vårt samhälle och familjesituationerna annorlunda ut. När försvaret och civilförsvarsorganisationen omdanas kommer allt färre ungdomar att göra värnplikten eller på annat sätt få del av samhällsinformation. Därigenom tar vi bort en källa till kunskaper om kriser och krishantering. För att fånga upp behovet skulle någon form av civilförsvarsundervisning införas som obligatorisk för alla ungdomar i skolan. i (s)
mot · GT02Ub446 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnokonventionen bör ingå som en del i elevers skolutbildning. har 177 av FN:s 191 medlemsstater ratificerat om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (CEDAW). Och alla länders regeringar borde vid det här läget ha infört lagstiftning med kraftiga sanktioner för den som diskriminerar kvinnor. Så är det inte diskrimineringen av kvinnor fortsätter i hela världen. Och ännu värre få känner till kvinnokonventionen så även i . Varför, kan man fråga sig borde vi ha verkat bättre för att göra kvinnokonventionen känd och att den följs eller kan det vara andra orsaker som ligger bakom. ska medlemsländerna rapportera om hur man lagstiftningsmässigt, juridiskt och administrativt lever upp till konventionens olika artiklar. I stadgarna står också att kvinnodiskrimineringskommittén som övervakar staternas efterlevnad kan ta emot information från exempelvis enskilda organisationer, s.k. NGO:er. Kvinnokonventionen måste bli känd i på samma sätt som . Informationen och utbildning måste intensifieras. Kvinnokonventionen bör därför ingå som del i och för att detta ska kunna ske även i lärarutbildningen.