mot · GT02Sf382 · 2005-10-05 00:00:00 — 3.2Utvecklingen det senaste året4 4Vad beror den ökade frånvaron på?5 4.1Tillgängligheten till vård och rehabilitering brister5 4.2Många sjukskrivna har arbetsförmåga5 4.3Landstingen och kommunerna är ofta sämre arbetsgivare6 4.4Sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl6 4.5Rörligheten är låg på arbetsmarknaden7 4.6Arbetsgivarna vill ha närvarande personal7 4.7Incitamenten för den enskilde har minskat8 4.8Attityderna till sjukskrivning har förändrats8 4.9Attityderna till förtidspension beror på mer än hälsotillstånd9 4.10Varför ålderspensioneras om man kan få förtidspension?9 5Moderata åtgärder för att minska sjukfrånvaron10 5.1.1Tillåt sjukskrivning endast vid sjukdom10 5.1.2Rättighet att kräva sjukintyg från första dagen11 5.1.3Återinför skyldighet att intyga nedsatt arbetsförmåga11 5.1.4Gör sjukförsäkringen mer flexibel vid sjukdom11 5.1.5Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna11 5.1.6Sjukintyg till skall granskas av försäkringsläkare12 5.2Förbättra tillgången till god vård och rehabilitering12 5.2.1Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring12 5.2.2Inför en nationell vårdgaranti12 5.2.3Ersätt stopplagen med en startlag12 5.2.4Låt företagsläkare bedriva sjukvård12 5.2.5Öka ansvaret och resurser till för rehabilitering13 5.3Öka kontrollen av bedrägerier och missbruk14 5.3.1Tidigare kontroll av arbetsförmågan i sjukförsäkringen14 5.3.2Ökat undersökningsansvar för och Skatteverket14 5.4Öka incitamenten för individen att återgå till arbete15 5.4.1Ingen höjning av taket i sjukförsäkringen15 5.4.2Senaste 12 månadernas inkomst sjukpenninggrundande15 5.4.3En andra karensdag och sänkt ersättning i sjukförsäkringen15 5.4.4Jobbavdrag för den som arbetar16 6Moderata åtgärder för färre förtidspensionärer16 6.1Öka konsekvenserna av tidig pension16 6.2Gör förtidspensionen mindre pensionsgrundande17 6.3Förtidspensionering bör ske genom tjänstemannabeslut17 6.4Sänkt ersättning i förtidspensionen17 7Underlätta för arbetsgivarna att anställa18 7.1Nystartsjobb för långtidssjukskrivna och förtidspensionerade18 7.2Avskaffa medfinansieringen i sjukförsäkringen19 7.3Slopa regeln om dubbla turordningsår19 8Uppmuntra arbetsförmedlare och försäkringskassepersonal20 9Sänk skatten på hushållsnära tjänster20 begär att regeringen återkommer med förslag på ändringar i lagen om allmän försäkring och sjuklönelagen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt för arbetsgivare att begära in sjukintyg . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäkringsläkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell vårdgaranti.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagsläkare bör få bedriva sjukvård.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligad ansvarsfördelning för rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidigare kontroll av arbetsförmågan i sjukförsäkringen. beslutar om ett ökat undersökningsansvar för och i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad självrisk och sänkt ersättning i sjukförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtidspensionering skall ske genom tjänstemannabeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt ersättning i förtidspensionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en regelbunden omprövning av förtidspensionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nystartsjobb för långtidssjukskrivna och förtidspensionerade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopad regel om dubbla turordningsår i lagen om anställningsskydd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppmuntran av arbetsförmedlare och försäkringskassepersonal.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på hushållsnära tjänster.3 1 Yrkande 4 hänvisat till SoU. 2 Yrkandena 5, 14 och 15 hänvisade till AU. 3 Yrkande 16 hänvisat till SkU. står inför stora demografiska förändringar innebärande att andelen i yrkesaktiv ålder () kommer att minska dramatiskt ungefär . Därför behövs förändringar av systemen som leder till att fler arbetar och till att de som har jobb arbetar mer och längre. Vi lägger i denna motion fram förslag med målet att minska sjukskrivningarna och förtidspensionerna och därmed höja den faktiska pensionsåldern. Att ungefär 800 000 människor i arbetsför ålder närmare en femtedel av arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade är ett allvarligt problem både därför att många av dessa människor enligt egen utsago har arbetsförmåga kvar och skulle kunna göra nytta i ett arbete och därför att det kostar skattebetalarna mycket pengar. Vårt mål har därför varit att föreslå åtgärder som både leder till att fler människor kommer tillbaka till arbetslivet och minskar socialförsäkringssystemens utgifter. För många människor lönar det sig knappast att arbeta, jämfört med att inte arbeta. Enligt regeringens senaste långtidsutredning är skillnaden i disponibel inkomst om man lyckas ta sig tillbaka till ett arbete efter en längre tids sjukdom för var tredje individ (Bilaga 14 till LU 2003/04). Då har man inte tagit hänsyn till avtalsförsäkringar och till att levnadsomkostnaderna normalt sett är högre om man arbetar än om man inte gör det. Om arbetsutbudet skall öka på arbetsmarknaden måste skillnaderna i ekonomisk ersättning öka mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Det måste helt enkelt löna sig bättre att arbeta. Vi vill öka drivkrafterna att arbeta genom att sänka skatten för dem som arbetar. En orsak till den höga sjukfrånvaron i är den dåliga rörligheten på arbetsmarknaden. Det är svårt att lämna ett arbete som man inte är förmögen att klara, trots att arbetsförmågan i annan sysselsättning skulle kunna vara god. Människor låses in på arbeten som de inte trivs i och som gör dem sjuka. Därtill gör systemen det riskfyllt för en arbetsgivare att anställa någon som varit länge på ett jobb eller som varit långtidssjukskriven. Vi föreslår förändringar som skall göra det lättare för individen att byta jobb och mer fördelaktigt för arbetsgivare att anställa människor som av olika anledningar hamnat långt bort från arbetsmarknaden. I årsredovisningen konstaterar att frånvaron på grund av ohälsa minskar något men att sjukersättning och aktivitetsersättning ökar på ett oroväckande sätt. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att kostnaderna över anslaget sjukpenning och rehabilitering skall minska från 44 mdr kr 2004 till 38 mdr kr 2006 för att därefter öka igen till 42 mdr kr 2008. Kostnaden över anslaget aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) beräknas öka från 64 mdr kr 2004 till 75 mdr kr 2006 och 80 mdr kr 2008, dvs. Minskade kostnader för sjukskrivningar äts mer än väl upp av ökade kostnader för förtidspensioner. Förtidspension innebär till skillnad från sjukskrivning dessutom en permanent utslagning från arbetslivet för den enskilde och därmed en permanent kostnad för skattebetalarna. 4Vad beror den ökade frånvaron på? Innan vi går in på orsaker till en ökad frånvaro kan det vara värt att uppmärksamma ett par resultat från en Temoundersökning som genomfördes . Där konstateras att endast 2 av 10 tillfrågade företagare säger att klarar att kalla till avstämningsmöte inom rekommenderad tid. I undersökningen finns också resultat som tyder på att förtroendet för läkare har sjunkit, att av företagen säger att de blivit försiktigare med att anställa samt att en majoritet av företagen anser att sjukskrivningarna orsakas av annat än arbetet. När det gäller synen på visar Temoundersökningen att det kundcentrum som inrättats inte verkar ha påverkat företagens attityd till och dess arbete. 4.1Tillgängligheten till vård och rehabilitering brister Människor ramlar alldeles för lätt mellan stolarna i välfärdsstatens stela system, när myndigheter en efter en konstaterar att just det problem eller den kombination av problem som en människa lider av inte tillhör det egna området och börjar ducka för sitt ansvar. Till slut är ingen ansvarig. Bristande tillgänglighet till vård och rehabilitering gör att behandling kommer . Människor sjukskrivs först i väntan på operation, sedan för att opereras och sedan för att läka och rehabiliteras. Operation betalas av landstingen, medan sjukskrivning ersätts av sjukförsäkringen. Därför finns det inga ekonomiska incitament för landstingen att korta operationsköerna. Bara var femte långtidssjukskriven får rehabilitering trots att det finns pengar avsatta för detta. 4.2Många sjukskrivna har arbetsförmåga Enligt en undersökning från () så anser av de sjukskrivna själva att de skulle kunna arbeta, åtminstone en del av sin normala arbetstid, om de själva kunde bestämma över sin situation på arbetsplatsen. Av dem som är sjukskrivna på heltid säger i studien att de vill arbeta deltid med tanke på sin arbetsförmåga. Det visar sig också att många sjukskrivna, , uppger att de i väntan på utredning, specialistbesök eller annan behandling i sjukvården skulle kunna arbeta, åtminstone deltid, om arbetssituationen anpassades efter arbetsförmågan. 4.3Landstingen och kommunerna är ofta sämre arbetsgivare Sjukskrivningarna är högre inom den offentliga sektorn, som regeringen paradoxalt nog utpekat som mönsterarbetsplats. De stora systemen är inte tillräckligt goda som arbetsgivare och verkar dessutom vara mindre känsliga för de kostnader som sjukskrivningarna för med sig. Regeringen verkar å ena sidan se problemen, men å andra sidan inte göra något åt dem. I budgetpropositionen skrev regeringen följande: Det kan vidare vara så att incitamenten att vidta åtgärder av detta slag (rehabilitering) är större hos privata än hos offentliga arbetsgivare. Förklaringen är att det eventuella produktionsbortfallet inte leder till samma kostnadskonsekvenser i offentlig verksamhet som i privat. Sjukfrånvaron i offentlig verksamhet kan i vissa fall i praktiken bli en besparing för verksamheten.1 Bland medarbetare inom enskilda alternativ är det som upplever att kraven på dem är möjliga att uppfylla, medan av dem som är offentligt anställda håller med om detta. Det är klart att faktorer som dessa påverkar känslan av delaktighet, respektive stress och ytterst också benägenheten till sjukskrivning. har visat hur vårdanställda föredrar enskilda arbetsgivare vad gäller möjligheten att påverka sin lön, arbetssituation och trivsel på jobbet. Likväl fortsätter regeringen att motsätta sig enskilda alternativ trots att både anställda och människor i allmänhet efterfrågar dem. 4.4Sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl Sjukskrivning och förtidspension används också av arbetsmarknadsskäl trots att lagen inte tillåter det. I , , och har sjukfrånvaron varit mer än dubbelt så stor som i . Det är samma regioner som haft den allvarligaste utvecklingen totalt sett gällande ohälsotal och sjukskrivningar2. LO skriver i sin rapport behövs blott arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb att det knappast är så att människorna är sjukare i än i . Höga förtidspensionstal är snarare en fråga om arbetsmarknadens funktionssätt. Och problemen är, enligt , betydligt mer omfattande i regioner där arbetsmarknadsläget rent allmänt är sämre; ju högre arbetslöshet och ju fler personer som är satta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder desto högre är också ohälsotalen och desto fler förtidspensioneringar. En femtedel av alla sjukskrivna är arbetslösa. Dessa är sjukskrivna betydligt än andra. Det är också färre människor i denna grupp som får arbetsförmågan tillbaka än andra sjukskrivna. Arbetslösa som är på väg att försäkras ut har högre sannolikhet att bli sjukskrivna är andra arbetslösa. En tidigare högavlönad arbetslös har större sannolikhet att bli sjukskriven, vilket är omvänt jämfört med dem som jobbar. Det kan bero på att ersättningen tills var högre i sjukförsäkringen än i a-kassan för denna grupp. 4.5Rörligheten är låg på arbetsmarknaden En viktig orsak till dagens ohälsotal är troligen att många människor blir kvar för länge på sina jobb, vilket resulterar i att man sliter ut sig eller går in i väggen. Det jobb som från börjar lockade fram det bästa i oss börjar gnaga på kropp och själ. Denna tes stärks av att sjukskrivningarna är som högst där rörligheten är som lägst. Den svenska arbetsrätten straffar på det sättet den som byter jobb. Den förda arbetsmarknadspolitiken förefaller att motverka snarare än att främja rörligheten på arbetsmarknaden. Det gäller såväl rörligheten geografiskt som mellan olika företag och branscher. Rörligheten på arbetsmarknaden är enligt en Nutek-rapport3 för låg. Rörligheten mellan olika branscher har minskat . Den geografiska rörligheten, dvs. andelen individer som flyttar till en annan ort, har minskat lika mycket. Andelen arbetslösa som har utbildat sig har också halverats. Arbetslösheten är mycket hög bland arbetshandikappade och bland invandrare. Särskilt för många utomnordiska invandrare har arbetslöshet med utanförskap och bidragsberoende kommit att bli det normala. Enligt reglerna för arbetsmarknadsutbildning och ungdomspraktik förväntas deltagarna vara aktiva sökare av arbete även de deltar i arbetsmarknadsåtgärden. Flera studier4 tyder dock på att så inte är fallet. I stället riskerar sökaktiviteten att avta hos personer som deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 4.6Arbetsgivarna vill ha närvarande personal Som arbetsgivare finns det en grundläggande vilja att ha frisk och närvarande personal. Det är bara på det sättet som produktionen kan hållas igång och företaget kan hålla en hög kvalitet på de varor man tillverkar eller på de tjänster som man erbjuder. En stor brist med det nya medfinansieringssystemet, där företagen betalar av sjukpenningen så länge den anställde är sjukskriven, är att många arbetsgivare har fått minskade incitament att anställa. Risken att anställa någon som blir sjuk eller på annat sätt är frånvarande upplevs som större än den möjliga vinsten av att växa med ytterligare en anställd. Oavsett statistik som visar att mindre privata företag tjänar på det nya systemet jämfört med t.ex. kommuner och landsting vittnar många företag om att man ändå inte är villig att ta risken och anställa. Dagens system riskerar också att öka klyftorna på arbetsmarknaden och göra det ännu svårare för människor utan en fläckfri hälsodeklaration att få en anställning. 4.7Incitamenten för den enskilde har minskat Forskningen5 visar att det finns ett tydligt samband mellan villkoren i sjukförsäkringen och sjukskrivningarnas storlek. Såväl ersättningsnivån, takets nivå, antalet karensdagar och sättet att beräkna den sjukpenninggrundande inkomsten spelar roll. Sjukfrånvaron började öka när ersättningsnivån i sjukförsäkringen höjdes från . har den fördubblats. Undersökningar visar även att det ofta är patientens önskan som avgör om sjukskrivning kommer till stånd. Man kan även förmoda att ju tydligare regler och ekonomiska effekter är för den enskilde desto större inverkan på sjukskrivningarna har de. Om reglerna är så komplicerade att man inte vet vad en sjukskrivningsdag kostar, lär man knappast ta intryck av det. 4.8Attityderna till sjukskrivning har förändrats I samband med en undersökning om attityderna till sjukskrivning som genomförde 2004 konstaterar den tidigare generaldirektören att okunskapen om vad sjukförsäkringen egentligen är till för är stor bland svenskarna. Fyra av tio anser sig berättigade till sjukpenning när de känner sig trötta. En av tio anser att konflikter med chefen eller arbetskamrater alltid är ett godtagbart skäl till sjukskrivning, var tredje kan tänka sig det. Ju yngre man är, desto mer generös är inställningen till att använda sjukförsäkringen. I en tidigare Temoundersökning menade att det är OK att sjukskriva sig även om man inte är så sjuk att man inte kan jobba. Nästan tre av tio kände någon som hade gjort just detta. Nära hälften ansåg att det var acceptabelt att sjukskriva sig på grund av familjeproblem, fyra av tio för vantrivsel och två av tio för stress på jobbet. medgav att de själva sjukskrivit sig utan att vara sjuka. Bland yngre var det nästan en tredjedel. Det anses tydligen riktigt av en del att kunna vara borta och att man själv avgör när. Sjukskrivning används också vid konflikter med arbetsgivaren. Vi hör berättelser från företagare om hur konflikter om löner och arbetsuppgifter kan leda till sjukskrivning. Poliser i ville massjukskriva sig i protest mot stationsnedläggningar. Redan bilden av denna vida användning av sjukförsäkringen är ett problem. Många vet nog inte ens hur reglerna ser ut, men om andra glider på gränserna, varför inte göra det själv? 4.9Attityderna till förtidspension beror på mer än hälsotillstånd har även gjort en undersökning om vilka faktorer som får en sjukskriven individ att vilja bli förtidspensionerad i stället för att återgå till arbete.6 I denna undersökning framkommer det att hälsotillståndet endast är en av flera faktorer. Undersökningen visar att sjukskrivna män i högre grad vill förtidspensioneras än sjukskrivna kvinnor och att män som bor utanför storstadsområdena och de som är landstingsanställda oftare vill bli förtidspensionerade än de som bor i storstadsområdena eller är privatanställda. Förekomsten av hög lokal arbetslöshet på orten där man bor ökar också mäns vilja att bli förtidspensionerade. Vad gäller kvinnor så vill de oftare bli förtidspensionerade om de innan de blev sjukskrivna jobbade på en arbetsplats med en psykosocial miljö med höga krav eller om de är utlandsfödda. En annan utredning (SOU 2004:21) visar också att utlandsfödda kvinnor är väldigt överrepresenterade i förhållande till sitt antal bland de förtidspensionerade. För kvinnor mellan är sannolikheten omkring 30 gånger större att man är förtidspensionär om man är av grekiskt eller turkiskt ursprung (s. 82). 4.10Varför ålderspensioneras om man kan få förtidspension? I det nya ålderspensionssystemet kan man välja att ta ut inkomstpension redan från . Få väljer dock att göra det. Ändå är den genomsnittliga faktiska pensionsåldern så låg som . Det beror mer på hur socialförsäkringssystemen, trygghetslagarna och avtalspensionerna är utformade än på hur länge människor skulle vilja och orkar arbeta. Man tjänar dubbelt på att få en förtidspension beviljad i stället för att ta ut ålderspension, dels slipper man använda sig av sina pensionsrättigheter , dels är förtidspension i sig pensionsgrundande och till skillnad från om man arbetar så är det staten som betalar in pensionsavgiften om man är förtidspensionerad. Mer än varannan svensk () planerar att sluta arbeta innan de fyllt 65, enligt en undersökning av SCB från 204, att jämföra med en liknande studie då planerade att sluta jobba före 65. 5Moderata åtgärder för att minska sjukfrånvaron Regeringen har övertagit en lång rad moderata förslag för att stoppa de kraftigt ökade sjukskrivningstalen. Det är positivt att regeringen har anammat flera av våra förslag, men för att få bukt med sjukfrånvaron krävs mer. Nedan presenterar vi ytterligare förslag för att förbättra vård och rehabilitering, minska benägenheten till sjukskrivning och sänka statens kostnader för sjukskrivningarna. har förespråkat en uppstramning av sjukskrivningsprocessen för att få bukt med den sjukskrivning som inte är medicinskt motiverad. Regeringen lade sent omsider fram en del förslag i prop. 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Propositionen föreslog bl.a. att de medicinska grunderna för sjukskrivning skall motiveras på sjukintyget, vilket vi länge propagerat för. Regeringen föreslog även att skall kunna kräva in ett fördjupat underlag, t.ex. ett särskilt läkarutlåtande. Vi hade tidigare föreslagit att ett utlåtande från en andra läkare skulle inhämtas efter 28 dagars sjukskrivning och ansåg att regeringens förslag tillgodosåg detta syfte. På en del områden behöver dock ytterligare förbättringar ske: 5.1.1Tillåt sjukskrivning endast vid sjukdom Sjukförsäkringen skall gälla när man är sjuk och arbetsförmågan är nedsatt av hälsoskäl, inte vara ett allmänt försörjningsstöd. Vi vill därför att en översyn görs i tillämpningspraxis och förordningar vad gäller de ändringar som skedde . Vi föreslår att begrepp i tidigare förarbeten och förordningar såsom vad som i allmänt språkbruk är sjukdom eller sjukdom eller därmed jämförbara tillstånd utmönstras och ersätts med att sjukdom skall bedömas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. En sådan förändring bör även genomföras i 3 kap. 7 § . Vi vill att regeringen återkommer till med förslag på sådana ändringar i lagen om allmän försäkring. 5.1.2Rättighet att kräva sjukintyg Många långtidssjukskrivningar börjar med upprepade korta sjukskrivningar. Det är därför viktigt att arbetsgivarna får möjlighet att kontrollera missbruk av sjukskrivningsmöjligheten. har många arbetsgivare genom kollektivavtal möjlighet att kräva sjukintyg från första sjukdagen. Från och med den åttonde sjukdagen krävs sjukintyg enligt lagen. Vi vill ge arbetsgivarna en lagstadgad rätt att kräva sjukintyg redan från första sjukdagen. Denna rätt kommer sannolikt att användas endast i fall där man misstänker att det inte är sjukdom utan andra personliga problem som är anledning till frånvaron. Denna rätt bör skrivas in i sjuklönelagen. 5.1.3Återinför skyldighet att intyga nedsatt arbetsförmåga beslöt regeringen och att avskaffa kravet på den enskilde att till den 28:e sjukdagen inkomma med en skriftlig försäkran om nedsatt arbetsförmåga till . I stället skall en sådan försäkran ges in om begär det. Vi anser att det är rimligt att den enskilde efter en veckas sjukskrivning faktiskt själv intygar att arbetsförmågan är nedsatt och vill därför återinföra detta krav. 5.1.4Gör sjukförsäkringen mer flexibel vid sjukdom Deltidssjukskrivning bör kunna göras mer flexibelt och inte bara till en del av dagen. Det bör vara möjligt att vara sjukskriven , men även att vara sjukskriven på deltid genom att vara på jobbet på heltid och arbeta i halv takt. Som vid nuvarande halvtidssjukskrivning skall då arbetsgivaren och Försäkringskassan7 betala halva kostnaden vardera. Det skall även gå att vara sjukskriven från vissa arbetsuppgifter. Exempelvis kanske det inte är möjligt att utföra fysiskt krävande arbetsuppgifter, men däremot att arbeta framför datorn, eller tvärtom. Det skall även gå att vara sjukskriven från sina ordinarie arbetsuppgifter, men genomgå utbildning. Vi föreslår att detta förs in i lagen om allmän försäkring 3 kap. 7 § AFL. 5.1.5Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna Försäkringsläkarnas roll bör tydliggöras, något som också var syfte med det beslut som 1994 fattades om försäkringsläkarna. Försäkringsläkarna bör ha mer likvärdiga arbetsförhållanden inom de olika försäkringskassorna, och det bör senast finnas klara riktlinjer om vilka krav på utbildning m.m. som bör ställas på en försäkringsläkare. 5.1.6Sjukintyg till skall granskas av försäkringsläkare Vi anser att en försäkringsläkare alltid skall granska sjukintyget och göra en bedömning av arbetsförmågan när tar över ansvaret från arbetsgivaren. Det kan ske mer eller mindre grundligt beroende på diagnosen. För oklara diagnoser bör granskningen vara grundligare. Vi anslår för att skall kunna anställa fler försäkringsläkare för detta ändamål. 5.2Förbättra tillgången till god vård och rehabilitering 5.2.1Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring Vi vill införa en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Den skall finansieras gemensamt. Med en sådan följer pengarna patienten, som alltså styr resurserna genom ett eget val av vårdgivare.