mot · GT02MJ594 · 2005-10-05 00:00:00 — jordbrukspolitik syftar till uthållig användning av åkermarken för livsmedelsproduktion med hög kvalitet eller annan användning som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion, exempelvis energigrödor. En förutsättning för att jordbruket skall finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken. I det fortsatta arbetet med EU:s jordbrukspolitik anser att skall inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för produktion i hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion. Samma hållning skall vara utgångspunkten i WTO-förhandlingarna som också skall betona vikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion. jordbrukspolitik syftar bl.a. till att upphäva de orättvisor som Socialdemokraternas politik skapat. De svenska bönderna har fortfarande sämre villkor än våra viktigaste konkurrentländer. vill att det svenska jordbruket skall fortsätta att utveckla sin goda djurhållning, sina omfattande miljöhänsyn och den höga kvalitet och livsmedelssäkerhet som kännetecknar svenskt jordbruk. vill sänka dieselskatten på jord- och skogsbrukets maskiner till per liter. Vidare anser att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel även fortsättningsvis skall återgå till jordbruksnäringen. De regler som skall gälla för tvärvillkoren skall vara desamma i som i övriga EU. vill också uppmärksamma jordbrukarnas sociala situation och ekonomiska trygghet. Därför föreslås att särskilda anslag inrättas för stöd till avbytartjänster och för ersättning till skördeskador. Hela skall leva. Avrustningen av servicen på landsbygden behöver vändas. Olika former för lokal förvaltning skall utvecklas och det lokala samhället ges en ökad autonomi över sina naturresurser. Möjligheterna att kombinera olika typer av försörjningskällor på landsbygden behöver förbättras. El- och telenäten måste fungera även på landet. Det är fullständigt oacceptabelt att det dröjde månader innan dessa nät fungerade för vissa av dem som drabbades av stormen . Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svensk basnäring och är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri skall kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. En ökad andel av skyddet av skogens biologiska mångfald skall ske genom naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar av värdefulla områden. Skogsbrukarnas utsatta situation efter stormen ställer särskilda krav på att ekonomiska villkor och andra regelverk utformas för att ta hänsyn till den speciella situationen. Stödet till återplantering av stormfällda områden behöver ökas för att tillförsäkra en lämplig artsammansättning av den nyplanterade skogen. vill skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. Det är viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar de i konkurrerande länder, och vi vill därför bl a införa ett yrkesfiskaravdrag samt kompensera yrkesfiskarna för de extra kostnader som uppstår i samband med åtgärder för att förhindra bifångst av tumlare. För att svenskt skogsbruk, svensk skogsindustri och svenskt fiske skall kunna utvecklas krävs långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktionsmål som miljömål. väcker separata motioner inom områdena hav och fiske, djurskydd, jakt och viltvård, trädgårdsnäring, skogsbruk, hästpolitik, landsbygdspolitik, same- och rennäringspolitik samt livsmedelspolitik. 4.1Jordbruket är inte vilken näring som helst9 4.2Jordbruk och öppna landskap i hela landet9 4.5God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk10 4.6Balanserad hållning gentemot genmodifierade livsmedel10 4.7Konsumenter kräver trygghet ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet10 4.8Energigrödor ger jordbruket en viktig roll i en hållbar utveckling11 5.4Ny indelning av politikområden13 6.1Utbetalningar vid rätt tid15 6.2Gemensamma regler för tvärvillkor15 7.1Ställ krav i kommande internationella förhandlingar16 7.2Rättvis och balanserad sockerpolitik17 7.2.1Multinationella bolag blir vinnarna17 7.2.2Hänsyn till de fattigaste u-länderna17 7.2.3Hänsyn till svenska och europeiska betodlare18 7.2.4Betodlingens betydelse för den sydsvenska näringsstrukturen19 7.2.5Sverige bör verka för en balanserad reform19 7.2.6Miljövänlig betodling på Gotland19 8.2.2Kulturbärande element i odlingslandskapet23 8.2.5Startstöd till unga jordbrukare23 8.4Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion24 8.5Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket25 8.7Slut kretsloppet stad landsbygd25 8.8Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd27 9.3Särskilt stöd till Norrland27 10.2Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel30 10.3Det svenska jordbrukets konkurrenssituation30 10.4Nej till olagliga avgifter31 11.1Risker för människors hälsa31 11.6Skärp kraven på prövning33 11.7Upphovsrätt till gentekniska uppfinningar34 14.1Eftergymnasial utbildning inom jord och skog36 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en konsekvensanalys av det svenska jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, boende och service på landsbygden samt bevarandet av det öppna landskapet. beslutar om indelning i politikområden och mål för dessa i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gårdsstöden skall utbetalas så snart de är tillgängliga i EU:s budget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU-stöden till jordbruket bör redovisas utanför utgiftstaket.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för den jordbrukare som så önskar skall utbetalning av jordbruksstöd kunna ske i euro. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemensamma regler för tvärvillkor. begär att regeringen återkommer med förslag på lagstiftning som tydligt anger att stödrättigheterna skall beskattas som fast egendom.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU i det pågående arbetet inom WTO måste ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk, samt eftersträva dialog om de stödsystem inom jordbruk, fiske och energiområdet som motverkar en hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om EU:s sockerreform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheten till nyanslutning till miljövänlig odling av sockerbetor skall finnas kvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om landsbygdspolitikens utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla ersättningar för betesmarker, slåtterängar, landskapselement etc. bör samlas i en ersättningsform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalifikationsgränsen för kulturbärande element i odlingslandskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett system med resurshushållande konventionellt jordbruk utifrån inriktningen i REJO-förslaget skall övervägas inför nästa LBU-programperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nivån på kompensationsbidraget till mindre gynnade områden bör höjas för att på ett bättre sätt kompensera för merkostnaderna i dessa områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om startstödet till unga jordbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förenklat regelsystem för ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regelsystemet för ekologisk produktion inom EU bör vara harmoniserat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till odling av fånggrödor och andra åtgärder mot näringsläckage. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återföring av slam och rötrester till jordbruksmarken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna det småskaliga jordbruket och fjälljordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att referensersättningsnivån för nationellt stöd till jordbruket i norra bör omförhandlas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till jordbruket i norra bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. begär att regeringen lägger fram förslag till lag om betesrätt vid fäbodbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nya landsbygdsprogrammet skall tillföras maximal medfinansiering som de kollektiva forsknings- och utvecklingsinsatserna för jordbruksnäringen fortsätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de avgifter som tas ut av enskilda näringsidkare skall ha en legitim grund inom EG-rätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att någon nedre gräns för procentandelen GMO-gröda i en produkt inte bör finnas i EU:s märkningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mer resurser långsiktigt måste satsas på forskning, inte minst när det gäller säkerhet och riskbedömningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU skall driva uppfattningen att all tillståndsgivning angående odling av GMO och utsläppande av GMO-produkter på marknaden skall föregås av etisk prövning, nyttoprövning och samhällsekonomisk prövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste finnas möjligheter att i den kommunala offentliga upphandlingen aktivt välja ekologiska alternativ, som per definition är fria från genetisk modifiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till tamdjur som inte är kopplade till näringsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättning för viltskador skall utgå även för rovdjursdödade hjortar i hägn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: Anslag (1000-tal kr) 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 41:2 Insatser för skogsbruket 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel Nytt anslag: Avbytartjänst Summa för utgiftsområdet: 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. 2 Yrkande 4 hänvisat till FiU. 3 Yrkande 7 hänvisat till SkU. Landets jordbruksföretagare tillhör miljövårdare och miljövärnare. De står för det trygga och stadiga, långsiktiga och konsekventa förvaltarskapet. Jordbrukspolitiken måste handla om att ta till vara den miljö som långvarig jordbruksproduktion skapat. Förutom livsmedelsproduktion och produktion av energigrödor är det viktigt att skapa fortsatta förutsättningar för lantbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårt land, i skogsbygd och mellanbygd såväl som i slättbygd. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd. För att trygga livsmedelsproduktionen och råvaror för energiproduktion för framtiden i och övriga EU-länder måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs för människors välbefinnande och överlevnad. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion och energigrödor. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. har särskilt goda förutsättningar att klara ett miljövänligt och uthålligt jordbruk där djurhållningen präglas av omsorg och goda djurmiljöer. Strävan efter att ha ett jordbruk med biologiskt fullvärdiga livsmedel med hög kvalitet och uthållig tillgång till energigrödor ger många konkurrensfördelar om lika konkurrensvillkor med omvärlden får gälla. Jordbrukarna måste få förutsättningar att långsiktigt bedriva sin produktion med därtill hörande kultur- och miljöarbete. Lönsamhetsutvecklingen i det svenska jordbruket har sedan EU-inträdet 1995 stabiliserats på en något högre nivå . Den svenska lönsamheten är dock påtagligt sämre än den finska. /05 presenterade () en rapport (Rapport 2004:9) där det framgår att det svenska lantbruket med dess förädlingsindustri har svårt att klara konkurrensen med omvärlden. En rapport från LRF-Konsult , som bygger på en analys av 2500 svenska normalgårdar, visar att lönsamheten i svenskt jordbruk har fortsatt att försämras. Även om den svenska konsumtionen av jordbruksprodukter ökar tappar svenska producenter marknadsandelar som priserna är låga. Mest påtagligt är att importen av kött nästan har femdubblats sedan EU-inträde 1994. Detta har medfört att den svenska produktionen av nöt-, gris- och fågelkött ökat med medan den svenska konsumtionen ökat . Inom mjölkproduktionen har en liknande utveckling skett. Huvudsakligen som en följd av jordbruksreformen har spannmålsarealen minskat . Minskningen har varit störst i skogs- och mellanbygder. vill framhålla att det är viktigt att EU-stöden betalas ut så snart de är tillgängliga och inte av budgetformalistiska skäl ligger kvar i över . Det är samhällsekonomiskt bättre att ta hem pengarna till så att de kan arbeta i den svenska ekonomin. försätter den många bönder i en likviditetsbrist . Det kommande landsbygdsutvecklingsprogrammet 20072013 är avgörande för det svenska jordbrukets vidare utveckling. För att jordbruket på en alltmer internationell marknad skall kunna bidra till ökad sysselsättning och regional utveckling som höga djurskyddskrav och miljöhänsyn upprätthålls är det nödvändigt att jordbruket kraftigt förstärks i LBU-programmet. 4.1Jordbruket är inte vilken näring som helst De speciella villkor som är förknippade med jordbruk och livsmedelsproduktion måste få konsekvenser i form av en särskilt utformad jordbrukspolitik som skapar rimliga förutsättningar för den enskilde lantbruksföretagaren. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- och djurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökade produktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras. Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en kollektiv nyttighet som måste betalas av det allmänna. Djurhållarens behov av att någon eller kunna vara ifrån verksamheten ställer särskilda krav på socialt skyddsnät. Sammantaget visar detta att jordbruket i alla delar inte kan jämställas med andra näringar utan måste ha särskilda villkor som kan utjämna de nackdelar som finns för produktionen. Därför är det också viktigt att jordbruksfrågorna också fortsättningsvis har ett eget departement med egen minister inom regeringen och att har ett särskilt miljö- och jordbruksutskott. måste också tydligare inom EU driva en jordbrukarfrämjande politik där goda villkor för livsmedelsproduktion samt miljö och djurhållning sätts i centrum. 4.2Jordbruk och öppna landskap i hela landet Brukningsbar jord och förutsättningar för djurhållning finns i hela . De extra kostnader som är förenat med att bedriva jordbruk i skogs- och mellanbygd och framför allt i kräver extra insatser inom programmet för landsbygdsutveckling. Den merkostnadsersättning som skall utgå i är betingad av bl.a. avståndshandikapp, sämre förutsättningar för rationellt jordbruk samt långa avstånd till betes- och fodermarker. Eftersom strävan skall vara att bibehålla det öppna landskapet i hela landet krävs här en solidarisk uppställning via gemensam finansiering. måste inom EU hårt driva frågan om harmonisering av skatter och avgifter som drabbar jordbruket. På annat sätt kan inte lika konkurrensvillkor skapas. Skatten på dieselolja som används för jord- och skogsbrukets maskiner måste sänkas till per liter. Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall återföras till näringen. Andra länder har stark uppbackning från sina respektive regeringar för att jordbruks- och livsmedelsbranschen skall kunna exportera sina produkter. Så länge detta system fortgår måste också svenska staten på ett tydligt sätt markera att man tror på export av svenska livsmedelsprodukter. I annat fall blir det fråga om konkurrens med sämre förutsättningar för svensk livsmedelsindustri. Ökade aktiva marknadsföringsinsatser för att tydliggöra svensk livsmedelskvalitet skall stöttas av nationella statliga medel. 4.5God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk Landets jordbrukare står för miljövärn och god djuromsorg. Man arbetar med konkret miljövård och skapar förutsättningar för fortsatt biologisk mångfald. Att djurhållaren själv är angelägen om djurens välbefinnande är en förutsättning för god livsmedelskvalitet. Minimerandet av användningen av konstgödning och bekämpningsmedel samt den stora andelen ekologiskt drivna jordbruk är ett kvitto på den miljömedvetenhet som präglar den svenska jordbruksnäringen. Denna utveckling skall stimuleras även fortsättningsvis. 4.6Balanserad hållning gentemot genmodifierade livsmedel Rätt använt kan genmodifiering kanske komma till god användning inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Det handlar dock om att försiktighetsprincipen skall gälla så att inte genmodifierade grödor riskerar att slå ut traditionella växtsorter och störa ekosystemet. Det är helt nödvändigt att ha tydliga märkningssystem så att konsumenter och allergiker upplyses om livsmedlet i någon form utsatts för genmodifiering. 4.7Konsumenter kräver trygghet ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet För att konsumenten skall kunna känna full trygghet med de livsmedel som erbjuds krävs noggrann ursprungsmärkning och information om bruknings- och djurhållningsmetod. och ansvariga veterinära myndigheter måste också tillförsäkras resurser så att de kan fullgöra sin uppgift att kontrollera verksamheten såväl inom jordbruket som i livsmedelsindustrin. 4.8Energigrödor ger jordbruket en viktig roll i en hållbar utveckling Jordbruket får en allt viktigare roll som leverantör av olika grödor för energiframställning. Det gäller bl.a. bränsle för kraftvärmeproduktion och oljeväxter för framställning av förnybart fordonsbränsle. Energihampa är en mycket effektiv energigröda som skulle kunna ge stora bidrag till den omställning av energisystemet som regeringen gärna talar om. Dessutom är hampan mycket miljövänlig då den kväver allt ogräs, vilket gör kemiska bekämpningsmedel onödiga. Det är viktigt att inte odlingen av energihampa beläggs med restriktioner som skapar störande ekonomiska effekter för odlaren. Jord- och skogsbruk är hörnstenen för en levande landsbygd. Tryggandet av dessa näringars ställning är en förutsättning för fortsatt bosättning samt ekonomisk, social och kulturell utveckling på den svenska landsbygden. Det stöd som samhället det svenska och det europeiska betalar till jordbruket är inte att betrakta som allmosor, utan ersättning för produkter och tjänster som efterfrågas av samhället. Det är viktigt att förstå att jordbruket levererar mer än bara livsmedelsvaror. Först och främst är samhället intresserat av att garantera att livsmedelsförsörjningen kan fungera, inte bara för stunden, utan också i en krissituation. Ur såväl globalt som nationellt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och övriga kan nyttjas för livsmedelsproduktion eller annan produktion, exempelvis olika energigrödor, som kan avbrytas och återgå till livsmedelsproduktion. Det finns alltså ett värde i att ha den trygghet som ett existerande jordbruk innebär. Bönderna förvaltar det tusenåriga arv som den odlade och betade landskapsbilden utgör. Det är inte bara som trivs bäst i öppna landskap utan sannolikt också större delen av svenska folket. Direktstöd och arealstöd är en ersättning för upprätthållandet av detta samhällsvärde. Om den öppna betesmarken skulle försvinna, skulle detta medföra att oersättliga biotoper slogs ut och att många svenska växt- och djurarter försvann eller hotades. Viktiga förutsättningar för turistverksamhet och andra former av företagande på landsbygden skulle dras undan. Förvaltarskapstanken är en av grundstenarna i kristdemokratisk ideologi. Vi har alla ett förvaltaransvar för hur de personliga resurserna används liksom ansvar för andra människor, den materiella miljön och naturresurserna. Innebörden av förvaltarskapet är att bruka, utveckla och bevara. Varje åtgärd påverkar både vår samtid och det arv vi ska lämna vidare till våra barn framtiden. Vi eftersträvar ett hållbart samhälle som vi med gott samvete kan lämna vidare och där vi tar hänsyn till de känsliga biologiska processerna och resursernas kretslopp. Hänsynslös exploatering, utsugning och rovdrift är i strid med förvaltarskapstankens princip. Till följd av den jordbrukarfientliga politik som Socialdemokraterna bedrivit befinner sig det öppna svenska landskapet nu i fara. Ansenliga natur-, miljö- och kulturvärden står på spel. och betsmarker växer igen. När det öppna landskapet försvinner, försvinner en biotop som är viktig för många växt- och djurarters överlevnad. Den lantbruksfientliga politiken är därigenom ett hot också mot den biologiska mångfalden. En ansvarsfull jordbrukspolitik för måste innebära att de öppna landskapen med åkrar, hagar och betesmarker värnas. En ny optimism och hög attraktionskraft måste skapas för jordbrukaryrket. Som lantbrukare skall man kunna vara stolt över sitt yrke och känna optimism . Ungdomar måste med inspiration lockas till de areella näringarna och få möjlighet till bra utbildning, kompetensutveckling och framtidstro. Vårt lands jordbrukare står i många avseenden för det trygga, långsiktiga och konsekventa förvaltarskapet. Det är ett arv väl värt att föra vidare. Kvinnornas roll i jordbruksarbetet tas ofta för given, men deras roll för näringen underskattas. Kvinnorna har också en stor erfarenhet inte bara som producenter men också som konsumenter av livsmedel. Det är en kunskap som bättre bör tas till vara vid rådgivning, information och handel. Förvaltarskapstanken skall vara vägledande genom hela livsmedelskedjan. Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levande landsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc. Detta är inte minst angeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrens och många, framför allt mindre jordbruk, tvingas läggas ned. Inhemskt jordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörande transporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samt för att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. Regeringen bör således återkomma till med en sådan konsekvensanalys som underlag för det fortsatta beslutsfattandet.