mot · GT02N267 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på att utveckla som en motor för hela utveckling. Det är viktigt att ges de förutsättningar som en storstadsregion behöver för att kunna fortsätta utvecklas och skapa tillväxt och välstånd. är en region i stark konkurrens. Till skillnad mot en uppfattning som framskymtar i den mer oreflekterade debatten konkurrerar inte till största del med övriga om etableringar och nya jobb. konkurrerar med exempelvis , , och om rollen som forsknings- och utvecklingscentrum vad gäller fordonsindustrin. För att skall kunna fortsätta att vara en av landets starkaste tillväxtmotorer krävs att näringslivet försörjs med god kompetens från bl.a. och , att vi har bostäder och en god infrastruktur i form av bl.a. vägar. och ekonomiska bidrag till landet är industriella och logistiska centrum med en högteknologisk och konkurrensutsatt världshandel som sin historiska, nuvarande och framtida ekonomiska uppgift. I finns det drygt 140 000 registrerade företag varav ca 3 000 har mer än 25 anställda. är en av viktigaste tillväxt- och välfärdsmotorer. och har av landets befolkning och av dess bruttonationalprodukt. ekonomiska motor, , tillhör de få (och allt färre) städer i landet som stadigvarande växer befolkningsmässigt. näringsliv domineras dock av några relativt få och mycket stora globala företag. Flera är av dessa har utländska ägare med koncernintern konkurrerande verksamhet över hela världen. De, i detta sammanhang, mest betydande är: Volvokoncernen, med en total omsättning på 180 mdkr och med 25 000 anställda i , är och har länge varit vårt lands kanske viktigaste företag. Huvudkontoret och en av de mest betydande sammansättningsfabrikerna ligger i . är ägt av i , omsätter 120 mdkr och har 20 000 anställda över hela landet. PV är ett av Fordkoncernens mest lönsamma företag. har, i likhet med GM, konkurrerande produktionsanläggningar över hela världen. ägs av i och konkurrerar liksom Volvokoncernen och inom det mest krävande segmentet på världens sannolikt hårdaste marknad. Huvudkontor och den dominerande produktionsanläggningen finns i med 7 000 anställda. kämpar för att hävda sig mot ett stort antal andra europeiska produktionsanläggningar. omsätter 43 mdkr, sysselsätter i 4 800 personer och är världsledande inom rullningslager av världsmarknaden. Koncernen har ett stort antal produktionsanläggningar över hela världen med betoning på . i är ett av största kunskapsföretag, med bl.a. 450 disputerade forskare i personalstyrkan. Här utvecklades Losec, en av landets mest framgångsrika exportsuccéer . Andra exportsuccéer utvecklade i är exempelvis Plendil, Seloken Zoc och Nexium. Många av dessa har därefter producerats och gett sysselsättning på andra orter, exempelvis i . Anläggningen i är den enhet i som satsat mest på efter fusionen 1999. Ericssonkoncernen har en bred verksamhet i . Denna är förlagd till orter som , , , och . Betoningen ligger på forskning och utveckling. har 5 000 anställda i med en mycket hög genomsnittlig utbildningsnivå. Stena-gruppen, , , , , , Tekobranschen med traditionell bas i består av ca 300 företag med mer än 5 000 anställda. , Modeklustrets viktigaste företag är , , , och MQ. (Det enda stora svenska modeföretaget som inte har sin bas i är H&M). Kemibranschen omsätter i 22 mdkr och består av ca 100 företag med sammantaget omkring 5 600 anställda. Livsmedelsbranschen med tung lokalisering till omsätter i drygt 19 mdkr och består av 300 företag med över 11 000 anställda. Logistikbranschen består av drygt 2 000 företag, omsätter drygt 72 mdkr och har nästan 32 000 anställda. 70 företag har mer än 50 anställda. Hamn är hela oceangående hamn och svarar för en in- och utskeppningsvolym uppgående till . 3,3 av dessa kan betecknas som inrikes, 14 miljoner är export och 16 miljoner är import. Den har blivit 21:a hamn i världen som klassificerats enligt den amerikanska CSI-standarden. Flygplats är det handelsinriktade västra enda internationella flygplats. Upptagningsområdet sträcker sig ända upp till södra , stora delar av och sydvästra . Dagens ca 4 miljoner passagerare beräknas att omkring vara uppe i ca 6 miljoner. Turist-, mäss- och evenemangsbranschen är en av de branscher som expanderar snabbast i världen. har landets mest frekventerade turistmål (har drygt 3 miljoner besökare ). är mest önskade destination för semesterfirande. , Ullevi, , , och Nationalsymfonikerna i är alla näringar med relevans för en publik från de mest befolkningstäta delarna av . Det västsvenska universitetssamarbetet omfattar tio högskolor i , , och varav särskilt och har en betydande nationell funktion. , med omkring 8 000 studenter och 1 600 lärare och forskare, är ett av främsta akademiska varumärken med elever från hela landet och med en ökande andel utländska studenter och forskare. är ett av allra största (40 000 studenter och doktorander samt närmare 5 000 anställda). är, enligt SCB, och i hård konkurrens med den mest efterfrågade högskoleorten bland gymnasister. Vi tror på och möjligheter. I bor ungefär en halv miljon människor och i ungefär 1½ miljon människor. Hit flyttar människor för att förverkliga livsprojekt och för att ta del av det rika utbud av kultur, utbildning, nöjen och arbetsmöjligheter som staden erbjuder. Storstadens kontakter, rörlighet och flexibilitet skapar god jordmån för innovationer och nya idéer. I finns en bredd i närings- och kulturlivet som är större än i många andra regioner. har därför en naturlig roll som en av de absolut viktigaste motorerna i ekonomi. En modern syn på de största storstadsregionerna bör utgå från de många möjligheter till utveckling för människor och företag som där erbjuds. En politik som bidrar till växande storstäder medför högre tillväxt och stärker hela konkurrensförmåga. I tre största städer, , finns begynnande klusterfenomen, dvs. en geografiskt koncentrerad närvaro av företag, kompetens och kapital som leder till synergieffekter. Dessa tre regioner har utvecklat en global spetskompetens som attraherar specialister till . En politik för förbättrade forsknings- och företagandevillkor kan bidra till att förstärka denna utveckling. Klustermiljöer bygger också på attraktiva individmiljöer. Om storstäderna skall fungera som internationellt gångbara utvecklingsmiljöer måste skatteregler och bostadsregleringar ändras för att förstärka det svenska attraktionsklimatet också för enskilda. Den gemensamma välfärden kräver en bättre näringspolitik. Ett företagarvänligt klimat ger förutsättningar för en bra ekonomisk utveckling och ett dynamiskt näringsliv. Det genererar skatteintäkter som kan säkerställa fortsatt god välfärd och satsningar på viktig service. Stor utvecklingspotential finns i småföretagen. Genom stimulans och bra service kan de skapa många nya arbetstillfällen. Arbete har ett värde i sig och ger stora möjligheter till personlig utveckling, social gemenskap, en god livskvalitet och delaktighet i samhällsbyggandet. Arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser och kan förorsaka personliga och sociala problem. Företagare skall bemötas med respekt och förståelse. Kommunerna skall i princip inte bedriva näringsverksamhet och snedvrida konkurrensen. Genom att anbudsunderlagen förenklas och annonseringen vid entreprenadupphandlingar förbättras kan det bli lättare för småföretag att bli entreprenörer. Tillväxt utgår från entreprenörskap. Entreprenörskap är den mänskliga kraft som skapar nya produkter, tjänster och arbetstillfällen. Entreprenörskapet skapar också nya sätt att producera, konsumera och organisera livet. Genom entreprenörskapet åstadkoms önskvärd förnyelse. Utan entreprenörskap skapas inga företag och utan företag skapas inga arbetsillfällen. Vikten av entreprenörskap och nyföretagande kan därmed inte överskattas. Näringslivet i och växer men inte tillräckligt fort. De nya jobb så väl behöver kommer inte i tillräcklig utsträckning. Det är dags att ta krafttag för att göra och till en växande företagarregion. Det går inte att ignorera att ett växande behöver en kraftigt utbyggd trafikinfrastruktur. Sänkt skatt skapar bättre utrymme för ekonomisk tillväxt. Sänkta skatter gör det lättare att anställa, vilket särskilt gynnar dem som har svårt att få arbete . Det räcker inte att ha åsikter om hur välfärden skall fördelas vi måste också se till att det finns någon välfärd att fördela. Därför är företagandets villkor en angelägenhet för alla medborgare. Goda och effektiva transporter samt en väl utbyggd och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för tillväxt och utveckling. Fler jobb och ett bättre näringsklimat kräver ett tillgängligt och effektivt vägnät. I ett land som , med stora geografiska avstånd, är vi tvingade att satsa mer än många andra länder på en modern och väl fungerande infrastruktur för att hävda oss i en allt hårdare konkurrens. Uteblivna investeringar har inneburit försämrad konkurrenskraft för näringslivet. Detta har i sin tur hämmat den ekonomiska tillväxten och leder till lägre köpkraft och minskat välstånd. Därför krävs det en offensiv trafikpolitik för och . Transporter är också en betydande näringsgren och i jobbar över 30 000 personer inom transportnäringen. Till detta kommer industri och tjänster med nära koppling till transporter. I finns också en väl utvecklad forskning och utveckling på trafikens område. En förutsättning för ekonomisk tillväxt och för att skall ha ett fortsatt internationellt konkurrenskraftigt näringsliv är att det i regionen finns kvalificerad och omfattande utbildning och forskning. Antalet platser i högre utbildning måste därför utökas. Regionen har färre högskoleplatser än vad som motiveras av befolkningens storlek och långt färre än vad den kvalificerade arbetsmarknaden efterfrågar. är, trots av befolkning, underrepresenterat i de nationella både offentliga och privata organisationers styrelser och andra maktgrupperingar som styr en stor del av utvecklingen i . Vi har även alldeles för få statliga myndigheter och verk. Det innebär en dränering av kompetent arbetskraft som måste flytta för att kunna erbjudas vissa jobb. och utgör en utmärkt plats att bedriva statlig verksamhet på. I förhållande till vår storlek så är andelen statliga jobb anmärkningsvärt låg, vilket måste åtgärdas. Hotet mot det svenska samhället utgörs inte av ett militärt angrepp. Det hot som fortfarande finns, riktas mot utländska intressen på svenskt territorium. Utlandsägd verksamhet med tillverkning i landet eller vars transporter går via hamn är potentiella måltavlor. Vårt sätt att leva blir allt mer komplicerat och de olika systemen för el, värme, vatten och telefoni blir allt mer beroende av varandra. Därför utgör sabotage och olyckor en risk för samhällskritisk infrastruktur. Frågan om västsvensk säkerhet har omformulerats. Den förändrade säkerhetssituationen måste tillåtas påverka utformningen av den framtida säkerhetsorganisationen. För att i möjligaste mån minska riskerna för, och följderna av, ett angrepp mot det civila samhället, måste många myndigheter som är involverade i säkerhet samarbeta sinsemellan, men också med näringslivet. I fanns ett väl fungerande samarbete mellan olika blåljusmyndigheter och det militära Amf 4. Här finns också en stark koppling till näringslivet i form av företag som System, och Aero. Närvaron av en mångfald organisationer med liknande inriktning gör det möjligt att upprätthålla den kritiska massa som behövs för att hålla en hög kvalitet. Det är djupt olyckligt att detta samarbete nu förstörs av regeringen, med nedläggningen av Amf 4 och flytten av helikopterdivisionen på . Försvarsförmågan blir starkt reducerad, liv sätts på spel i och med sämre förmåga till räddningsoperationer och skattebetalarna får stå för den dyra notan. och det näringsliv som skapar nationens välstånd behöver både Amf 4 i och helikoptrarna i . Axel Darvik (fp)