mot · GT02MJ446 · 2005-10-04 00:00:00 — 3.1Östersjön ett världsunikt hav7 4.3.2Låt fartygen lämna olja gratis i hamnarna11 6Formellt skydd av havsområden17 6.1Östersjön är ett särskilt känsligt havsområde17 6.2Marina reservat och andra skyddade områden18 9Uthållig förvaltning av fiskebestånden20 9.1Salthalten och syresättningen i Östersjön20 9.3.3Återupprätta förtroendet mellan fiskare och myndigheter22 9.9Revidering av FN:s havsrättskonvention29 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till en analys av flytgödslets effekter och vidta lämpliga åtgärder för att minska dess påverkan på övergödningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utreda införandet av ett system med handel med utsläppsrätter för övergödande ämnen som sprids till havet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förlängning av det undantag fått vad gäller om dioxinhalterna i fet fisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera arbetet med att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB, såväl i som i andra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör verka inom Helsingforskonventionen (Helcom) för att fartygen skall kunna lämna sin spillolja gratis i alla hamnar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att IMO beslutar att transport av tunga oljor med enkelskroviga fartyg skall förbjudas på allt vatten i Östersjön.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna så att de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i det hårt trafikerade Bornholmsgattet bör införas krav på lots eller motsvarande kompetens i besättningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all handelssjöfart bör flyttas söder och öster om bank.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom IMO bör verka för att det blir möjligt att införa lämpliga regler som begränsar bekvämlighetsflaggade fartygs tillträde till vatten och hamnar i Östersjön.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lämpliga nödhamnar längs Sveriges kuster skall anges i enlighet med överenskommelser inom EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid hamnarna inrätta miljöstationer med möjlighet att ta emot skräp gratis, som exempelvis fiskebåtar fångat upp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fiskare, när de fiskat upp sin kvot, skall tilldelas miljöstöd för att arbeta med städning till havs och utmed kusterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att medel bör utgå från eller annan lämplig EU-medfinansiering för att kompensera de fiskare som drabbas ekonomiskt av mot bifångster av tumlare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang skall verka emot varje försök att återinföra kommersiell valfångst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att även de ryska vattnen inkluderas i PSSA-klassningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att komplettera de bestämmelser som skall gälla i det PSSA-klassade med lämpliga föreskrifter om fartygens konstruktion och besättningens kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av reservat, där allt fiske förbjuds. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att revidera Helsingforskonventionen i syfte att för tillskapa en operativ gemensam myndighet med möjlighet att utfärda juridiskt bindande förordningar om miljöstörande verksamhet i och kring . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fullständigt klarlägga de rättsliga möjligheterna för och att begränsa sjöfart i Öresund.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör förlägga ett marint miljöforskningsinstitut till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om en ny fiskevårdslag bör tillsättas. begär att regeringen ger i uppdrag att ta fram förslag på system med individuella överlåtelsebara fiskekvoter inom det pelagiska fisket. begär att regeringen lägger fram förslag om system med fiskedagar i stället för fiskekvoter inom det kustnära fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka förtroendet och förståelsen mellan fiskenäringen och olika myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överföra ansvaret för kvalitetskontroll av fisk och fiskeprodukter från till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om check-points.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka inom EU för att resurserna i tredje land inte överutnyttjas, att subventionerna av fjärrfisket minskar, att konsekvensbeskrivning alltid görs när nya avtal ingås samt att nödvändiga uppföljningar av tredjelandsavtalen görs ur ett resursförvaltnings- och utvecklingsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad samverkan mellan fiskerinäringen, forskningen, myndigheter och miljöorganisationer, både regionalt, nationellt och internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör stimulera utvecklingen av väl fungerande samförvaltningsformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör förtydligas så att det framgår att fasta fångstredskap ej är tillåtna vid älvmynningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör stå för kostnaderna vid ansökan om godkännande för miljömärkning för de bestånd där svenska fiskare huvudsakligen är verksamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ till en omfattande reform av i syfte att skapa tydliga rättsliga regler kring vem som har rätt att bruka olika delar av det begränsade resursutrymmet i haven. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av ett utjämningskonto ett fiskekonto för yrkesfiskarna.3 begär att regeringen lägger fram förslag om lagstiftning som innebär att negativa saldon för inventarietillgångar tillåts.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att påskynda yrkesfiskaravdragets införande, bl.a. genom att aktualisera frågan inom ministerrådet.3 begär att regeringen lägger fram förslag om lagstiftning som förbättrar den ekonomiska tryggheten för yrkesfiskare vad gäller de kostnader som kan uppstå till följd av skador orsakade av kemiska stridsmedel och miljöfarliga kemiska ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fisketeknisk yrkeshögskoleutbildning bör etableras för att tillgodose näringens behov av välutbildad arbetskraft.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säl- och skarvbestånden skall regleras genom ansvarsfull viltförvaltning utifrån jaktetiska principer och med tydliga regler i form av tider och andra villkor. begär att regeringen återkommer med förslag till ett program för hur vattenbruket kan utvecklas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl inom kyckling- och svinproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillstånd för vattenbruk bör vara relaterade till utsläpp av närsalter i stället för den nuvarande ordningen där tillstånd är relaterat till produktionsmängd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på försök skapa en möjlighet för vattenägare att kunna bilda lokala fiskevårdsområden för att reglera utomståendes handredskapsfiske även vid kusterna och de . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vattenägarens fritidsfiske för husbehov i normalfallet bör vara tillåtet i områden som är fredade från fritidsfiske. 1 Yrkandena 512 och 21 hänvisade till TU. 2 Yrkande 28 hänvisat till FöU. 3 Yrkandena 3537 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 39 hänvisat till UbU. En av hörnpelarna i den kristdemokratiska ideologin är förvaltarskapstanken, som innebär att människan på ett ansvarsfullt sätt skall förvalta och utveckla jordens resurser. Detta innebär dels att naturresurserna skall förvaltas så att de på ett långsiktigt uthålligt sätt kan vara till nytta för människorna, dels att naturen i sig har ett värde som ibland måste skyddas från människans verksamheter. När det gäller förvaltningen av våra hav är båda dessa uppgifter aktuella. Havet har många användningsområden, där fisket kanske är det äldsta och viktigaste. Havsfisket är internationellt, vilket kräver internationella överenskommelser. Detta sker genom EU, inom (), Helsingforskonventionen (Helcom) och Konventionen för skydd av Nordostatlanten (Ospar). instämmer i EU:s åsikt, att fisk i första hand skall fiskas för människoföda, att fisket skall vara ekologiskt hållbart och att kustfisket skall bevaras. Det överfiske som skett är oroande. En kontroll av att fiskekvoter respekteras är svår att genomföra men krävs för att fiskekvoterna skall fungera. Ett för stort fiskeuttag gynnar ingen, utan resulterar långsiktigt i att näringen dör ut. är mycket kritiska mot att regeringen inte presenterat någon skarp proposition för att bl.a. genomföra de åtgärder som föreslås av (SOU 2003:72). I stället presenteras det en skrivelse (skr. 2004/05:173) som visserligen innehåller många bra tankar, men inga förslag till riksdagsbeslut. Det är nu hög tid att regeringen börjar genomföra de nödvändiga havsmiljöåtgärderna, inte bara pratar om dem. 3.1Östersjön ett världsunikt hav Större delen av gränsar till , ett innanhav som vi delar med åtta andra stater. är inte vilket hav som helst. Det är ett världsunikt bräckvattenhav med ett särskilt ekosystem. De flesta arter är utsatta för saltstress eftersom de lever i vad de uppfattar som antingen för salt eller för sött vatten. kännetecknas därför bland annat av en låg artrikedom, vilket gör att varje art har en avgörande betydelse för ekosystemets funktion. Den långsamma vattenomsättningen i gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning, utan stannar kvar och anrikas. är ett av världens mest förorenade havsområden. Dessa omständigheter gör att det är motiverat att ta särskilda hänsyn till miljö och djurliv. Det är därför angeläget att går i täten för ett gemensamt ansvarstagande för miljö. Framtiden för de levande organismerna i kan säkras endast om viljan att bevara innanhavets ekosystem etableras och stabiliseras i de länder som omger det. Miljösamarbetet måste därför kombineras med en i övrigt hållbar samhällsutveckling och demokratiskt samarbete i regionen ekonomiskt, socialt, kulturellt och politiskt. har åtagit sig att minska den mänskligt orsakade kvävebelastningen till söder om . Detta har totalt misslyckats. I regeringens miljömålsproposition (prop. 2004/05:150) föreslås att utsläppen av kväve till haven söder om skall ha minskat i förhållande till nivå. Utsläppen av fosfor från mänsklig verksamhet till sjöar och vattendrag föreslås minska . Detta mål kan nås men kräver ytterligare åtgärder. Övergödning orsakas av utsläpp från trafik, reningsverk, industrier och jordbruk. Övergödningen medför syrebrist och effekten blir döende insjöar och minskande blåstång i havet. Blåstången är viktig då den utgör en naturlig barnkammare för fiskar och vattendjur. För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste, i första hand, kraftfulla åtgärder vidtagas för att minska utsläpp och miljögifter, men det är också oerhört angeläget att kalkningen av försurade sjöar fortsätter. Åtgärder behövs för att få fungerande reningsverk på andra sidan , och måste även fortsättningsvis ge bistånd till de länder som står för de största utsläppen från reningsverk. Även svenska reningsverk måste dock minska kväveutsläppen, till exempel genom att samma krav ställs på reningsverken i inlandskommunerna med avrinning mot som i kustkommunerna. Med ny teknik beräknas nettoutsläppen av kväve till havet kunna minska med ca . Kväveutsläppen från jordbruket måste också motverkas, till exempel genom att utöka möjligheten för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödestöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Frikostigare regler för utdelande av så kallat LBU-stöd behövs. Även när det gäller jordbrukets näringsutsläpp är det viktigt att stödja utvecklingen i . föreslog att odlingen av fånggrödor skall permanentas till att omfatta 100000 ha. Även arealen som vårbearbetas istället för höstbearbetas föreslogs permanentas till att omfatta 100 000 ha. odlas fånggrödor på ca 185000 ha, varav 76000 ha även vårbearbetas. Dessutom vårbearbetas (utan fånggrödor) 17000 ha. Miljöersättning för odling av fånggrödor är /ha och för vårbearbetning /ha. De båda miljöersättningarna kan kombineras. Tillsammans beräknas dessa åtgärder medföra att kväveläckaget minskar med (Källa: 2005:14b). Vidare föreslog att spridning av flytgödsel från djuren till höstsäd skall minskas. Arbete med att minska användningen av flytgödsel pågår inom ramen för den rådgivning som ger, men inga myndighetsföreskrifter har gjorts. Bland forskare råder delade meningar om flytgödslets effekter. Frågan bör analyseras närmare, det är senaste studerade detta. bör tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen bör ta initiativ till en analys av flytgödslets effekter och vidta lämpliga åtgärder för att minska dess effekter på övergödningen av . Det anses finnas ett sannolikt samband mellan övergödning och minskning av gädda och abborre i havet. Detta till följd av att övergödningen leder till att spiggen förökar sig och äter upp dessa arters rom. I har exempelvis föryngringen av gädda och abborre varit kraftigt nedsatt . Gäddan som fångas längs kusterna är extra attraktiv eftersom dess kött innehåller lägre halter av kvicksilver än fisk fångad i insjöar. Ökningen av skarpsill och strömming och den därmed ökade konkurrensen om födan kan också vara en annan bidragande orsak. En annan bakomliggande orsak till bristen på gädda och abborre i anses vara den stora skarvpopulationen. Skarven äter främst fiskar i mellanstorleken . Därigenom får de minsta fiskarna färre fiender. Storspiggen har kraftigt ökat i antal och den äter framför allt rom och yngel av abborre, gädda och andra fiskar och även kräftdjur. En annan följd av storspiggens beståndsexplosion är att även mängden djurplankton minskar. Därmed ökar mängden växtplankton, som är djurplanktons viktigaste föda. Detta bidrar till de senaste årens algblomningar med grumligt vatten och minskat siktdjup. Utsläppen av kväveoxider till luften från fartygens motorer bidrar till övergödningen då kvävet faller ner i havet genom regn. Nya beräkningar visar att sjöfarten i världen förbrukar dubbelt så mycket bränsle som man har räknat med. Utifrån detta bedöms också sjöfartens utsläpp av kväveoxider vara dubbelt så stora som man trott (, och , ). Kväveoxiderna är inte bara skadliga i sig, de påverkar också bildningen av marknära ozon. Gasen skadar människors hälsa och har även negativa effekter på skog och annan växtlighet. Dessutom är det en växthusgas. har låtit en expertgrupp av fem av världens främsta forskare utreda underlaget till den svenska åtgärdsstrategin mot övergödning. Expertgruppen menar att åtgärderna varit alltför fokuserade på kväveminskning och att kraftiga minskningar av fosforutsläppen nu måste göras. Experterna hävdar att det är nödvändigt att minska tillförseln av fosfor om även kvävereduktion skall kunna ge positiva effekter. I är kväveutsläppen från sjöfarten mindre än på många andra håll, tack vare miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. För att öka den ekonomiska miljöstyrningen bör regeringen låta utreda införandet av ett system med handel med utsläppsrätter för övergödande ämnen som sprids till havet. De flesta kemiska substanser som används återfinns , i större eller mindre mängd, i våra vatten. Det finns spår av läkemedel, bl.a. hormonpreparat, i havet. Många gifter har en hormonliknande effekt. Dessa hormoneffekter stör fiskarnas könsidentitet och fortplantningsförmåga. I fiskkött, särskilt från fet fisk, ökar koncentrationen av t.ex. kadmium och kvicksilver. Dumpning av miljöfarligt avfall i havet har redan förbjudits på EU-nivå, vilket biträtts av . har halterna av kadmium i strömming fördubblats i . De ökande halterna kan ha många förklaringar. Situationen för PCB är svårtolkad, men mycket tyder på att ämnet åter börjat släppas ut i . PCB ackumuleras i levande organismer och anrikas ju högre upp i näringskedjan man kommer. De djur som ligger högst i näringskedjan, som säl och havsörn, får därför särskilt höga halter av PCB. Det är oroande att minskningen av dioxinhalten i strömming har avstannat. Halterna ligger ofta över den miniminivå på 4 pg/kg som EU fastställt. De höga halterna av dioxiner och PCB tros vara orsaken till att en stor del av sälarna i fortsätter att lida av svåra skador på mag- och tarmsystemet. Världens längsta tidsserie när det gäller dioxinhalter i levande organismer har gjorts av på sillgrissleägg från . Den visar en kraftig minskning av halterna . Då planar minskningen ut. Analyser av strömmingsmuskel inom den nationella miljögiftsövervakningen visar inte heller på sjunkande halter. De högsta halterna finns i prover från . De svenska halterna av dioxin i fet fisk är för höga för EU:s normer. Fet fisk är främst sill, strömming och laxfiskar. undantag från EU-normerna går ut . Man har hoppats att halterna skulle ha sjunkit till dess, men förefaller det osannolikt att halterna kommer att ligga 2006. Därigenom utgör dioxinerna ett hot inte bara mot hälsan utan mot såväl yrkesfisket som fritidsfisket. har utfärdat kostråd som begränsar befolkningens konsumtion av fet fisk från . anser att åtgärderna mot dioxinutsläpp behöver intensifieras för att dioxinhalterna i svensk fisk så snabbt som möjligt skall sjunka till nivåer inom EU:s normer. Emellertid tar det innan åtgärderna ger resultat. Men som det ser ut måste tyvärr verka för att förlänga undantaget vad gäller dioxinhalterna. Detta bör ges regeringen till känna. uppger att tidigare belastningsminskningar av PCB som uppmätts i indikerar att ytterligare begränsning av utsläpp från kvarvarande källor kan ge snabba resultat. vill därför uppmana regeringen att prioritera arbetet med att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB, såväl i som i andra . Detta bör ges regeringen till känna. Oljeutsläppen fortsätter att vara ett stort problem. Den utsläppta oljemängden i beräknas ligga . Vattnet i innehåller så mycket olja som vattnet i . För att komma till rätta med problemen måste kraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläppen av olja och möjligheten att beivra oljeutsläpp förbättras. har nya åtgärder införts för att förhindra utsläpp. Tyvärr har utsläppen fortsatt, med haveriet av tankfartyget som det mest förödande exemplet. Den största delen av oljeutsläppen sker inte vid tankbåtsolyckor utan i samband med rengöringen ombord på olika typer av fartyg. I är det förbjudet att pumpa oljehaltigt länsvatten överbord. Likväl observeras 400500 olagliga oljeutsläpp i den svenska delen av . Mörkertalet torde dessutom vara stort. Det är fortfarande mycket svårt att få till stånd en fällande dom mot miljöbovarna. måste fortsätta att vara pådrivande i dessa frågor inom EU samt de internationella organ som finns för havsmiljön. Ett viktigt krav bör vara att höja de maximala ersättningsbeloppen för den som befinns vara skyldig till att ett oljeutsläpp uppstått. 4.3.2Låt fartygen lämna olja gratis i hamnarna De ekonomiska villkor som råder kring avfallshanteringen i hamnarna utgör ett miljöproblem. De flesta hamnar tar ut en särskild avgift när större mängder avfall lämnas. Detta ökar risken för illegala utsläpp till havs och är ett oacceptabelt förfarande som måste beivras. För att komma till rätta med utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) borde återvinningsanläggningar installeras i samtliga hamnar. hamn har efter åläggande av installerat en sådan anläggning. Resultatet bedöms vara mycket lyckat. hamn, raffinaderi och fartyg har tillsammans investerat ca för att kunna ta hand om förorenat vatten s.k. sludge- och slopvatten. Detta snedvrider konkurrensen eftersom andra hamnar inte behöver åta sig detta. Även flera svenska hamnar har fått dispens från kravet om att återvinna VOC. anser att aktivt bör verka inom Helsingforskonventionen (Helcom) för att fartygen skall kunna lämna sin spillolja gratis i alla hamnar (det skall ingå i hamnavgiften). Enligt Östersjöstrategin, som antagits inom Helcom, skall denna regel gälla för alla hamnar vid , men i verkligheten efterlevs den inte. Den måste agera kraftfullt för att regeln skall efterlevas. Detta bör ges regeringen till känna. Även om fartygshaverier står för en mindre andel av oljeutsläppen, måste det till en höjd beredskap mot oljeolyckor. Kapaciteten för nödutryckning och oljesanering måste ökas. Det är viktigt att förslaget om trafikseparering vid Bornholmsgattet genomförs. I det starkt trafikerade Bornholmsgattet bör det dessutom införas krav på lots eller motsvarande kompetens i besättningen. Detta bör ges regeringen till känna. Farleder och trafikregler skall utformas så att särskilt känsliga områden undviks samt att skador från oljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulle uppstå. Det är viktigt att all handelssjöfart flyttas söder och öster om bank, som utgör ett mycket känsligt område för sjöfåglar. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen avser nu att ge i uppdrag att tillsammans med och analysera behovet av att skydda olika känsliga kust- eller havsområden från sjöfartens påverkan, utreda förutsättningarna för att genomföra lämpliga skyddsåtgärder samt belysa konsekvenserna av sådana åtgärder. En åtgärd som har lyft fram och som bör analyseras vidare med prioritet är att flytta ut all handelssjöfart, inte bara djupgående fartyg, ännu längre syd och öster om bank, skriver regeringen (skr. 2004/05:173). IMO har beslutat att fartyg med enkelskrov som transporterar tunga oljor skall fasas ut till 2015 med vissa undantag. EU har beslutat att sådana fartyg skall förbjudas att trafikera EU:s territorialvatten och hamnar . I och med att blir PSSA-klassat anser att det är motiverat med strängare regler i än vad som generellt gäller i EU:s territorialvatten. Transport av olja i enkelskroviga fartyg bör förbjudas inom ekonomiska zon. Den rättsliga grunden för en sådan bestämmelse bör klarläggas, då det internationella regelverket är svårtolkat. Enligt är åtgärder avseende krav på fartygskonstruktion, besättningars utbildning och ekonomiskt ansvar för skador inte förenliga med vad som kan innefattas i PSSA-anknutna skyddsåtgärder. Denna tolkning är dock inte oomstridd. bör fortsättningsvis verka för att IMO beslutar att transport av tunga oljor med enkelskroviga fartyg skall förbjudas på allt vatten i . Detta bör ges regeringen till känna. EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna så att de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende. Detta bör ges regeringen till känna. Bekvämlighetsflaggningen av fartyg utgör ett problem i miljöarbetet. bör verka för att bekvämlighetsflaggning avskaffas.