ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr267 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en informationskampanj om kommunismen och illdåd i kommunismens namn. hölls den första förintelsekonferensen i . Varje gång Förintelsen, det organiserade massmördandet och nationalsocialismen, kommer på tal så känner vi alla ett starkt känslomässigt engagemang och en intensiv avsky. Konferensen var därför mycket viktig. Den bidrog till att levandehålla och upplysa om sådant som inte får glömmas eller upprepas, men också till att göra upp med det förflutna. Känslan av att det skulle behövas en lika brett upplagd upplysningskampanj om massmorden och folkförtrycket i kommunismens namn blir nu allt starkare. Det är ytterst beklagligt att vi inte har klarat av att bli eniga om också detta. När var slut trodde folken i hela att de befriats från förtryck och grymhet. Men delades i öst och väst. För folken i de forna blev freden inledningen till ytterligare illdåd, men i kommunismens namn. Kommunismens illgärningar ligger således nära i tiden och pågår dessutom fortfarande i delar av världen. Där kommunismen styr råder ofrihet, förtryck och godtycke. Vi har alla ett ansvar att se till att detta upphör och att det som skett inte faller i glömska. Jag ser detta som ytterst angeläget eftersom före detta ledare har uttalat att skillnaden mellan nazism och kommunism är att nazismen står för utplåning medan kommunismen kämpar för rättvisa och frihet mot förtryck. Jag skulle möjligen uttrycka det så att skillnaden mellan nazism och kommunism är att den senare ideologin än förtrycker folk i vissa länder. Dessvärre tror jag att romantiserande och verklighetsfrämmande bild lurar en del människor, särskilt ungdomar. Verkligheten är ju givetvis en helt annan. Massmord, förtryck, angiveri, stora folkomflyttningar eller deporteringar med massvält som följd, skenrättegångar, arbetsläger och nackskott har varit och är dokumenterade inslag i den praktiskt tillämpade kommunismen. Än värre är att nuvarande ledare inte bara kallar sig kommunist utan att han är en rättrogen kommunist. Finansminister sa i sitt första maj-tal före valet . Det finns ingen kommunism light, . Kommunism är kommunism, är oförenlig med demokrati. Därför säger vi socialdemokrater första maj: Vill ni fortsätta att samarbeta med socialdemokratin efter nästa års val måste ni en gång för alla mönstra ut kommunismen och kommunisterna. Ni måste städa upp i garderoben, vädra ut och göra rent hus. Vi socialdemokrater vill inte och tänker inte samarbeta med några kommunister i det nya seklet. Trots dessa uttalanden fortsätter Socialdemokraterna samarbetet med och kommunisten . Jag kan bara tolka oviljan att dra i gång en informationskampanj om kommunismen och kommunismens illdåd, som att Socialdemokraterna inte vill stöta sig med sin samarbetspartner. Avslöjandena i televisions program om att inte har gjort upp med sin kommunistiska historia, samt den totala avsaknaden av en korrekt historiebeskrivning hos Ung vänster, stärker mig i min uppfattning att en informationskampanj om kommunismen och kommunismens illdåd verkligen behövs.
mot · GT02Kr268 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till barn- och ungdomsorganisationer. har debatten om statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer gått hög. En sak står emellertid klar, det offentliga stödet till frivilliga barn- och ungdomsorganisationer är viktigt. En begränsad summa i statliga bidrag ger stor utdelning i form av fritidsverksamhet för barn och ungdomar. Debatten som förevarit talar dock sitt tydliga språk: bidragssystemet måste reformeras från grunden om det fortsatt ska åtnjuta allmänhetens och förtroende. Därför föreslår vi att en utredning tillsätts som ska se över möjligheten att ungdomsorganisationerna själva tar över ansvaret att fördela de statliga bidragen till barn- och ungdomsverksamhet. För idrottsrörelsen fungerar detta utmärkt genom försorg. I både och finns förebilder där ungdomsorganisationernas paraplyorganisationer fördelar hela eller delar av de statliga bidragen. En sådan organisation skulle för det första bidra till att öka självständigheten och oberoendet för organisationerna. har hela den ideella sektorn fått uppleva att de offentliga bidragen styr verksamheten alltmer. Det är en förödande utveckling, eftersom styrkan och värdet i ideell verksamhet just består i att de utgår från dess medlemmars mål och vilja. Det ställer krav på de instanser som vill bidra och stötta att göra det med respekt för de ideella organisationernas egna målsättningar och visioner. Om organisationerna själva stod för administrationen och den huvudsakliga handläggningen skulle deras beroende av statliga myndigheter minska. För det andra skulle barn- och ungdomsorganisationerna på detta sätt bli en starkare kraft i samhället, framför allt genom att vara mer självständiga i relation till staten. Det innebär att de skulle förmå ta sig an än större utmaningar och förmå engagera alltfler barn och ungdomar i föreningslivet. För det tredje skulle en sådan ordning innebära att staten skulle fokusera mindre på administrativa detaljer och därigenom kunna ägna mer energi åt det som är statens kärnuppgifter. Med stöd av ovanstående resonemang borde en utredning tillsättas för att se över möjligheten att ungdomsorganisationerna, efter förebild från och , själva tar över ansvaret för handläggning och administrering av de statliga bidragen.
mot · GT02Kr269 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en arkitektonisk satsning via proklamerandet av ett arkitektoniskt år. När vi beskådar vackra bebygglesemiljöer uppstår osökt frågan, vad lämnar vår generation efter sig i form av minnesvärda byggnader. Frågan blir hängande i luften och få är de som kan påvisa de estetiskt tilltalande bebyggelsemiljöerna från vår tid. Dagens byggnation präglas av effektivitet och massproduktion, givetvis talande för sin tid men knappast estetiskt tilltalande. Då boendemiljön aktivt påverkar de boende i området är frågan viktig ur såväl mänsklig synvinkel som det kulturhistoriska värdet. De arkitektoniska frågorna bör få en mer framträdande plats i vårt samhällsbyggande. Vid sidan av estetiska utbildningar inom formgivningen är den arkitektoniska utbildningen viktig i samhällsplaneringen. Det är inte enbart en fråga för kulturområdet, det är också en fråga ur ett socialt perspektiv. Samhället har därför ett direkt ansvar för att stimulera byggande för såväl dagens som morgondagens människor. Ett steg i den riktningen är att inrätta ett arkitektoniskt år. Regeringen bör initiera och genomföra en arkitektonisk satsning som bidrar i utvecklingen av vårt byggande i landet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Kr270 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att produktionen av digitaliserat ljud och bild förläggs till inland. Den så kallade har föreslagit kraftfulla åtgärder för att bevara historiska arv av ljud och bilder. Utredningen 2004:53 föreslår bland annat att ett tioårigt digitaliseringsprojekt, så kallad migrering, till en bedömd totalkostnad om ska genomföras för att göra detta kulturarv tillgängligt för framtiden och för forskarvärlden. En lämplig ort för digitaliseringsprojektet kunde vara någon av de militära förbandsorter i som drabbas av nedläggning i samband med försvarsbeslut . Med sådana attraktiva arbetstillfällen kan också nuvarande brist på sysselsättning och hotande befolkningsminskning i inlandet motverkas. De goda resultaten vid den norska arkivinstitutionen i Mo i är en god förebild. Det är särskilt viktigt att vårt kulturarv görs tillgängligt för de nya regionala högskolorna och universiteten så att samhällslivet i alla delar av landet får god uppmärksamhet och så att forskningskompetensen tas till vara och förstärks i nya forskningsmiljöer. I detta arbete är, som ett första steg, framtagandet av en nationell digitaliseringsplan som underlag för nödvändiga prioriteringar viktigt. Enligt min mening bör all produktion av digitaliserat ljud och bild förläggas till inland. Detta är ett ypperligt tillfälle att genomföra en målmedveten satsning på och förnyelse av arbetsmarknaden i inland.
mot · GT02Kr271 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening i vad motionen anförs om att utreda frågan om ökat stöd till de regionala kulturinstitutionerna. I finns en vitt förgrenad kulturverksamhet. De regionala institutionerna har en lång tradition. , , Östgöta Blåsarsymfoniker, och försöker hålla hög standard på sin verksamhet. har dock inte de statliga anslagen ökat i den utsträckning så att de ens täcker pris- och löneuppräkningarna. Problemen ser likadana ut i hela landet. Stora ekonomiska satsningar har gjorts i . Dock har övriga landet inte haft samma utveckling. När det gäller musikverksamheten är det extra bekymmersamt och man har avvaktat den orkesterutredning som kulturutskott genom ett tillkännagivande uppmanat regeringen att tillsätta. Utskottet föreslog regeringen att låta utreda, analysera och föreslå åtgärder som rör möjligheten att bibehålla nuvarande orkesterverksamhet och tillgodose behoven av orkestermusik i hela landet, orkestrarnas ekonomi, kriterierna för bidragsfördelningen till olika orkestrar, svårigheterna att rekrytera musiker, musikernas anställningsförhållanden, orkestrarnas möjligheter till långsiktig utveckling m.m. Utskottet menade vidare att även utfallet av förhandlingar med landstingen om länsmusikens uppdrag bör vägas in. I kommittedirektiven står det följande i sammanfattningen: Utredaren skall göra en översyn av de professionella orkestrarnas situation i landet. I översynen ingår att undersöka möjligheterna att behålla en orkesterverksamhet på nuvarande nivå och att främja ett brett och vida spritt utbud av orkestermusik. Landstingens och regionernas uppdrag om den regionala musikverksamheten skall även vägas in i översynen. På nuvarande nivå står det i direktiven! sänkte anslagen till länsmusikinstitutionerna och i årets budget föreslås ytterligare en sänkning av anslaget på kontot för regionala kulturinstitutioner. skall vara färdig 2006 och nivån har redan sänkts . Denna utarmning av den regionala kulturverksamheten får svåra konsekvenser. Det kommer att drabba kulturen för ungdomar mycket, eftersom av alla konserter Östgötamusiken ger vänder sig till ungdomar. Staten har ett åtagande att se till att den regionala kulturverksamheten har goda förutsättningar i hela landet. Därför måste frågan om ökat stöd till de regionala kulturinstitutionerna utredas.
mot · GT02Kr272 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansökning till om att allemansrätten förs upp på . Begreppet allemansrätt etablerades när (1940) skulle föreslå åtgärder för att bereda tätorternas befolkning bättre möjligheter att komma ut i naturen. Sedvänjorna som ligger bakom den nuvarande allemansrätten har dock funnits . uppfattar många svenskar allemansrätten som en nationalsymbol och ett ovärderligt kulturarv. Det faktum att allemansrätten är inskriven i vår svenska grundlag kan ses som en bekräftelse på detta. Allemansrätten innebär att vi har ett stort ansvar gentemot vår rika natur. betonar att allemansrätten handlar om frihet under ansvar. Med rätten följer krav på hänsyn och varsamhet, mot natur och djurliv, mot markägare och andra människor ute i naturen. Därför behöver vi goda kunskaper om allemansrättens innebörd. I sprids information om allemansrätten huvudsakligen genom . På verkets hemsida finns informationen på tre olika språk. Därtill finns kort information på 15 invandrarspråk och riktad information till skolor. Enligt tillhör sidorna om allemansrätten de mest välbesökta på hemsidan. Min erfarenhet är att det finns ett behov av att rikta särskilda informationsinsatser till utländska turister som ofta saknar kunskap om vad allemansrätten innebär. Här krävs att även turistbranschen tar ett ansvar. En bred informationssatsning är nödvändig för att kunskap om allemansrätten ska kunna nå så många potentiella turister och friluftsutövare som möjligt. Vi har ett stort ansvar att vårda allemansrätten som ett unikt svenskt kulturarv och traditionell livsföring. Det ansvaret gäller inte minst gentemot kommande generationer. Ett sätt att få internationellt stöd för att värna om allemansrätten är att det blir ett kulturobjekt på listan för världsarv. världsarvskonvention tillkom 1972 i syfte att få till stånd ett lagskydd för utsedda natur- och kulturobjekt . har tillsammans med 175 andra stater undertecknat överenskommelsen. Kulturobjekt på kan indelas i tre huvudgrupper: minnesmärken, grupper av byggnader, miljöer och kulturlandskap. Ett kulturobjekt kan till exempel vara ett mästerverk skapat av människan eller ett exempel på traditionell livsföring, representativ för en viss kultur. omfattar över 780 objekt varav fjorton finns i . Alla svenska objekt på är naturobjekt knutna till en specifik geografisk miljö eller byggnad. Allemansrätten är ett unikt svensk inslag i kulturella mångfalden i världen som vi måste värna om i både nutid och framtid. Jag menar därför att regeringen ska ansöka till om att allemansrätten blir ett kulturellt världsarv.
mot · GT02Kr273 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synskadades tillgång till kultur. Ett tillgängligt samhälle för alla oavsett funktionshinder är målsättningen som skall infrias 2010. Trots att en del gjorts för infria detta mål så återstår mycket att göra, och detta gäller exempelvis på kulturens område. Tillgången till kultur är en mänsklig rättighet som är mycket begränsad för synskadade. Det handlar om såväl åtkomlighet, tillgänglighet som mångfald. Det saknas information om etermediernas programutbud , tillgång till tv-programmen genom uppläst textremsa och syntolkning. Detta gäller även för teater och film. Det är angeläget att staten använder sig av de styrmedel som finns för att öppna kulturlivet även för synskadade och att resurser används så att kompetensen på området utvecklas och breddas.
mot · GT02Kr275 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att digitalisera det gamla materialet i Statens ljud- och bildarkiv samt motsvarande arkiv hos svenska medieföretag. Inga företeelser har så präglat det gångna seklets medier och kulturliv som filmen, radion och televisionen. Inom alla dessa tre medier har haft en framträdande roll. De bilder och intryck av det gångna seklet och de kulturupplevelser som finns lagrade i Statens ljud- och bildarkiv och motsvarande arkiv hos främst och är både en kulturskatt och viktiga källor för forskning. Dessa arkiv hotas nu av förstöring. Statens ljud- och bildarkiv har fått statens uppdrag att tillsammans med och påbörja en digitalisering av de gamla radio- och tv-program som återfinns i bild- och ljudarkiv. Regeringen har anslagit för detta arbete och ytterligare 10miljoner för . Detta är nödvändigt för att materialet skall kunna räddas åt eftervärlden. SOU 2004:53 kom fram till att analoga magnetband med radio- och tv-program måste föras över till digital form på grund av att bandspelare inte längre finns tillgängliga och att banden efterhand blir allt svårare att spela upp. Mycket av materialet i arkiven är redan nu i hotat skick. Utredningen pekar bland annat också på materialets stora betydelse för forskningen och det faktum att ju längre man väntar desto dyrare kommer det att bli att rädda materialet. Tyvärr räcker inte de anslagna 20 miljonerna på långt när att rädda allt som finns i arkiven och som behöver digitaliseras för att kunna räddas åt eftervärlden. Statens ljud- och bildarkiv försöker tillsammans med och hitta samarbetsformer för det omfattande arbetet. Detta är nödvändigt för att digitaliseringen skall kunna bedrivas effektivt ekonomiskt och på andra sätt och utan onödigt dubbelarbete. Det är viktigt att statsmakterna här tydligt visar färdriktning och anger ekonomiska villkor. bör ge regeringen till känna att denna bör återkomma med en strategi som långsiktigt säkerställer en digitalisering av ljud- och bildarkiven och under vilka ekonomiska villkor detta bör ske.
mot · GT02Kr276 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fast finansiering av det sydsamiska kulturcentret i . För det samiska samhället och dess kultur- och näringsliv är det viktigt att det finns institutioner som kan fungera som en bas för nödvändiga insatser för utveckling. De samiska institutioner som finns är lokaliserade till den nordligaste delen av . På det sydsamiska området finns däremot inga institutioner med fast finansiering. började det sydsamiska kultur- och informationscentret Gaaltije att byggas upp i . Målsättningen är att etablera en permanent sydsamiska området. Då efterfrågan på kunskap och behov av insatser är stora bedrivs verksamheten inom vitt skilda områden: språk, historia och kultur samisk konst och konsthantverk mötesplats och marknadstorg. har Gaaltijes verksamhet finansierats genom olika EU-projekt, såväl nationella som interregionala i samarbete med institutioner och organisationer i . För att få till stånd en långsiktigt stabil verksamhet är det emellertid nödvändigt att Gaaltije kan permanentas som samisk institution med fast årligt anslag från statens sida. Gaaltijes verksamhet och målinriktade arbete kan med fog sägas ha resulterat i att beslutat lokalisera ett nationellt samiskt informationscentrum till . Denna etablering bör motivera ökade insatser från statens sida och stöd för att lösa Gaaltijes finansieringsproblem. Gaaltije strävar efter att medverka till att bygga upp ett långsiktigt förtroende mellan samer och icke-samer. På så sätt bidrar man till att skapa förståelse och respekt för samiska värden och värderingar, liksom för samerna som folk och urbefolkning i . I budgetunderlag 20062008 med reformäskanden sägs att Gaaltije bör kunna tjäna som god förebild för samiska EU-program med främjande av tillväxt, utveckling och stärkande av samiskt näringsliv. Ett permanent stöd bedöms som nödvändigt för att trygga ett samiskt tillväxtcentrum i det sydsamiska området. På planeras en anläggning Biesse Baenie/Björntanden byggt på ett samiskt tema. Målsättningen är att anläggningen ska bli en centralpunkt för Sápmi, men också vara ett landmärke för urfolken världen över. Bakom satsningen står näringslivet i i samarbete med kommun och i . Anläggningen betecknas som ett stort infrastrukturprojekt. Förverkligas projektet ställer detta också nya krav på Gaatltije, som vill medverka till att etablera och samordna den samiska verksamheten inom projektet . Ett stort problem för Gaaltije är alltså att en varaktig finansiering saknas efter att EU:s nuvarande programperiod tar slut i och med utgång. Det är därför viktigt att staten medverkar till att finna en långsiktig finansiering genom ett fast årligt anslag så att Gaaltije kan permanentas som samisk institution.
mot · GT02Kr277 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall nominera som kulturhuvudstad . Det är dags att få en europeisk kulturhuvudstad som visar upp norra . ligger på 64:e breddgraden och kan bli den nordligaste europeiska kulturhuvudstaden . beslutade att ska ansöka om att bli utnämnd till kulturhuvudstad . Vad har då det geografiska läget med kulturen att göra? Allt eller inget att kultur i den s.k. periferin är minst lika berikande, stimulerande och intressant som kultur som återfinns på annat håll är en självklarhet. I utnyttjas geografin och årstiderna. har en snöskulpturtävling genomförts i stadens absoluta centrum. blir det en ljusfestival, förhoppningsvis återkommande. Den mångåriga har lagt grunden för Musik i lövsprickningen maj när sommarnatten helt uteblir. I finns såväl ett starkt amatörkulturliv som betydande professionell verksamhet. grundades och är en regional operaensemble med säte i och med turnéansvar. I uppdraget ingår att producera, främja, stärka och utveckla opera, musikteater, musik och dans samt annan scenisk verksamhet. I det musikhus som invigdes , där såväl operaensemblen som symfoniorkestern har sina hemmascener, räds man inte s.k. kulturkrockar således mötte symfoniorkestern stadens hårdrockare i en minnesvärd föreställning (som också televiserades) . är största teaterförening och förmedlar ett brett, varierat och kvalitativt högtstående utbud till Umeåpubliken. Här återfinns inte bara föreställningar utan även turnerande föreställningar, föreställningar av lokala fria grupper, nationella och internationella gästspel etc. Många ser som festivalstaden. återkommande är bl.a. Internationella , Internationella , (rock- och popfestival) och Holmö . och har utvecklats vidare till : Music Arts and med start . Andra festivaler som kan nämnas och som återkommer med större eller mindre mellanrum är , orgelfestival och dockteaterfestival. Vidare kan framhållas att i är motor i ett regionalt bibliotekssamarbete mellan sex kommuner i den s.k. Umeåregionen. ligger mycket långt framme i IT-utvecklingen exempelvis kan man ladda hem inte bara e-böcker utan även ljudböcker och musik, ja t.o.m. kortfilmer om ! Folkbildningen har en mycket stark ställning i . Ett tiotal studieförbund är aktiva och får ett omfattande stöd från kommunen. ligger mycket väl till bland kommuner när det gäller denna verksamhet. är en av större städer som satsar allra mest på folkbildning. Över huvud taget bygger det omfattande kulturlivet i mycket mer på aktiva föreningar än på egna arrangemang. Kommunen stöder och möjliggör föreningar, studieförbund och grupper genomför! har kommunfullmäktige ökat kulturnämndens ram med . Dessutom har kommunstyrelsen fått ökad ram för kultursatsningar (kulturskola, dans, film) allt för att stärka kulturstaden som bygger för framtiden och ser 2014 som en manifestation av ett långsiktigt, uthålligt arbete för att tillfredsställa umebornas behov av kultur! En summering av allt som kan erbjuda inom det kulturella området talar för att ska nomineras som kulturhuvudstad .
mot · GT02Kr278 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt uppdrag till Säters film- och biografmuseum. Säters film- och biografmuseum har utvecklats positivt sedan starten . Privatpersoner, organisationer, filmbranschen och har donerat stora samlingar. Museiverksamhet i är, i högsta grad, en nationell angelägenhet. Museet inrymmer, förutom samlingarna, en biografsalong där ett 50-tal personer kan se film och prova biografstolar från olika epoker. Museet är öppet för allmänheten , och övriga delar av året tas grupper emot. Museet är en stor nationell tillgång. 1995 tilldelades det en för kreativa insatser. Kommunen och i har anslagit ekonomiska medel, åtminstone . Jag anser att museet ska tilldelas ett nationellt uppdrag, vilket möjliggör en samordning av museiaktiviteterna på området i vårt land samt att utveckla internationella kontakter med utländska filmmuseer och arkiv. Detta bör ges regeringen till känna.