ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K311 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens medverkan med uppbörd av medlemsavgifter till och andra trossamfund bör upphöra. är skild från staten. I samband med förändringen infördes en helt ny föreningstyp som kallas registrerat trossamfund. har fortfarande särskild rätt till hjälp av staten när det gäller bestämmande, debitering och redovisning av kyrkans medlemsavgifter. Även andra registrerade trossamfund kan beviljas uppbördshjälp av regeringen. Andra registrerade trossamfund än som vill ha uppbördshjälp skall innan uppgifterna lämnas till staten inhämta skriftligt samtycke från samtliga medlemmar som skall erlägga avgift. Så långt allt väl, men lagen föreskriver vidare att om det registrerade trossamfundets stadgar innehåller regler om skyldighet för medlemmarna att betala avgift till trossamfundet i den ordning som gäller för skatter och avgifter enligt skattebetalningslagen, skall medlemmarna anses ha lämnat sådant samtycke. är det endast ett registrerat trossamfund, den romersk-katolska kyrkan, som använder sig av samtycke via stadgarna. Ordningen har skapat stora problem för många som utan samtycke har rapporterats in som medlemmar i romersk-katolska kyrkan. Enligt uppgifter från () har det lämnats in över 11 000 rättelser avseende personer som under inkomståren 20012003 felaktigt kan ha påförts kyrkoavgift och fler rättelser förväntas inkomma. I sammanhanget är det särskilt illa att bevisbördan att visa att medlemskap inte föreligger eller att samtycke inte har givits ligger på den enskilde. I praktiken kan därmed ett registrerat trossamfund som tillämpar samtycke via stadgarna anmäla vem som helst vars personnummer de kommit över och därefter blir det den enskildes sak att bevisa att det inte stämmer. Det är ett flagrant brott mot den negativa föreningsfriheten. Även om det endast är en mindre del av uppbördshjälpen som inte fungerar tillfredsställande går det att principiellt ifrågasätta varför staten skall medverka till uppbörd av medlemsavgifter till och andra trossamfund. Staten är skild från kyrkan och bör i linje med det inte heller blanda sig i kyrkans verksamhet. Rent praktiskt och teknisk är det i dagens moderna samhälle inte heller svårt att lösa hantera uppbörden, vilket exempelvis kan ske via autogiro. Därför bör statens medverkan med uppbörd av medlemsavgifter till trossamfund upphöra.
mot · GT02K312 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga oberoende i förhållande till priset i ekonomi till minne. Priset i ekonomi till minne instiftades av 1968. Priset anmäldes till bankoutskottet och till särskild prövning av revisorer. 1969 bekräftade senare utfästelsen från eftersom kompetensfrågan inte ansågs vara helt klarlagd. har således politiskt sanktionerat genom sin bekräftelse till 1969 ekonomiprisets existens. Eftersom priset i ekonomi givits till kontroversiella ekonomer som bär ansvar för nyliberala idéers genomförande som har lett till ökad fattigdom, är det olyckligt att det kan uppfattas som om har ett ansvar för priset. Det är principiellt ologiskt att det ligger ett beslut om att riksdag sanktionerar ett pris med hög internationell status och högt ekonomiskt värde som vi inget har att göra med . Det krävs således ett förtydligande beslut från om att priset i ekonomi till minne är fristående företeelse från riksdag.
mot · GT02K313 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt projektcenter i för skydd mot spam och datavirus i offentlig verksamhet. Kostnaden för spam och datavirus ökar inom den offentliga sektorn, vilket hindrar och belastar kärnverksamheten för respektive organisation. Olika undersökningar visar att kostnaden för hanteringen ligger på nivåer mellan ca 6000 och per anställd och år. En beräkning utförd av föreningen visar att kostnaden för den kommunala sektorn ligger på en nivå av ca . Många lösningar mot spam och datavirus är inte anpassade för gällande lagstiftning för offentlig verksamhet och är därigenom tämligen verkningslösa. kommun är en av de kommuner som har varit hårt drabbade av spam och datavirusplågan med höga kostnader som följd. I har man därför tagit initiativ till att bygga en gemensam organisation för att minska kostnaden för hantering av spam och datavirus med följande: Gemensam central drift och utveckling. Öppen källkod (inga licenskostnader), anpassad för offentlig verksamhet och gällande lagstiftning. Aktiva insatser mot spamspridare i samarbete med berörda organisationer. (Liknande spam & datavirus kommer till alla och ska åtgärdas av varje organisation, vilket kostar sammantaget mer än en nationell lösning). Att kostnaderna för offentliga sektors hantering av spam och datavirus kan minskas och resurser användas till kärnverksamheten. Sammantaget leder ovanstående åtgärder till svensk kompetensutveckling för hantering av spam och därigenom i förlängningen till fler arbetstillfällen inom detta område i . Projektet i är framgångsrikt. Jag anser därför att verksamheten ska få förutsättningar att snabbare reducera kostnaden för spam och datavirus inom den offentliga sektorns verksamhet i hela . Jag anser därför att ett nationellt projektcenter ska inrättas i för skydd mot spam och datavirus i offentlig verksamhet.
mot · GT02K314 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stegvis fortsätta reformarbetet med att utöka förvaltningsområdena för minoritetsspråken i landet. antog propositionen 1998/99:143 Nationella minoriteter i . Beslutet innebar att nationella minoriteter och deras språk erkändes. Enskilda har rätt att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används i stor utsträckning. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på nämnda språk. Den största enskilda minoritetsgruppen i är sverigefinnarna. Huvuddelen av sverigefinnarna bor inte i norra delarna av landet, i förvaltningsområdena, utan i , Göteborgs-, Olofströms- och varför en utvidgning av förvaltningsområdena är nödvändig. bör också stödet till olika kulturaktiviteter stärkas för minoriteter. Regeringen tillsatte en utredning som skulle undersöka det finska språkets ställning i Stockholms- och . Utredarens uppgift var att analysera förutsättningarna för att göra även detta område till en del av det finska förvaltningsområdet. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv rörande utvidgning av det samiska förvaltningsområdet till de sydsamiska områdena. Utredningens förslag blev att utvidga förvaltningsområdena att också omfatta samtliga kommuner i , , och län. Det är viktigt att nu gå vidare och förverkliga utredningens förslag. Tyvärr syns inga sådana spår i budgeten . Det är viktigt att en människosyn som ser människan som en unik person, fri, likvärdig och ansvarig, styr synen på nationella minoriteter och de olika minoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliserade svenskar liksom språkliga och etniska minoriteter ska ha samma samhälleliga rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att fortsätta stärka minoritetsspråkens ställning även utanför de förvaltningsområden som börjat arbeta i enlighet med beslut. Enligt min mening måste reformarbetet fortsätta så att det stegvis blir en positiv utveckling för minoritetsspråken i hela landet. Speciellt kommuner med stor invandrartäthet har ett ansvar för den utvecklingen. , Göteborgs-, Borås- och Olofströmsområdet bör särskilt uppmärksammas eftersom stora grupper sverigefinnar bor i dessa områden.
mot · GT02K317 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att markera unionsupplösningen med en allmän flaggdag . markeras hundraårsdagen av den lyckosamma unionsupplösningen mellan och i . Denna blev en manifestation inte bara av att de båda brödrafolken gick var sin väg utan också av att det genom skickliga förhandlingar av de norska och svenska statsministrarna gick att lösa en känslig och besvärlig stridsfråga utan att ta till vapen. Freden mellan brödrafolken hade räddats. Detta blev också en stor seger för demokratin och kom att påverka den fortsatta demokratiska utvecklingen i . Detta är värt att uppmärksamma inte bara i , som i fortsättningen avser att ha , dagen för unionsupplösningen, som flaggdag. Vi anser att denna dag bör bli en allmän flaggdag i hela med möjligheter att flagga med såväl svenska som norska flaggor.
mot · GT02K319 · 2005-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner och landsting skall ges större frihet att utföra sina uppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att metoder utarbetas för att tydliggöra kostnader som härrör från rättighetslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra en översyn av utjämningssystemet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fasta normer i relationen mellan kommuner/landsting och staten inom ramen för den s.k. finansieringsprincipen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till grundlagsutredningen i syfte att stärka det reella kommunala självstyret. 1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till FiU. Det kommunala självstyret har starka rötter i . Från grundlagens första paragraf till ratificering av 1989 läggs självstyret fast som en grundvärdering i vårt styresskick. Det innebär grundläggande förutsättningar som exempelvis att kommunerna måste garanteras en egen och tillräcklig finansiering. Det är en princip som alltför ofta satts på undantag då regeringen vill köpa väljarnas gunst genom att ge kommunerna nya uppgifter utan att skicka med de pengar som behövs för finansieringen. Detta sker trots överenskommelse mellan regeringen och kommunerna om att alla åligganden ska vara finansierade, den s.k. finansieringsprincipen. kritiserar därför den svenska statens centralstyrning av kommunerna. anför att den lokalt valda politikern är insnärjd i ett finmaskigt nät av nationellt beslutade uppgifter som leder till allt mindre möjligheter att påverka den egna kommunens verksamhet. Kritiken från och en samlad rörelse, över partigränserna, inom Kommun- och borde ge regeringen en tankeställare att det kanske är dags att fundera över hur vi ska ha det. Kommuner och landsting måste få större frihet att utföra sina uppgifter till gagn för den lokala och regionala befolkningen. Detta bör ges regeringen till känna. Metoder för att beräkna kommunernas faktiska kostnader måste utarbetas för de områden som påverkas av rättighetslagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. Utjämningssystemet måste ses över så att dels rätt målgrupp får del av pengarna, dels att kommunerna ges större rätt att ta del av den tillväxt som sker i den egna kommunen. Detta bör ges regeringen till känna. För att stärka det kommunala självstyret bör finansieringsprincipen lagfästas med en i förväg fastställd mekanism som löser eventuella tvister. Detta bör ges regeringen till känna. Då frågorna i grunden handlar om stärkandet av en i grundlagen fastställd viljeinriktning bör grundlagsutredningens direktiv utvidgas till att även gälla en översyn av den kommunala självstyrelsens reella ställning och utifrån detta ge förslag om hur självstyret ska kunna stärkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02K321 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till ledamöterna skall utformas så att ledamoten, inte partigruppen, disponerar hur stödet utformas och används. Uppdraget som ledamot av är personligt. Det är ledamotens uppdrag. Ledamoten kandiderar visserligen för något parti/någon grupp, men det är möjligt för ledamoten att när som helst byta parti eller förklara sig vara oberoende kandidat. Syftet med detta regelverk är att stärka ledamotens ställning i hans eller hennes arbete som riksdagsledamot. tillhandahåller resurser för att stödja ledamoten i uppdraget. Det är bl.a. fråga om teknisk utrustning, resestöd, kostnadsersättning etc. Därutöver finns särskilda satsningar riktade till ledamöter och partigrupper enligt följande: Ett stöd lämnas till partigrupperna i i syfte att bekosta handläggarhjälp till ledamöter enligt lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Lagen reglerar basstödet till partigrupperna i , stödet till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöter samt stöd till kostnader för riksdagsledamöternas utrikes resor. Enligt förarbetena till reformen av ledamotsstödet bör ledamöterna ges stort inflytande i personfrågor och i frågor om stödets organisation. Nuvarande system leder till att centrala kanslier byggs upp med uppgift att serva i första hand respektive riksdagsgrupp och partiledning, och först därefter avsätts resurser för den enskilde ledamoten. Det finns 349 riksdagsledamöter, var och en med sina prioriteringar, arbetssätt, frågeområden och behov. avsätter eller är på god väg att avsätta lönemedel motsvarande en politisk sekreterare per ledamot. Det är ett bra beslut, eftersom ledamöterna får större möjligheter att täcka fler frågor och ägna sig mer åt utåtriktat arbete. Tyvärr finns ett stort problem. Resurserna ställs till partiernas (läs: respektive riksdagsgrupps) förfogande. Ledamoten själv har små möjligheter att påverka utformningen av stödet, eller för den delen omfattningen. Det är ledamoten som är vald. Det är hans eller hennes uppdrag, ett faktum som verkar vara helt bortglömt när det gäller hur resurser fördelas. Dessutom uppstår den bisarra situationen att när en ledamot byter parti eller förklarar sig som oberoende följer stödet inte med utan resursen stannar kvar hos det parti som ledamoten valdes in för. Enligt vår mening skall stödet reserveras för och disponeras av ledamoten. En möjlig utformning är att ledamoten hos ropar av resurser motsvarande en politisk sekreterare eller andra stödformer som ledamoten finner lämpliga. Det kan vara fråga om t.ex. utrednings- och kampanjstöd. Det viktiga är att ledamoten skall styra det stöd som han eller hon ges, inte partigrupp och partipresidier eller deras tjänstemän.
mot · GT02K328 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att Europeiska unionens flagga får en plats i plenisal. Efter en motion av f.d. riksdagsledamoten beslutade att pryda plenisalen med flagga. I de allra flesta parlament i har man redan placerat den officiella symbolen för EU dess flagga i landets parlament. Det tog innan flagga fick en plats i plenisal. Jag tycker inte det skall behöva dröja innan vi har vår, och , gemensamma flagga i plenisal. Det borde vara lika självklart i som i övriga medlemsländer att Europasamarbetets gemensamma flagga hänger i riksdag.
mot · GT02K333 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statsrådens pensioner. För demokratins skull är det angeläget att politiker agerar på ett sätt som i huvudsak kan accepteras av gemene man och inte stöter sig med samhällsmoralen. Det regelverk som styr de förtroendevaldas ekonomiska villkor bör därför vara rimligt och jämförbart med andra befattningshavares. har pensionssystemet förändrats i grunden. För reformerades också riksdagsledamöternas ekonomiska villkor efter avgången på ett mer rimligt sätt. Ledamöternas villkor har därtill ånyo setts över och beslut om ny ordning väntas fattas av under innevarande . Ett undantag i sammanhanget är dock fortfarande statsrådens villkor. Enligt förordningen om inkomstgaranti och tjänstepension för statsråd (2003:1 B 1) gäller pensionsavtal för arbetstagare hos staten (PA03) och anslutande bestämmelser samt förordningen (SFS 2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning med de tillägg och undantag som anges i nämnda förordning. För rätt till inkomstgaranti gäller att statsrådet skall ha fyllt och ha varit statsråd under sammanlagt eller ha varit statsråd och haft en högre statlig chefsposition under sammanlagt i oavbruten följd. En ung person som snabbt gjort politisk karriär och tjänat regeringen kan därmed leva behagligt på skattebetalarnas bekostnad. Det är förstås förkastligt. I ett frågesvar angående behovet av en översyn av regelverket till har ansvarigt statsråd tidigare anfört att han anser att det inte finns någon anledning att göra någon översyn. Regeringen väljer därmed att slå vakt om sina egna privilegier framför att genomföra ett transparent system där förutsättningar att finna acceptans hos medborgarna finns. Självklart är det rimligt att ett statsråd som avgått har rätt till avgångsvederlag på lämplig nivå, men de nuvarande reglerna är helt oacceptabla och riskerar därtill att belasta staten ekonomiskt. Reglementet för statsrådens inkomstgarantier bör därför ändras. En lämplig modell att tillämpa är den som gäller för riksdagsledamöter.
mot · GT02K334 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minne. är en av få hjältar i historien. Han var en person som osjälviskt och med fara för eget liv räddade människoliv. Hans minne högtidlighålls över hela världen. I finns en aveny som bär hans namn. I finns en vacker minnesplats. I är han hedersmedborgare. I har dock insatser inte alltid fått den plats i historieskrivningen och samhället som hans verk förtjänar även om det numer i t.ex. finns en plats med hans namn. Det kan dock göras mycket mer för att hedra en svensk hjältes insatser för mänskligheten. Det vore därför rimligt att får en egen minnesdag i den svenska almanackan samt att hans minne högtidlighålls med särskilda minnesplatser i alla län.
mot · GT02K335 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pornografi. Sexualiseringen har ökat i vårt samhälle. Den sprids långt ner i åldrarna och förekommer i allt högre grad bland småflickor, framför allt utifrån val av kläder som korta kjolar, stringtrosor och urringningar på små flickor. Det är kläder som egentligen är avsedda för vuxna kvinnor. Denna trend måste brytas och vändas så att barn får vara barn så länge de är det. Utvecklingen har influerats av de många pornografiska inslagen i samhället som riktar sig främst till män. Det är dock kvinnorna som drabbas mest. Så länge pornografin finns kan vi aldrig uppnå verklig jämställdhet. Pornografi vidmakthåller mäns överordning och kvinnors underordning. I pornografin ges budskapet att kvinnor är objekt som alltid finns tillgängliga för mäns behov. Viss pornografi är ren dokumentation av mäns övergrepp på kvinnor, flickor och barn. Dess budskap är att kvinnor och flickor önskar och njuter av sexuell underordning. Försvar av denna pornografi är försvar av våldtäkt och sexuellt utnyttjande i yttrandefrihetens och tryckfrihetens namn. Kvinno- och tjejjourrörelsens omfattande kunskap om pornografins följder för kvinnor måste tas till vara och användas för att motverka utbredningen av våld mot kvinnor och pornografi. Feministisk forskning om pornografi och mäns våld mot kvinnor osynliggörs och förnekas i samhället. Den berättar att genom pornografin har sexualiseringen gjorts till något normalt, framför allt i medier. Exempel på detta är H&M:s annonskampanjer med vågade bilder på trådsmala tjejer med perfekta kroppar som ger signalen till de tjejer som möter kampanjen att det är så de ska se ut och agera för att vara accepterade. Ett annat exempel av den ökande acceptansen av pornografi är att antalet besökare på porrsajter på nätet ökat markant. Alla kvinnors rättigheter och unga flickors syn på sig själva som tillräckliga måste vara målet, och av det följer ett pornografifritt . Av det följer ett fritt från erotisering av övergrepp. Återigen är det för vårt land att hyllas för att ta till vara kvinnors mänskliga rättigheter. Det är nödvändigt att ta ställning mot pornografin och sexualiseringen och dess skadliga konsekvenser för kvinnor i alla åldrar. Målet måste vara att ta ett helhetsgrepp om problemet.
mot · GT02K336 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad demokratisk insyn i den europeiska unionens arbetsgrupper. Inom EU-samarbetets ram arbetar ett stort antal arbetsgrupper med olika sakfrågor. Det normala är att företräds i arbetsgrupperna av tjänstemän från olika statliga verk och myndigheter. I arbetsgrupperna förbereds förslag till ändringar i lagstiftningen som i många fall kan ha stor betydelse för svenska medborgare, företag och myndigheter. Någon egentlig insyn av vilka frågor som bereds och vilken ståndpunkt som driver i de olika arbetsgrupperna har inte de folkvalda i förrän i ett väldigt sent skede i processen. Det är först när frågorna är i stort sett färdigberedda och lyfts upp på ministernivå som olika utskott blir involverade i processen. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Den demokratiska insynen i de olika arbetsgrupperna bör därför stärkas. En modell att göra detta skulle exempelvis kunna vara att alla arbetsgrupper rapporterade sitt arbete till berört utskott i .
mot · GT02K337 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om partisymboler på valsedlarna. I de val som hålls i har alla partier som sina valsedlar i vallokaler för väljarna att ta på plats. Valsedlarna för de olika partierna ser väldigt lika ut i sin utformning. Det enda som skiljer är namnet. Det är därför väldigt lätt att blanda ihop valsedlarna och då råka rösta på fel parti. En lösning på detta vore att i hörnet på alla valsedlar sätta dit partisymbolen för respektive parti. Detta skulle förtydliga valsedeln och även underlätta för synskadade att ta rätt valsedel.