mot · GT02Kr382 · 2005-10-04 00:00:00 — Teater, dans och musik9 Public service-sändningar från våra grannländer17 Mediernas könsstereotypa bild av människor19 Anslag till icke-statliga kulturlokaler21 Ekonomiska villkor för professionella kulturutövare23 Omfördelning av medel från arbetsmarknadssektorn till kultursektorn24 Inköp av konst till offentliga platser24 Inköp av konst till privat sektor25 Arbetsstipendier och generellt stöd25 Individuell visningsersättning, IV27 Kultur i vård och omsorg30 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera de kulturpolitiska målen med ytterligare ett mål: hållbarhetsmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kulturaspekten skall utgöra ett centralt inslag vid utveckling av lokala och regionala tillväxtprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs riktade insatser för att bryta kulturområdets bristande genusansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genusvetenskapligt resurscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt uppdrag för ett kvinnomuseum. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen låter utreda momsbefrielse för ideella föreningars kulturverksamheter i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen låter utreda hur danslärare kan omfattas av samma skatteförmåner som idrottsledare i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arrangörsstödets betydelse för ett levande och vitalt musik- och dansliv. tillkännager för regeringen som sin mening om vad som anförs i motionen om att regler för bidrag till barn och ungdomar även skall gälla kulturorganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en utvecklingsfond för fria filmare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att filmproduktion på något av de erkända minoritetsspråken ges positiv särbehandling i form av öronmärkta pengar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det skall ställas tydliga krav på att jämställdhets- och likabehandlingsplaner skall finnas i de verksamheter som får statligt filmstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den samiska kulturskatten skall överföras till Ajtte fjäll- och samemuseum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av nämnda förordningar med ambitionen att underlätta internationellt samarbete på kulturens alla områden görs.2 tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda frågan om en lag mot mediekoncentration i enlighet med vad som anförs i motionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att texta av program med svenskt ursprung. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen låter utreda lösningar som i högre grad kan ge allmänheten större möjligheter att se de övriga ländernas public service-kanaler i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda förutsättningar för ett statligt stöd till öppna kanaler i enlighet med vad som anförs i motionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag till hur man kan arbeta för att motverka den brist på jämställdhet som medierna genomsyras av.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utvärdering av effekten av pengarna till kollektivverkstäderna genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av kulturmiljövården genomförs med syfte att säkerställa att alla typer av skyddsvärd kulturmiljö får en rimlig tilldelning av stödåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att redovisa en plan för det historiska arkivmaterialets bevarande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny lag om hantering av allmänna handlingar genomförs.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över bidragens roll för föreningarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de lagar som påverkar ideella föreningar. tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda möjligheterna att rese- och traktamentsersättning för utövande konstnärer inte skall behandlas som inkomst i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda frågan om att statliga stipendier för konstnärer inte skall påverka bostadsbidraget i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda förslag till trygghetssystem som är anpassat till kulturarbetares situation i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda frågan om viss skattebefrielse för kulturarbetare i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en korrigering av Statens konstråds verksamhet. tillkännager för regeringen som mening att regeringen låter utreda förslag till ändring i lagen om offentlig upphandling () i enlighet med vad som anförs i motionen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en plan för hur rekommendationen om att av byggkostnaderna skall avsättas till utsmyckning för offentliga platser bättre skall efterlevas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till skatteavdrag för förstagångsinköp av konst inom den privata sektorn.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till ett mer utvecklat generellt stöd till konstnärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verkar för en omförhandling av de direktiv och de fördrag som reglerar upphovsrätt så att de bättre tar till vara både konstnärernas och de enskilda konsumenternas behov i det digitala samhället.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kassettavgiften bör ses över för att film- och musikbranschen inte skall kunna missgynna vissa tekniska lösningar och att möjligheten att ta ut avgifter avgränsas på ett bättre sätt.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag på korrigering av den statliga och kommunala kopieringsersättningen så att mindre organisationers medlemmar inte missgynnas.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av IV-ersättningen i syfte att finna ett mer rättvist fördelningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att en nationell plan för att öka tillgänglighet och tillgång till bibliotek för alla medborgare tas fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ett nytt ersättningssystem för utlåning som bättre gynnar författare än dagens system, och även bibliotekens utvecklingsmöjligheter i samband därmed. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att invandrar- och minoritetsmedierna behöver stöd till att översätta viss del av sitt tidskriftsinnehåll och stöd till att utveckla pressetik, journalistik, kunskap om det fria ordet och demokratins grundprinciper.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tiden för de nationella uppdragen för att driva kulturprojekt utökas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av regelverk för kultursponsring.1 1Yrkandena 6, 26, 29, 33 och 43 hänvisade till SkU. 2Yrkandena 7, 14 och 28 hänvisade till SfU. 3Yrkandena 15, 18, 19, 23 och 41 hänvisade till KU. 4Yrkande 24 hänvisat till NU. 5Yrkande 27 hänvisat till BoU. 6Yrkande 31 hänvisat till FiU. 7Yrkandena 3537 hänvisade till LU. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och att få uttrycka sig fritt. För de gröna är ett rikt och mångfasetterat kulturliv nyckeln till mänsklig livskraft. Därför är kultur något som alla måste ha rätt till. Barn och ungdomar formas utifrån vad samhället anser vara viktigt. vill därför klart och tydligt visa att kultur i alla dess former är något samhället prioriterar. Men kultur är inte bara en kraft i sig själv. Kultur kan också fungera som motkraft. Inte minst är kultur den motvikt som behövs i när så mycket kretsar kring det materiella, arbetsliv, karriär och ekonomi. Möjligheten att leva ett rikt och aktivt liv oavsett om du låter dig fyllas av intryck genom att se en teateruppsättning, eller om du själv står för uttrycket genom att t.ex. sjunga i kör ger dig som människa den energi som behövs för att vardagen inte ska reduceras till ett flöde av måsten. ser satsningar på kultur som förebyggande investeringar för att motverka olika samhällsproblem, som social utslagning och medicinska problem. anser att det åvilar den offentliga sektorn, kommun, landsting och stat, att ta ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsett ålder, ekonomi och utbildningsnivå. Allra mest värnar vi barnets rätt till att aktivt kunna delta i kulturlivet och menar att det inte får vara en kostnadsfråga. Varje barn, oavsett var hon bor eller vem hon är, ska ha tillgång till att exempelvis delta i musik- eller kulturskola. Vi menar att staten har ett ansvar för åtgärder som kan att öka incitamenten för kommunerna att bredda sin uppsökande verksamhet för att nå större grupper av barn på till exempel musik- och kulturskoleområdet. Som kulturpolitisk grund finns de av fastställa kulturpolitiska målen , modifierade 1996. Dessa är yttrandefrihetsmålet, jämlikhetsmålet, mångfaldsmålet, självständighetsmålet, kulturarvsmålet, bildningsmålet och internationaliseringsmålet. står bakom dessa mål, men vill komplettera dem med ytterligare ett mål: hållbarhetsmålet: att verka för en hållbar livsstil som utvecklar förmågan att hantera sitt liv med minskat beroende av myndigheter och snävt marknadstänkande. har tidigare avvisat förslaget med hänvisning till att de nya målen behöver att etablera sig. Vi menar att det kan vara en god idé att anpassa även de kulturpolitiska målen till de mål om en hållbar utveckling som införts på de flesta andra områden, nu senast i högskoleförordningen. anser att rollfördelningen mellan nationell och regional kulturpolitik behöver tydliggöras, annars finns en risk för att det ständigt blir kultursidan som får stryka på foten när kommuner och landsting har svårt att få sin budget att gå ihop. Nationella mål för kulturen är inte förhandlingsbara och menar att lokala och regionala avtal alltid ska utformas med hänsyn till de nationella kulturmålen. Inte minst vill vi understryka att det är nödvändigt att alla län får in kulturen i sina lokalt förankrade tillväxtprogram. Grundtanken i tillväxtprogrammen är att regionerna själva har den bästa kunskapen om sina specifika förutsättningar. Kulturaspekterna är väsentliga, men glöms ofta bort. vill därför att tillkännager för regeringen som sin mening att kulturaspekten ska utgöra ett centralt inslag vid utveckling av lokala och regionala tillväxtprogram. Ett av de stora samhällsproblem vi har att brottas med är den urbanisering, som i snabb takt avfolkar glesbygden och korkar igen storstäderna. En viktig aspekt som avgör om unga människor flyttar tillbaka till sina hemregioner efter avslutad utbildning är just tillgången till ett rikt kulturliv, i form av välförsedda bibliotek, en levande länsmusik och lokal teater, engagerande studieförbund, blomstrande amatörkultur och öppna och aktiva museer. Samhällets utveckling har många fler pusselbitar än nya vägar, fler dagis och ett starkt lokalt näringsliv. Kulturen, i alla sina mångfasetterade aspekter har en viktig plats att fylla för att nå målen om ett levande samhälle som är tillgängligt för alla. Återigen ser vi en stärkt offentlig satsning på kulturen som den motvikt som kan förhindra en negativ samhällsutveckling. Samhällets bidrag till kulturen ska ges så att mål för jämställdhet och integration uppfylls. Idrottsfrågor och frågor kring spel och lotterier utvecklas ytterligare i partimotion om folkhälsa (MJ351). Kultursektorn är inte förskonad från de strukturer och könsbarriärer som råder i samhället i stort. Inte minst har kvinnliga konstnärer ofta svårare att klara sig ekonomiskt än vad manliga har på grund av en strukturell snedfördelning till förmån för manliga normer och värderingar. Genustänkandets frånvaro visar sig bland annat i de olika kulturella beslutsfunktionerna, inköpta verk och prissättningar. Det kan gälla sådant som att myndigheter har ett otydligt uppdrag för inköpande av konst till allmänna lokaler vilka konstnärer som får de offentliga uppdragen eller vilken typ av konst köps in, men också fördelningen av bidrag som bör ha ett tydligt könsperspektiv. I det nya filmavtalet är ett av målen att förbättra kvinnliga filmares villkor. Det är ett steg i rätt riktning men bör följas av fler initiativ med liknande inriktning på alla kulturens områden. vill därför att tillkännager för regeringen som sin mening att det behövs riktade insatser för att bryta kulturområdets bristande genusansvar. folkbildningstradition är en hörnsten i demokratin, eftersom den möjliggör ett brett deltagande i samhällslivet. Att människor med olika förutsättningar ges möjlighet att odla sina intressen och vidareutvecklas är ett mänskligt behov. Om man tittar på statistik så ser man vilken oerhörd betydelse studieförbunden har för landets kulturliv genom studieförbundens estetiska utbildningar och kulturprogram i samarbete med föreningslivet. redovisas totalt över 2,5 miljoner deltagare i sammanlagt 312 100 studiecirklar, varav 129 000 cirklar i estetiska ämnen med drygt 1 miljon deltagare. Andelen estetiska cirklar utgjorde av den samlade cirkelverksamheten. genomfördes nära 219 000 kulturprogram i studieförbundens regi med sammanlagt 15,6 miljoner deltagare och drygt 1 miljon medverkande. Föreläsningar och program inom sång och musik var de största kategorierna. Antalet deltagare har dock minskat . Minskade bidrag från kommunerna har gett högre avgifter vilket begränsar många människors möjlighet att delta. En sådan utveckling medför att själva grundideologin bakom studieförbundens verksamhet riskerar att gå förlorad. Det samlade kommunala anslaget till studieförbundens folkbildningsverksamhet minskade med 2005. Det är som kommunerna skär ned på stödet. Det finns 148 folkhögskolor runt om i landet. De flesta ägs och drivs av folkrörelser eller andra organisationer. Övriga folkhögskolor ägs och drivs av regioner/ landsting eller kommuner. Folkhögskolorna hade drygt 100000 deltagare på korta och långa kurser 2004. Folkhögskolornas situation har dock blivit alltmer orimlig sett ur ett ekonomiskt perspektiv. Den kommande folkbildningspropositionen är därför med ledning av ovanstående ett välkommet initiativ för en viktig samhällssektor. Staten behöver ta ett samlat grepp om folkbildningen och hindra den negativa utvecklingen. genomfördes den så kallade fri entré-reformen på ett flertal statliga museer. Besöksfrekvensen på dessa museer har ökat jämfört med , och initiativet är ett steg i rätt riktning för att öka tillgängligheten. Men reformen kräver också resursförstärkningar för att upprätthålla en god kvalitet på såväl basutställningar som tillfälliga utställningar och pedagogisk verksamhet vid museerna som berörs. Museernas arbete med föremålsvård och arkivering får inte heller bli lidande. menar därför att det är av yttersta vikt att regeringen noga följer utvecklingen av fri entré-reformen ur dessa perspektiv och återrapporterar detta till . De regionala museerna har en omfattande publik verksamhet där de sprider kunskap om kulturarv och samhällsutveckling. Museerna samlar in, bearbetar och förmedlar kunskap om länets och regionens kulturarv. Även konstutveckling, samhällets utveckling och miljön i övrigt ligger inom museernas arbetsfält. Museerna behöver ökat stöd, då anslagen har urholkats. Ska länsmuseerna leva upp till de stort ställda förväntningarna måste staten spela en mer aktiv roll. En del av museerna har särskilt utvecklat sin verksamhet tillsammans med skolbarn och några har gratis inträde för att ytterligare öka sin tillgänglighet. verkar för att det permanenta verksamhetsbidraget till länsmuseerna väsentligt ökar och att även det direkt riktade utvecklingsbidraget ökar. Genom tiderna har kvinnans roll i samhällsbygget systematiskt underskattats för att inte säga helt negligerats. Även om medvetenheten om den bristande genusaspekten på våra museer har ökat är bristerna fortfarande mycket stora. menar därför att könsperspektivet radikalt måste få ett större genomslag i museernas verksamhet, inte minst för att föra vidare visionen om ökad jämställdhet mellan könen i morgondagens samhälle. Kön och genus, och även HBT-frågor måste problematiseras så väl i utställningar och pedagogik som i dokumentation, insamlingspolicy, samlingar och organisation. vill därför lyfta det förslag om ett nytt genusvetenskapligt resurscentrum för museerna som lades fram av arbetsgruppen på museer . Ett sådant resurscentrum kunde till exempel förläggas till Museum i som redan står som en förebild för ett genusmedvetet arbete inom museivärlden. Generella, men än så länge punktvisa förbättringar i museernas verksamhet vad gäller kvinnors roll och kvinnors perspektiv motsätter inte behovet av ett särskilt kvinnomuseum. vill därför att regeringen återkommer med förslag om nationellt uppdrag för ett kvinnomuseum. I länder som , och har man redan öppnat särskilda kvinnomuseer för att lyfta fram kvinnors historia behovet är lika stort i . Teater, dans och musik De tre R:en , Rikskonserter och Riksutställningar har lyckats mycket bra med respektive verksamheter. De tre R:en bidrar till att bredda kulturutbudet över hela landet. Deras kulturspridning gör det möjligt att bättre efterleva de nationella kulturpolitiska målen. vill göra regeringen uppmärksam på att de olika verksamheterna behöver ekonomiskt stöd till att utveckla sin verksamhet, allt ifrån konstnärlig nydaning till att klara lönepåslag, prishöjningar och hyra som att köpa in ny utrustning. Vi vill gärna lyfta fram extra satsningar inom folk- och kammarmusik och att få ut teatern till områden i landet där Unga Riks kanske är barnets enda möjlighet att få se en föreställning under uppväxtåren. Vi kan definitivt inte se några skäl till att minska anslagen. Riksutställningar är en av de statliga myndigheter som är föremål för utlokalisering, och anser att det är av största vikt att regeringen noga följer utvecklingen av detta för att försäkra sig om att verksamheten inte försämras drastiskt till följd av oförutsebara kostnader vid flytten. Det finns både en bredd och ett djup inom svensk teater, dans och musik som vi har all anledning att både vara stolta över och värna. På barn och ungdomssidan finns dock fortfarande mycket att göra, i synnerhet vad gäller barn- och ungdomsteater. I artikel 31 kan vi läsa: Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassat till barnets ålder samt rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. För att ska lyckas leva upp till detta är det bland annat angeläget att hålla biljettpriser för barn- och ungdomar på en sådan nivå att inte priset står i vägen för den unga publiken. I värld får skolbarn gå på teaterföreställning minst en gång per läsår, förutom att barnet ges möjlighet till egna kulturuttryck i skolan. Vi menar att de initiativ som tagits med att sammanföra kulturutövare med skolan är ett steg i rätt riktning och är också ett sätt för samhället att bättre ta till vara den kompetens som finns hos våra professionella skådespelare, dansare, musiker m.fl. Fyra av tio offentligt stödda föreställningar i är producerade av fria teater- och dansgrupper och koreografer. Mer än hälften av barn- och ungdomsföreställningarna ges av de fria grupperna. Antalet föreställningar producerade av dessa grupper har ökat , trots stillastående, och i vissa fall, minskade anslag. Vi kan inte alltid ta för givet att detta tillstånd ska bestå och att de fria grupperna kommer att mäkta med att koka soppa på en spik år . ser det därför nödvändigt att anslaget till de fria grupperna höjs, vilket också kommer att ske i och med den överenskommelse som regeringen, och gjort om statens budget . Vi anser dessutom att en uppräkning av anslagen i enlighet med pris- och löneökningsomräkningen bör ske även om staten inte är avtalsslutande part i sammanhangen. De fria gruppernas verksamhet är i skattesammanhang något av en hybrid. Ideella föreningar måste lägga på i moms på sina biljettpriser. De är dock undantagna från momskravet då de säljer sina föreställningar till kommuner, landsting och statliga verksamheter. Det här skapar stora administrativa problem för föreningarna, och även för innebär det en del huvudbry. vill därför att en utredning om momsbefrielse för ideella föreningars kulturverksamheter tillsätts. har intresset för dans formligen exploderat. Balett, , modern dans, hiphop, beat, street, jazz, eurytmi, stepp, salsa och många andra dansuttryck har etablerats som självständiga konstformer. Det är en fantastisk utveckling och vi vill stödja detta intresse, bl.a. genom att ledare för dansutbildningar får samma skatteförmåner som idrottsledare. Barns utveckling gynnas av dans och musik, flera forskningsprojekt visar att barn med olika former av problem blivit mer ansvarstagande och utvecklat en större förmåga till samarbete. I då alltfler i samhället drabbas av övervikt och våra liv blivit alltmer stillasittande är det här en utveckling som staten bör gynna. vill därför att regeringen utreder hur danslärare kan omfattas av samma skatteförmåner som idrottsledare. har också aktivt drivit att en utveckling i samma form som kan skapas för områdena dans och musik, vilket vi fick igenom avseende dansområdet i budgetpropositionen gällande 2006. Länsmusiken är ett serviceorgan för musiklivet i länet och producerar konserter till skolor, föreningar, studieförbund, kommuner, församlingar, företag och andra som anordnar konserter. För många människor, inte minst barn, svarar länsmusiken för den viktigaste kontakten med levande musik och med musikformer som lyssnarna kanske normalt inte kommer i kontakt med. Bland de musikformer länsmusiken arbetar med finns bland annat kammarmusik, folkmusik, jazz och modern konstmusik. gjordes en utvärdering av effekterna av nedskärningar på länsmusiken. I utredningen konstaterade man att det kan vara fördelaktigt att fritt kunna utforma verksamheten utan komplikationer med fast anställda i orkestrar eller musikteater. menar tvärtom att möjligheten att ha fast anställda musiker som en grund för länsmusikens verksamhet ger mycket positiva effekter. Därmed inte sagt att länsmusikens ansvar för övrig verksamhet utan fast anställda ska nedprioriteras. Arrangörsstödet behöver reformeras för att öka möjligheten för musiker att kunna leva på sitt arbete och öka deras möjlighet att delta i olika samarrangemang. Stödet gör det också möjligt för olika former av möten såväl mellan amatörer och professionella som mellan olika former av musik och dans. Stödets betydelse för ett levande och vitalt musik- och dansliv bör ges regeringen till känna. Det är inte bara den levande musiken som behöver stöd utan också produktion och utgivning av fonogram. Svenska skivbolags möjligheter att producera smala men intressanta fonogram, inklusive barnmusik, står och faller med fonogramstödet.