ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr281 · 2005-09-29 00:00:00 — En annan skatt som slår hårt mot idrottsrörelsen är den reklamskatt som tas ut på olika former av reklam som säljs av idrottsföreningar och förbund. Det gäller bl.a. annonser i programblad, arenareklam m.m. Enligt vår mening bör reklamskatten slopas med tanke på de snedvridningar den medför. Detta har även beslutat. Det är anmärkningsvärt att regeringen ännu inte effektuerat beslut! Traditionellt är det kommunerna som har tagit huvudansvaret för anläggningarna, speciellt i storstadsområdena. kärva kommunala ekonomi har emellertid många kommuner strävat efter att lägga över detta ansvar på i första hand idrottsföreningarna. Idrottsrörelsen har också varit beredd att axla detta ansvar, något som visas av det faktum att i stort sett inga anläggningar behövt stängas. Dessvärre försvårar nuvarande lagstiftning, framför allt på momsområdet, denna utveckling. En idrottsförening som tar över en anläggning är normalt inte redovisningsskyldig till moms för denna verksamhet och har därmed inte någon avdragsrätt för sina momskostnader. Kommunerna ersätts i efterhand för sina momskostnader av staten. Motsvarande kompensation står inte till buds för en idrottsförening. Detta innebär i praktiken att föreningsdrivna anläggningar belastas med momskostnader medan kommunalt drivna inte gör det. Av rättviseskäl bör idrottsanläggningar i skattehänseende behandlas på samma sätt, oavsett vem som har driftansvaret. Det är nödvändigt att skatten sänks för alla människor så alltfler får möjligheter att kunna forma sina liv utifrån egen kraft. Genom att förutsättningarna ökar för de enskilda medborgarna att bidra till de olika idrottsföreningarnas verksamhet förbättras också idrottens möjligheter. Förändrade skatteregler kan också förmå svenska idrottsstjärnor att stanna i , i stället för att mer eller mindre tvingas flytta utomlands. lät inför sin stämma 2003 genomföra en särskild skatteutredning. Utredningen visade att skattereglerna på många områden är så oklara att inte ens landets främsta experter klarar av att tolka dem. Hur skall då idrottsföreningar kunna göra detta? Det måste till ett klarare regelverk från skattemyndigheterna om vad som skall beskattas och vad som skall vara skattefritt. Dagens snåriga regelsystem behöver förbättras och förändras. En idrottare eller idrottsförening skall inte på grund av oklara regler behöva råka i klammeri med skattemyndigheterna. Det skall inte heller vara så att en idrottsförening av skatteskäl känner sig tvingad att bilda bolag även om det av andra skäl kan vara bra. Utredningen om de skatteregler som berör idrotten måste bli klar idrotten har inte råd att vänta !
mot · GT02Kr282 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en permanent punktskriftsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att kommunicera med myndigheter med punktskrift.1 1Yrkande 2 hänvisat till KU. I Mål i mun förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) kan man läsa att kraven på en god förmåga att använda språket i både tal och skrift generellt har ökat i samhället. För synskadade är det tyvärr inte någon självklarhet . Många synskadade saknar helt eller delvis förmågan att läsa tryckt text. För gravt synskadade är punktskrift det enda möjliga läs- och skriftspråket. Det saknas dock ett uttalat ansvar för vilken instans i samhället som skall ha ansvaret för att personer som blivit synskadade i vuxen ålder får undervisning i punktskrift. Hälso- och sjukvården har ansvar för habilitering, rehabilitering och hjälpmedelsförsörjning. En viktig uppgift inom rehabiliteringen av synskadade är att lära personer att använda sina synrester till att läsa. Om detta inte är möjligt, måste personerna inom ramen för landstingens rehabilitering av synskadade, det vill säga syncentralernas verksamhet, lära ut teknik för att läsa talad information och att läsa och skriva punktskrift. Många syncentraler saknar både resurser och tillräcklig kompetens för att lära ut punktskrift i någon större omfattning. Det leder till att många synskadade personer tvingas bli funktionella analfabeter, eftersom de inte ser att läsa tryckt text och inte får lära sig det enda möjliga skriftspråket. Detta får ödesdigra konsekvenser för de enskilda personerna. är det nästan omöjligt för personer som blir gravt synskadade som vuxna att få lära sig att använda punktskrift utöver alfabetet och enklare ord för till exempel märkning av kryddburkar. Den enda riktigt omfattande utbildningen för vuxna nysynskadade i detta som finns är Punktintensiven, som har drivits av . Punktintensiven erbjöd tioveckorskurser i punktskrift för synskadade . Det var en utbildning som gav synskadade chansen att lära sig läsa och skriva punktskrift så pass bra att förmågan går att använda i ett arbete. Dessutom erbjöd Punktintensiven den enda utbildningen av punktskriftslärare i . Det är ett projekt som finansierats av Allmänna arvsfonden. Enligt min uppfattning är det ödesdigert för personer som blir gravt synskadade i vuxen ålder om inte Punktintensivens verksamhet finns. Enda möjligheten som jag ser är att statliga medel anvisas för en permanentning av verksamheten. Rätt att kommunicera i punktskrift Enligt förvaltningslagen (1986:223) bör en myndighet vid behov anlita tolk när man har att göra med någon som är allvarligt hörsel- eller talskadad. Det är dock viktigt att det också framgår av lagstiftningen att synskadade som kan läsa och skriva punktskrift har rätt att kommunicera med myndigheter med hjälp av sitt skriftspråk.
mot · GT02Kr283 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners och landstings ansvar för stöd till folkbildningen. konstaterar i en nyligen genomförd kartläggning att det finns brister i kommunernas ansvarstagande för en fri och tillgänglig folkbildning. Det samlade kommunala anslaget till studieförbundens folkbildningsverksamhet beräknas nämligen minska med ca . Det är som kommunerna skär ned på stödet till studieförbunden. Om man jämför med det samlade kommunala anslaget till studieförbunden så har kommunanslaget minskat . Omräknat med penningvärdeförsämringen så blir neddragningen . Även landstingens/regionernas samlade anslag till studieförbund minskar med ca 1,5miljoner kronor eller 0,jämfört med föregående år. Om man jämför med det samlade landstingsanslaget till studieförbunden så har anslaget minskat med 4,. Omräknat med konsumentprisindex så blir neddragningen . Denna negativa utveckling står i bjärt kontrast till det faktum att både riksdag och regering vid upprepade tillfällen uttalat att folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl stat som kommuner och landsting. Ett grundläggande skäl för samhällets stöd till folkbildningen är att den bidrar till en demokratisk utveckling av samhället. Ett annat viktigt skäl är att folkbildningen bidrar till att ge kvinnor och män möjligheter att påverka sin livssituation och skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Studieförbundens verksamhet utgör också ett viktigt bidrag för att minska ohälsan i samhället samt att verka för jämställdhet och öppenhet för inflytande från andra kulturer. Studieförbunden är landets största kulturarrangör med 220000 kulturarrangemang som lockar 15 miljoner deltagare. Lägger man till att studieförbunden i sin studiecirkelverksamhet samlar 2,2 miljoner deltagare inser man hur betydelsefull lokal folkbildning är för stärkt personlig livsmakt och lokal samhällsutveckling. Den kommunala ekonomin är relativt stark och uppvisade ett totalt överskott på . förväntas kommunernas ekonomi stärkas ytterligare med ett överskott på . I regeringsförklaringen betonade statsministern att folkbildningen ska stärkas inte vingklippas. Ansvaret för folkbildningen måste delas mellan stat, kommuner och landsting. som staten tar sitt ansvar är det angeläget att regeringen i kontakten med kommuner och landsting med kraft driver linjen att ansvaret är delat. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Kr284 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det statliga spelmonopolet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda regler, villkor och eventuella avgifter för aktörer på en avreglerad spelmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta av spelbolagens omsättning till spelberoendevård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall avhålla sig från att likställa respekterade utländska spelbolag med kriminella aktörer. Trovärdighet i regeringens tal om socialt ansvar och viljan att motverka kriminell spelaktivitet kräver att staten står höjd över all misstanke om att agera i eget intresse. Med statens stora intresse i inkomsterna från och Socialdemokraternas intresse för A-lotterierna är risken uppenbar att de agerar för att gynna sig själva i stället för med omtanke om det allmännas bästa. Om man ser hur lite staten satsar på att motverka spelmissbruk bekräftas tyvärr bilden av att egenintresse går före allmänintresse. För att undvika misstanke om intressekonflikter bör det statliga spelmonopolet avskaffas. När man öppnar för fler intressenter på den svenska spelmarknaden finns det flera lösningar för att säkerställa ett ansvar för att föra tillbaka resurser till idrotten och spelmissbruksvård. Två exempel kan lyftas fram som intressanta. I avsätter spelbolagen 15procent av omsättningen i en avgift/skatt som går till statskassan för att användas till statens utgifter. , utan den verksamhet som internationella bolag har i , skulle det innebära , som skulle kunna avdelas till bl.a. idrott och beroendevård. Det kan jämföras med de eller 6procent av omsättningen, som går till idrotten . Värt att notera är också att den socialdemokratiska regeringen endast satsar på spelmissbruksvård som man satsar på att locka folk att spela. För att visa allvar i arbetet bör 1procent av det svenska spelandets omsättning gå direkt till berondevård och forskning i ämnet. Ett annat sätt som bör övervägas är en försäljning av licenser för dem som vill bedriva spel i . Med försäljningen av licenser får staten intäkter som kan användas för ett riktigt socialt ansvar mot spelare som fastnar i missbruk och till idrottsrörelsen som är grunden till spelandet. Med licenser kommer även ett verktyg indragning av licens om något bolag bryter mot regelverket. Med fasta avgifter eller licens måste tydliga och stränga regler om ålder, marknadsföring och öppenhet för myndighetskontroller införas. Att monopolet försvinner innebär inte att reglerna försvinner. Snarare kan de efterlevas hårdare när staten inte har något egenintresse. I annonser från , men även i uttalanden från ansvarigt statsråd, antyds att det svenska spelmonopolet är en bastion mot utländsk kriminell spelverksamhet, där alla utländska aktörer skärs över en kam. Kriminalitet skall stoppas men det är inte en uppgift för utan för den svenska polisen. Att jämställa kriminella och utländska spelbolag är både tvivelaktigt och i sak fel.
mot · GT02Kr285 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återbörda guldskatter ifrån för att förslagsvis placera dem vid i . Var någonstans i vagga stod har diskuterats i många . Vi som har våra rötter i har stor tilltro till teorin att den stod i . Modern historisk forskning som inte är bunden av de gamla myterna fastslår att som begrepp för en sammanhållen nation uppstod i som resultat av två viktiga fältslag där danskarna besegrades. Det är slagen vid Kungslena och Gestilren . Ett exempel på att man inte är riktigt överens om var vagga stod är att de tv-program som spelades in i av Dag Stålsjö fortfarande inte fått visas i . Lokala och regionala identiteter blir allt viktigare i en värld där nationella gränser får allt mindre betydelse. påstås sakna egen identitet som sammanhållande kraft till skillnad från vars gränser anses sammanfalla med den skånska identiteten. Just därför är det viktigt att uppmärksamma och ta till vara de många olika identiteter som sammantaget bildar . Här spelar kulturarvet in som en viktig faktor för de olika regiondelarna. Ett viktigt bidrag till regionala identitet skulle kunna vara den historiska bakgrund som pekar ut just denna del av landet som vagga. Här kommer också de många och rika guldfynden från vår del av landet in i bilden. Inte någon annan del av kan visa upp en så stor och rik guldskatt. Tyvärr så förvaras inte dessa i den del av landet där de hittats. Istället förvaras de på i , långt från fyndplatsen och långt från den kulturmiljö där föremålen brukats. Principen att flytta viktiga föremål med regional och lokal identitet och samla dem centralt i huvudstaden kan ifrågasättas. Originalen borde placeras där de hör hemma. På kan kopior tillhandahållas för dem som vill få en samlad bild av landets olika kulturhistoriska fynd. Det skulle betyda mycket för regionens museer att kunna levandegöra den lokala historien genom att också visa upp originalföremålen och inlemma dem i en historisk tradition. Besöksnäringen skulle få välkomna tillskott. Invändningen mot en flyttning av föremål från ut i landet skulle kunna bygga på säkerhetsargument. Men risken för stölder och de oersättliga förluster som skulle uppstå är naturligtvis större om allt värdefullt samlas på en plats istället för flera. Även ute i landet kan självfallet säkerhet skapas för värdefulla föremål. Därför föreslår vi att de olika som hittats i vår region skall lämnas tillbaka och förslagsvis placeras vid i .
mot · GT02Kr290 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det allt fler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, sådant det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades i början av 1980- talet. Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av detta statsbidrag till andlig vård inom sjukvården. räcker nämligen inte det årliga bidraget. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över. Det är angeläget att sjukhuskyrkan kan finnas och vidareutveckla sin verksamhet.
mot · GT02Kr291 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning i syfte att klargöra hur staten kan underlätta genomförandet av stora internationella ungdomsaktiviteter i . har en lång och god tradition av att på olika sätt uppmuntra unga människor att engagera sig i samhället. Genom att stödja ungdomars engagemang stärks demokratin och det civila samhället. Detta visar sig inte minst i de offentliga stöd ungdomsorganisationer får för sin verksamhet som har en lång historia. ser ungdomars behov annorlunda ut. Som ung lever man i en gränsöverskridande värld geografiska, etniska, kulturella och religiösa gränser överskrids vilket skapar positiv kunskap om och förståelse för mångfald. Detta är ett viktigt bidrag i att skapa positiva relationer människor emellan och därmed en fredlig värld. En viktig del av detta är möjligheten för unga människor från hela världen att mötas på stora internationella ungdomsaktiviteter. Ett exempel på en stor internationell ungdomsaktivitet är den World Scout Jamboree, världsjamboree som världsscoutrörelsen beslutade att förlägga till och . 35 000 ungdomar från hela världen väntas delta i aktiviteten. För är det positivt på många sätt att aktiviteter som världsjamboreen förläggs till det ger en positiv bild av , skapar förutsättningar för ungdomar från hela världen att få relationer till varandra samt bidrar också till ekonomisk tillväxt i den region där arrangemanget genomförs (vid ett internationellt scoutläger i räknade kommunen med extra turistintäkter på ca ). Staten besitter en lång rad resurser, som inte nödvändigtvis är förknippade med direkta kostnader, som med myndigheters goda vilja och engagemang kan underlätta för att locka flera stora internationella ungdomsaktiviteter till . Några exempel: och ambassader kan bistå med sakkunskap och procedurer för visum, Sida kan bistå med kunskap om situationen i deltagande länder och kontaktnät; Försvaret kan bistå med viss utrustning och material för lägerverksamhet, ämnesmyndigheter kan bistå med sakkunskap kring sina ämnesområden i planering och genomförande av aktiviteten (till exempel , , , , m.fl.). En stor internationell ungdomsaktivitet är också en stor ekonomi. Det ovan nämnda exemplet världsjamboree väntas få en omsättning om upp till en kvarts miljard kronor. Därför är det också angeläget att utreda om staten på något sätt kan bistå i att minimera den ekonomiska risken för arrangörerna genom till exempel ekonomiska garantier. Det är angeläget att är attraktivt som värd för stora internationella ungdomsaktiviteter. För att underlätta för arrangörer av sådana aktiviteter bör regeringen utreda hur staten i dess mångfald av organisatoriska enheter kan underlätta för sådana arrangemang att genomföras i .
mot · GT02Kr293 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samla nationen bakom en ansökan om att få arrangera i . , den preliminära ansökan om att få arrangera skulle lämnas till (), avblåstes planerna på att /Åre skulle ansöka om att få stå värd för detta år. Trots ett omfattande flerårigt förberedelsearbete och enhälliga uttalanden för idén om en svensk OS-ansökan från såväl som årsmöten stoppades planerna vid ett möte hos idrottsminister denna dag. Regeringen sa nej till att ge de nödvändiga ekonomiska garantierna med hänvisning till att de samhällsekonomiska förutsättningarna skulle vara alltför osäkra. Medan regeringarna i , , , , , och ställer upp som garanter för OS-ansökningar för valde alltså att inte ge några garantier trots att /Åres kandidatur måste betecknas som mycket stark. Detta är beklagligt. måste det finnas en bättre framförhållning inför en OS-kandidatur. Regeringen bör ta ställning till de nödvändiga garantierna för en ansökan. En väl genomarbetad kampanj för att få arrangera ett ska inte behöva avblåsas i sista stund som skedde i det här fallet. I /Åre finns mycket goda förutsättningar för att arrangera ett av högsta kvalitet. De klimatiska förutsättningarna är utmärkta, och det finns en omfattande erfarenhet av att arrangera stora idrottstävlingar. Därför finns en god beredskap för att göra en ny satsning på att få arrangera 2018. För hela Mittsverige skulle ett innebära en viktig stimulans för framtiden. innebär viktiga investeringar i infrastruktur och turism som annars skulle få vänta eller inte alls komma till stånd. Det är ingen tvekan om att ett skulle ge denna glesbefolkade region ett välkommet lyft. För att en ny kampanj ska bli framgångsrik är det viktigt att nationen i ett tidigt skede samlas bakom en ansökan. och den övriga idrottsrörelsen, näringslivet och de lokala myndigheterna är självfallet viktiga, men räcker inte. Regering och riksdag bör också på ett tidigt stadium ta ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att principiellt ser positivt på en OS-ansökan till 2018 skulle vara en viktig signal. I så fall bör ansökningsprocessen starta och regeringen i ett tidigt skede kunna ge de nödvändiga garantierna för att en OS-ansökan ska bli möjlig. Det är hög tid för att bjuda världens idrottsungdom till !
mot · GT02Kr299 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör se över möjligheten att förhandla fram ett principavtal med som syftar till att garantera det fortsatta utbytet av tv-program mellan länderna efter övergången till digitala sändningar i respektive land. Det första försöket att få i gång utbyte av televisionsprogram mellan nordiska länder var samarbetsplaner angående Nordsat och sedermera . Nordsatsamarbetet diskuterades och Tele-X . Båda initiativen föll dock efter långvariga diskussioner mellan de nordiska länderna. Som resultat av de misslyckade projekten slöt och ett bilateralt avtal om utbyte av tv-sändningar mellan länderna. Genom överenskommelsen fick tillstånd att sända ett urval av sitt programutbud till den svenskspråkiga bygden i . På motsvarande sätt fick finska YLE rätt att distribuera program över Nackasändaren och genom två slavsändare till . Genom att kabelnätet byggdes ut utvidgades mottagningsområdet till att, förutom , nå sverigefinnar i 24 andra kommuner. Sverigefinnarna utanför de utvalda kommunerna blev dock utan möjlighet att följa sändningarna. kom YLE:s sändningar till att förmedlas även via en satellit. Därmed fick alla sverigefinnar möjlighet att följa TV utbud. Även SVT kom att utvidga sin distribution till att omfatta sändningar över satellit. döptes utlandssändningarna om till SVT . På detta sätt fick finländare som så önskade tillgång till SVT:s programutbud. Tillståndsinnehavaren för YLE:s sändningar till över Nackasändaren är . Svenska staten ansvarar delvis för kostnaderna för distribution och upphovsmannarättigheter. fick YLE tillstånd att utöver sina två public service -kanaler välja program även ur den reklamfinansierade kanalens (MTV 3) tablå. lättades det tidigare kravet på överföring av programmen i real tid upp, och TV kom allt mer att likna en ordinarie public service-kanal. kan cirka 150 000 sverigefinnar ta emot TV sändningar inom via Nackasändaren cirka 75 000 genom kabel och i princip alla hushåll via en satellitmottagare. Utöver sverigefinnar följer många andra intresserade svenskar program som till en del består av svenskspråkiga programinslag. Parallellt med TV har SVT utvecklat sitt programutbud till och övriga . Genom detta har det bilaterala utbytet av tv-program mellan och fått allt fastare ramar och utgör ett viktigt och uppskattat inslag i det kulturella utbytet mellan länderna. kommer de analoga sändningarna i och att ersättas av digitala sändningar. Övergången till den nya tekniken kommer att beröra såväl SVT som YLE och därmed också TV och SVT . Den svenska och finska statsmakten har stått som garant för utvecklandet av det bilaterala tv-utbytet. Det är således av vikt att och känner sitt ansvar för att garantera utbytet av tv-program mellan länderna även framgent.