ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N9 · 2005-10-26 00:00:00 — begär att regeringen skall återkomma till med förslag om ikraftträdande av investeringsstöd för konvertering av värme i bostadshus fr.o.m. . Det är viktigt med omställning av energisystemen mot ett miljöanpassat samhälle. Växthuseffekten är ett av de allra största hoten mot den globala miljön. En del i att minska utsläppen av växthusgaser är en övergång till uppvärmningssystem som minskar utsläppen av koldioxid och andra miljöskadliga ämnen. Man kan förvisso ifrågasätta om förelagda proposition innehåller den mest genomtänkta åtgärden om man väger kostnaden för investeringsstödet mot andra insatser för motsvarande resurser på området. Ser man till nu lagda förslag finns det dock brister i införandet som måste rättas till. Propositionen, som är en följdproposition av höstens budgetproposition, föreslår att ett investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning av bostadshus inrättas. Stödet ska börja gälla till utgången av 2010. Många husägare har höga driftskostnader för uppvärmning. Orsaken till de höga kostnaderna är hög beskattning av el och villaolja. De som står i begrepp att byta uppvärmningssystem kan inte få del av investeringsstödet om man vill genomföra ett byte innan årsskiftet. Propositionens förslag om ikraftträdande får till följd att dessa husägare måste fortsätta att underhålla och driva ett mindre miljövänligt uppvärmningssystem till höga kostnader . Vid införande av angelägna stöd är det god regel att datum för införande sätts till tiden för när förslaget läggs. Som beskrivs ovan befinner sig många husägare i en situation där man måste onödigtvis underhålla och driva åldriga och kostnadskrävande uppvärmningssystem. Detta kan elimineras utan några större budgetkonsekvenser genom att låta stödet gälla från och med när budgetpropositionen lämnades till . Till detta kommer att de branschföretag, som sysslar med installationsarbeten inte kan påbörja arbetet innan tiden för ikraftträdandet för reformen. Därmed senareläggs flera installationer, då inkomna beställningar måste läggas på hög.
mot · GT02Sf2 · 2005-10-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behoven av utbildning för personal inom de beslutsfattande myndigheterna och en översyn av beslutsunderlagen om situationen i hemländerna för kvinnor och homosexuella. har motionerat om ett starkare skydd för personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Regeringens senfärdighet i frågan har varit anmärkningsvärd. välkomnar således förslaget om att ge dem som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning flyktingstatus. Den som erkänts som flykting har en i flera avseenden förmånligare ställning än den som beviljats skydd med stöd av andra bestämmelser i utlänningslagen. menar dock att det krävs ytterligare två åtgärder för att lagförslaget inte skall riskera att bli verkningslöst. Vid en bedömning av om personen i fråga har flyktingskäl ingår det att se till den sökandes egna berättelser och upplevelser. Därutöver behöver man ha kunskap om dennes hemland, hur lagstiftningen ser ut och hur situationen i praktiken är i hemlandet. Förutom kritiken mot gällande lagstiftning har även kritik framförts om invandringsmyndigheternas bristande kompetens och bemötande av dem som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Dessutom har beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för kvinnor och/eller homosexuella visat sig bristfälligt. har därför uppmanat regeringen att behandla dessa frågor i samband med ifrågavarande proposition. Så har inte skett. I propositionen tar regeringen förvisso upp frågan om vikten av utbildning samt till viss del bemötandefrågor men det saknas en redogörelse av vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av detta. anser även att beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för kvinnor och homosexuella bör ses över.
mot · GT02Sf286 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en halvering av egenavgifterna för egenföretagare. behöver fler entreprenörer. Det är nödvändigt om vårt land skall bli ett dynamiskt och framåtskridande samhälle. Fler människor bör bli företagare. Då realiseras idéer, nya spännande lösningar prövas och människor och samhälle berikas. I entreprenörsandan ligger två viktiga komponenter: Dels strävan efter ekonomiskt oberoende; att bygga en verksamhet på en idé och därmed göra sig själv och andra rika, dels strävan efter oberoende; som egenföretagare är människan verkligen sin egen lyckas smed. Verklig tillväxt skapas av kreativa människor som startar och driver företag. har kallat småföretagarna för vår tids hjältar. Det låter bra, men regeringen gör dessvärre alldeles för lite för att uppmuntra och underlätta företagande. Svenska egenföretagare möter en mängd problem som har att göra med omständlig byråkrati, onödiga regler och ogynnsamma villkor. Om en egenföretagare blir arbetslös, utan uppdrag eller kunder, och har en a-kasseförsäkring kan den ej utnyttjas utan att företaget förklaras vilande eller avregistreras. Det innebär att ingen aktivitet får ske i företaget, t.ex. att söka upp nya uppdrag och kunder. Det är ingen bra regel därför att följden av den blir att många företag tvingas gå i konkurs och egenföretagaren blir kvar längre i arbetslöshet än nödvändigt eller hänvisas till att vara anställd av någon annan. Egenföretagarna har svårt att utjämna inkomster över åren. Ett framgångsrikt år blir väldigt hårt beskattat, vilket lämnar lite över som reserv blir sämre. De största hindren för egenföretagarna är de höga skatterna. Tabellen visar skattekilarna för en egenföretagare med en lön på . Egenavgifter: 31, Fakturera,exkl.. moms Fakturera, inkl. moms Exemplet illustrerar det orimliga i systemet. För att en egenföretagare skall kunna lyfta en bruttolön på måste han fakturera , inklusive moms. Hans nettolön blir då . Skillnaden mellan vad egenföretagaren får i sin plånbok och vad kunden betalar är . En skattekil på . För att få ytterligare i plånboken måste egenföretagaren fakturera , dvs. Det ger en marginaleffekt på . Det kan möjligen förklara de höga incitamenten att arbeta svart i stället. Om skall bli det innovativa nyföretagarland som är nödvändigt och önskvärt måste villkoren för egenföretagare förbättras. Ett första steg kan vara att halvera deras egenavgifter. Detta skulle ge följande effekt på exemplet ovan: Egenavgifter: 15, Fakturera, exkl. moms Fakturera, inkl. moms Med halverade egenavgifter kan företagaren fakturera mindre för att få ut motsvarande lön. Det sänker hans reella skatt till , vilket innebär i stället för 58. För att få ytterligare i plånboken behöver egenföretagaren nu bara fakturera mer, vilket sänker marginaleffekten till . Långt ifrån tillräckligt men ändå en början. krävs det omfattande skattesänkningar för att trygga bättre och friare villkor för medborgarna. Sänkningen av egenavgifterna är dock en åtgärd som är enkel och möjlig att genomföra .
mot · GT02Sf291 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta bli försökslän för en integration mellan försäkringskassa, sjukvård och rehabilitering. Alltför många skåningar står i kö till sjukvården och tvingas leva på sjukersättning istället för att kunna arbeta. Enligt rapporten , arbetslöshet och sysselsättning i län () går 196 000 skåningar i arbetsför ålder inte till arbetet. I stället är de arbetslösa, sjukskrivna och förtidspensionerade. Alla sjuka och förtidspensionerade kan naturligtvis inte arbeta, men fler skulle kunna arbeta om vi hade en mer fungerande och flexibel arbetsmarknad. Det är uppenbart att alltför många människor i är sjukskrivna i väntan på behandling. Köer till operationer eller röntgen är egentligen slöseri med samhällets resurser. En bättre samordning av resurserna skulle kunna möjliggöra bättre vård kombinerat med samhällsekonomiska vinster, om fler kunde arbeta i väntan på behandling. är redan ett försökslän när det gäller ökat regionalt beslutande. Vi föreslår nu att ansvar utökas så att regionen blir ett försökslän för ett kombinerat huvudmannaskap av sjukvården och sjukförsäkringen. Pengarna från skulle t.ex. kunna användas till att korta vårdköerna. Detta skulle vara lönsamt för alla. Bra för den som slipper vara sjuk, bra för arbetsgivarna som kan få tillbaka kvalificerade personer på jobbet och bra för samhället som slipper betala sjukersättningar. Ett av problemen med de ökade sjukskrivningarna och framför allt sjukpensioneringarna är att det är svårt att få en fungerande rehabilitering och återgång till arbetsmarknaden. Ofta beroende på att man kanske inte kan återgå till sitt gamla arbete. Principen att alla inte kan arbeta med alla jobb, men de flesta kan arbeta med något gäller inte på dagens tuffa arbetsmarknad. Ansvaret för rehabilitering och arbetsträning är splittrat på flera aktörer såsom sjukvården, och arbetsförmedlingen och arbetsgivarna. Det samlade ansvaret för sjukförsäkringen och sjukvården, som vi beskriver ovan, bör även inkludera ett samlat ansvar för rehabiliteringen. Vi anser att man bör samla det totala ansvaret för de långtidssjuka under ett team inkluderande resurser som finns på , AMS och sjukvården. Vi vill införa en skånsk rehabiliteringsförsäkring som ger dem som är långtidssjuka och sjukpensionerade: Rätt till medicinsk utredning och behandling, viktigast av allt är smärtrehabilitering för smärtpatienter och psykiatrisk hjälp och rehabilitering för dem med psykiska diagnoser som t.ex. utbrändhet. Hjälp för arbetsgivaren vid återgång till arbetet, allt från rådgivning till stöd när det gäller hjälpmedel. Möjlighet till utbildning och omskolning. Hjälp att hitta arbete för den som är arbetslös. Hjälp och rådgivning när det gäller de ekonomiska och sociala problem som långtidssjukdom kan innebära.
mot · GT02Sf293 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett nollställningsbeslut för de flyktingar som vistats i landet 18 månader eller längre. Det krävs en förändring av dagens flyktingpolitik som inte är vare sig human eller rättssäker. Vi har agerat för att lägga ned och en ny instansordning. läggs ned och ersätts av migrationsdomstolar. En av de största anledningarna till att människor i inte får asyl är den oerhört långsamma asylprocessen som gjort att man under särskilt 2001 och 2002 fått vänta innan den grundläggande asylutredningen över huvud taget kan igångsättas. Det ligger i sakens natur att om man inte får klargöra och berätta om sina asylskäl förrän det gått ett eller minskar möjligheterna väsentligt för flyktingen att styrka sina asylskäl. Ändrade förhållanden kan dessutom göra asylskälen mindre begripliga. Vi finner det orimligt att den asylsökande skall drabbas av att beslutsfattande svenska myndigheter inte lever upp till de rättssäkerhetskrav som man kan ställa på dem. Vi menar att en konsekvens av detta borde vara att man erbjuder alla asylsökande som befinner sig i asylprocessen eller har genomgått asylprocessen och varit 18 eller fler månader i landet ett permanent uppehållstillstånd. Olika begränsningar har diskuterats, och i en flerpartimotion som svar på propositionen om ny instans- och processordning, beskrevs ett konkret lagförslag som tyvärr avstyrktes av socialdemokrater och moderater. I budgetförhandlingarna arbetade de gröna hårt för att få till stånd en flyktingamnesti men tyvärr kom vi inte ända fram. Men tillsammans med rörelsen för flyktingamnesti blev det ändå en överenskommelse där alla gömda barnfamiljer får en ny prövning och de flesta ska få stanna. Vi är dock övertygade om att ju närmare vi kommer införandet av det nya asylsystemet, desto tydligare kommer det vara att det behövs en generell nollställning i enlighet med vad som tidigare framförts. Därför fortsätter vi arbetet för amnesti.
mot · GT02Sf294 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare. Arbetsmarknaden förändras och den fasta heltidsanställningen är inte den lösning som efterfrågas av alla. En inte helt ovanlig modell är att ha två fasta deltidsarbeten, t.ex. att arbeta på en arbetsplats och andra dagar på en annan. Människor som på detta sätt kombinerar två eller flera deltidsanställningar kommer i kläm i dagens regelverk för karensdagar vid sjukdom. Det finns inga regler för samordning av sjuklönen mellan olika arbetsgivare. Detta betyder att en anställd som exempelvis arbetar måndagonsdag på ett ställe och torsdagfredag på ett annat, och som blir hemma från arbetet på grund av sjukdom, drabbas av eftersom måndagen räknas som första sjukdag hos den första arbetsgivaren och torsdagen som första sjukdag hos den andra arbetsgivaren. Det är inte rimligt att deltidsanställda har fler karensdagar och därmed ett sämre socialt skydd än heltidsanställda. Detta problem borde enkelt kunna åtgärdas genom en översyn av regelverket. En tänkbar modell skulle exempelvis kunna vara att personer med flera deltids-anställningar, om de vill undvika , ska anmäla sjukdom till samtliga arbetsgivare redan den första sjukdagen. Endast den första sjukdagen skulle då utgöra karensdag. Sett ur arbetsgivarnas perspektiv skulle detta betyda att karensdagarna fördelas mellan arbetsgivarna i samma proportion som den anställdes arbetstid är fördelad. Att den anställde anmäler sjukdom till flera arbetsgivare första sjukdagen skulle vara en motsvarighet till att personer som är berättigade till både sjukpenning och sjuklön redan med dagens regler är skyldiga att göra sjukanmälan till både och arbetsgivaren. En sådan regeländring skulle alltså inte innebära att någon ny generell princip introduceras i socialförsäkringssystemet. En annan modell är att införa karensavdrag i stället för karensdag. Regeringen har redan i budgetpropositionen aviserat att en teknisk översyn skall göras, bl.a. mot bakgrund av de orättvisa konsekvenser karensdagen kan få för anställda med koncentrerad arbetstid och flera arbetsgivare. Även i budgetpropositionen aviserades detta, men någon proposition har dock ännu inte lagts fram och i budgetpropositionen ges ingen redovisning av regeringens bedömning. Jag anser att skall begära att regeringen återkommer med förslag till regeländring i den nuvarande karensdagsbestämmelsen så att vissa anställda inte missgynnas. Givetvis kan också andra tänkbara lösningar prövas tillsammans med den modell som skisseras här ovan. Beredningen av ärendet bör ske med beaktande av de arbetsrättsliga spörsmål som handlar om vad som kan regleras i lag och vad som får överlåtas till arbetsmarknadens parter.
mot · GT02Sf298 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga en förändring i regelsystemet för sjukskrivna vilket skall göra det möjligt att anpassa sjukskrivningsgraden till flera nivåer än . I har vi problem med att alltför många är sjuka och inte kan delta i arbetslivet. Många av dessa är dessutom långtidssjuka vilket gör att i många fall så är möjligheterna mindre att få tillbaka dem ut i arbetslivet igen. Regering och riksdag har under lagt fram förslag och tagit beslut för att försöka komma till rätta med denna situation. Det har blivit bättre men det återstår mycket att göra. I kontakter med detta problem så har jag fått information om att regelsystemet har blivit bättre sedan vi införde möjligheten till att vara sjukskriven 25, 50 , 75 och . Trots detta så upplever man att systemet och resultatet med minskade sjukskrivningar skulle kunna förbättras om det fanns möjligheter att anpassa regelsystemet mer individuellt. Det skulle innebära att nivåerna skulle vara fler och helst på den nivå där varje individ skulle hamna efter egen förmåga. Jag är medveten om att detta inte låter sig göras utan vidare men anser att det skulle undersökas och prövas hur det kan fungera i praktiken då varje arbetad timma är en framgång för både den enskilde och samhället.
mot · GT02Sf302 · 2005-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ett system som möjliggör frivillig pension från fyllda . Befolkningens genomsnittliga ålder blir allt högre. Pensionärer är friskare än tidigare, även i hög ålder. Det finns alltfler människor som vill arbeta vidare efter uppnådda 65år. Därav den beslutade höjningen, som innebär att löntagaren har rätt att arbeta kvar på sin arbetsplats tills hon/han fyllt 67år. Det nya pensionssystemet får också till följd, att trycket ökar på löntagarna att lönearbeta . Vi skall naturligtvis glädja oss över en utveckling, som ger fler och fler friska och pigga pensionärer. Vi måste dock vara klara över att denna positiva utveckling inte gäller alla löntagare eller pensionärer. Främst bland LO-medlemmarna inom industri, gruv, bygg och vårdsektorn, är det alltför vanligt att löntagarna tvingas gå i pension redan innan uppnådda 60år. Förtidspension och sjukpension blir allt vanligare. Den offentliga sektorn och de stora privata företagen har kunnat erbjuda sina anställda tidigarelagd pension vid omorganisation och strukturförändringar. Av 60åringarna, som i sin helhet är ca 93000 personer, har 22600 förtidspension eller sjukbidrag. Till det kommer att inom de stora avtalsområdena dessutom har avtalspension. Det är alltså nästan en tredjedel av 60åringarna, som redan står mer eller mindre utanför arbetsmarknaden. Det är framför allt vid de små och mindre företagen som de anställda arbetar fram till ordinarie pensionsålder. Det finns nämligen ingen möjlighet för dessa företag att kompensera den anställde för förtida uttag av pension. Det är därför ett rättvisekrav att möjligheten till förtida pension ska gälla alla löntagare. För löntagare i 60årsåldern, som arbetat i drygt 40år, och blivit slitna både fysiskt och psykiskt är arbetet tungt. Det höga tempot och de stora förändringarna i arbetslivet är en svår utmaning för den äldre arbetskraften. Det är svårt med motivationen inför nya arbetsuppgifter, allra helst om man dras med olika smärre krämpor. Direkt förnedrande är det för äldre löntagare som hamnat i arbetslöshet och tvingas till aktivt arbetssökande eller utbildningsinsatser. Det nya pensionssystemet kommer att leda till att löntagarna önskar arbeta . Det bör därför finnas andra möjliga alternativ för de löntagare som inte kan eller orkar arbeta till full pensionsålder. Löntagare som fyllt 60år bör på frivillig basis ges möjlighet att gå i pension eller deltidspension. Ersättningen fram till ordinarie pensionsålder bör motsvara aktuell akassenivå. Den slutliga pensionsnivån bestäms av tidigare intjänad lön plus den akassa som erhållits. Varje löntagare kommer nogsamt att tänka igenom situationen innan man går i förtida pension. Men det föreslagna systemet ger ändå en rimlig möjlighet till detta även om det kostar. Både den enskilde löntagaren och samhället blir vinnare i ett sådant system.
mot · GT02Sf307 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje flyktingfamilj som får uppehållstillstånd i skall erbjudas en svensk fadderfamilj. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska familjer erbjuds möjlighet att bli fadderfamiljer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbunden som en resurs. Många flyktingar som kommer till har svårt att komma in i vårt samhälle. De får därmed inte en bra kontakt med övriga svenskar. Erfarenheter visar att familjer, inte minst kvinnorna, som bott i fortfarande umgås mycket sällan med svenska familjer. Vi måste intensifiera ansträngningarna för att bryta det utanförskap som är alltför vanligt för de flyktingar som kommer hit. Det kan gälla även människor som är invandrare i . Om människor snabbt införlivas i vårt svenska samhälle, lär de sig snabbare vårt språk och förståelsen för våra olika kulturer kan bli ömsesidiga. Det borde vara vi svenskar som tar det första steget till kontakt, men av någon anledning så gör vi det alltför sällan. Är det kanske så att vi nordbor är osäkra i våra kontakter med andra kulturer, en osäkerhet som går ut över främst våra nya svenskar. Det är uppenbart att något måste göras så att flyktingar och invandrare som kommer hit ges möjligheter att så snabbt som möjligt komma in i vårt svenska samhälle. En möjlighet som borde erbjudas alla är ett erbjudande om en svensk fadderfamilj. Svenska familjer borde erbjudas möjlighet att bli fadderfamiljer. Man borde få utbildning för detta uppdrag genom att lära sig andra länders kultur och språk. Det finns en resurs i vårt samhälle, studieförbunden, som kunde vara de som erbjuds att utforma och driva detta fadderfamiljsarbete. För att kunna göra det så måste de i sin tur garanteras studiebidrag från staten.
mot · GT02Sf313 · 2005-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen (1962:381) om allmän försäkring så att föräldrapenning utgår oavsett om behandling sker vid öppenvårdsavdelning i kommunens eller regi. Många kommuner har en öppenvårdsavdelning där familjer med barn går i behandling . Till den här behandlingen är då knuten en barnläkare som blir informerad om den aktuella familjen vid inskrivningen. Vid kontakt med har denna, efter lite diskussion, gått med på att föräldrar som har arbete skall kunna delta i denna öppenvårdsbehandling och erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn utgår per barn och år. Skulle inte föräldrapenning utgå, skulle det vara svårt för många föräldrar att delta om de måste avstå sin lön och inte får något slags kompensation för inkomstbortfallet. Barnens behandling skulle då bli allvarligt lidande eller, i värsta fall, få ställas in. Så långt känt finns det inga regler i lagen om allmän försäkring, LAF, för den beskrivna situationen, om kommunen är huvudman för verksamheten. Inte heller har det någon betydelse om öppenvårdsavdelningen har en landstingsanställd läkare till hands. Den beskrivna verksamheten liknar i mycket en inläggning som t.ex. en familj måste gå igenom vid en utredning eller behandling på sjukhus. Då är regelverket solklart att föräldrar kan erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Skillnaden består tydligen i om verksamheten bedrivs i regi eller i regi. Enligt uppgift har här skärpt regeltolkningen, i stället för tvärtom. Öppenvårdsbehandling i regi blir allt vanligare. För att inte barn ska gå miste om den öppenvårdsbehandling de behöver, eller behöva sakna den föräldranärvaro som kan vara viktig eller till och med nödvändig för behandlingen, behövs en lagändring. Regeringen bör återkomma till med förslag till sådan lag. Skånberg (kd)