mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — I och har riktade skattelättnader introducerats i form av sänkta sociala avgifter eller andra skatter för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster. Ett problem med riktade skattelättnader är s.k. undanträngningseffekter, som både innebär att anställningen skulle ha kommit till stånd ändå och att någon annan skulle ha fått jobbet om inte subventionen fanns. Studier som utvärderat olika skatterabatter visar att utformningen av stödet kan begränsa undanträngningseffekterna. inriktas på väl avgränsade grupper som befinner sig långt utanför arbetsmarknaden, inte vara inkomstrelaterade eller ge upphov till marginaleffekter, inriktas mot den privata sektorn, gälla löner enligt gängse avtal (inte understiga gällande minimilön) och kontrolleras och följas upp noggrant. 7.3.1Alliansens förslag till nystartsjobb Vi föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende - dock i högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar som varit arbetslösa också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Därmed försvinner den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnaden med upp till ett tak, är nystartsjobben inte takbegränsade som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstöd från LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Alliansen anser det viktigt att nystartsjobben omfattas av LAS. Vi föreslår att skatterabatten endast gäller anställningar i näringslivet. Det är dock viktigt att se till att konkurrensneutralitet enligt upprätthålls. Studier tyder på att en sådan inriktning ökar sannolikheten att åtgärden leder till ett arbete. Ytterligare en fördel med inriktningen på näringslivet är att effekten på de offentliga finanserna blir betydligt mer begränsad. Eftersom en nedsättning av arbetsgivaravgifterna minskar statens inkomster istället för att belasta statens utgifter, är det viktigt att budgetlagen följs och att utgiftstaken anpassas till statens alternativkostnad för nystartsjobben. 7.3.2Ålderspensionärer måste också få sänkt skatt Alltför många pensionärer har en svår ekonomisk situation. anser att de äldre måste få ett större ekonomiskt utrymme. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna är de som först måste få en förbättring. föreslår därför att garantipensionen höjs med . Därefter bör ett särskilt, men mycket enkelt utformat, högre grundavdrag återinföras för ålderspensionärer. Denna grundavdragshöjning bör enbart gälla vid beskattning och motsvara en skattesänkning på . Detta åstadkoms genom att till det nuvarande grundavdraget addera . Kommunerna ska kompenseras för skattebortfallet i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. principiella kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmed ha en moralisk och politisk legitimitet. Fastighetsskatten står genom sin konstruktion i konflikt med såväl äganderättensom den social- och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Den nuvarande konstruktionen är också svårmotiverad även om man accepterar det s.k. kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta boende både som kapital (fastighetsskatt) och konsumtion (moms) finns inte. står därför fast vid att den statliga fastighetsskatten bör slopas helt för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från . Den s.k. uppskovsregeln vid försäljning ska finnas kvar. För de kommersiella lokalerna och industrienheterna avses reformen vara ekonomiskt neutral. För hushållen minskar det löpande skatte-/avgiftsuttaget med ca . Inklusive den ökade kapitalvinstskatten handlar det netto om ett minskat skatte-/avgiftsuttag på ca för hushållen. För de offentliga finanserna blir effekten något lägre när hänsyn tas även till den inverkan den s.k. KPI-effekten har på andra inkomster och utgifter. I motiverades fastighetsbeskattningen som en s.k. garantibeskattning, där fastighetsägare skulle betala för garanterade samhällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Denna beskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida av dessa fastighetsanknutna tjänster (intresseprincipen). Men dessa samhällstjänster är kommunala och finansieras genom avgifter, statsbidrag till kommunerna och kommunalskatt. Fastighetsbeskattningen däremot är statlig och fyller enbart syftet som en intäktskälla för staten. som den statliga fastighetsskatten slopas för småhus (egnahem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter bör kommunerna ges rätt att ta ut en låg fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. Denna kostnad är precis samma som det golv Socialdemokraterna har satt inom ramen för sin begränsningsregel för fastighetsskatten. I Socialdemokraternas system ska alla kunna betala (av 280 000). I vårt system kommer ingen att behöva betala mer än . För hyreshusenheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Hela reformen för att helt avskaffa fastighetsskatten finns detaljerat redovisad i tidigare motioner samt i den rapport från boendepolitiska arbetsgrupp som har antagit. Vår bedömning är att reformen kan och bör genomföras . Tabell 9.2 Reformöversikt. Slopad fastighetsskatt, delvis växlad mot låg avgift för fastighetsanknuten service. Effekter för hushållen, företagen, primärkommunerna och staten. Miljarder kronor, fullständigt periodiserad redovisning av bruttoeffekten på skatter och avgifter. Hushåll (småhus, bostads- och hyresrätter) avgift, per småhusenhet (egnahem) -6,5 -2,1 -3,2 Företag (kommersiella lokaler och industrier) avgift (ca 63 resp per kvm) -7,3 -0,3 avgift, per småhusenhet (egnahem) avgift, per lägenhet avgift för kommersiella lokaler och industrier -15,9 Utebliven fastighetsskatt (inkl KPI) -26,5 Minskat statsbidrag till primärkommuner Minskad administration tfa avvecklad fastighets- & förmögenhetsskatt, egnahem Övrig finansiering inom budget (motsv återgång till tax.värden) 7.3.5Halva priset på hushållstjänster Det är hög tid att släppa fram en vit marknad för hushållstjänster. föreslår en skattereduktion på av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster utförda i hemmet eller på den egna tomten. Förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet. I hushållstjänsterna ingår även privat barnomsorg. Genom detta förslag skulle fler familjer få tiden att räcka till. En mängd arbeten som utförs svart skulle i stället utföras vitt, och en ny tillväxtbransch skulle på allvar kunna etableras. 7.4En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa I ett levande och vitalt samhälle måste barnens behov av omsorg och trygghet tillgodoses. Såväl kvinnor som män måste också ha möjlighet att komma till sin rätt, både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Det ställer krav på en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Observera att det enligt synsätt är familjepolitiken som ska anpassas efter familjerna, inte tvärt om. Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om barns rätt till och behov av en trygg uppväxt och givetvis om familjens ställning och ansvarstagande i samhället, samt om utformningen av det offentliga familjestödet. arbete har varit inriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för barnen och föräldrarna. Familjepolitiken kommer även fortsättningsvis att vara en huvudfråga eftersom den har en så central betydelse för hela samhällsbyggandet och framför allt för barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har Socialdemokraterna i praktiken tagit över många beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill sköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför ofta mycket svårt att förverkliga sin önskan. Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel: Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Från valfrihetssynpunktär det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen har genom införandet av maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utökat detta fördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom maxtaxan gynnar de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten och rättvisan förbättras inte genom maxtaxan. Det är fortfarande enbart om familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet från offentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del av stödet. vill förbättra familjepolitiken både när det gäller valmöjligheter och när det gäller fördelningen av stöden. Inriktningen på våra förslag presenteras i följande avsnitt. föreslår att det nuvarande barnbidraget slopas helt och ersätts med ett barnbidrag som är dubbelt så högt fast tas upp till beskattning. Det nya bidraget ska utgå med per barn och månad med tillägg på för det tredje barnet, för det fjärde barnet, för det femte barnet samt med ett tillägg på för det sjätte barnet. För en låg- och medelinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt blir det nya barnbidraget en nettohöjning mot det nuvarande med per barn (regeringens föreslagna höjning inräknad). anser att den fördelningsmässiga träffsäkerheten i barnbidraget måste öka. vore t.ex. en ren behovsprövning av barnbidraget olämplig eftersom den skulle medföra kraftigt höjda marginaleffekter för hushåll med barn. Jämfört med nuvarande regler innebär reformerade barnbidrag en nettokostnad för statens budget som uppgår till . Föräldraförsäkringen fyller den viktiga funktionen att ge ekonomisk standardtrygghet för föräldrar de har svårt att upprätthålla denna på annat sätt. De flesta unga föräldrar har ju av naturliga skäl inte hunnit bygga upp något mer omfattande sparande. Därför är en höjning av golvnivån viktig. Vi vill höja golvet i föräldraförsäkringen per dag. 7.4.3Barndagar - flexibelt och rättvist Efter föräldraförsäkringstiden vill införa ett nytt system med något vi kallar barndagar. För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Syftet med barndagar är att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Syftet är också att föräldrars skiftande önskemål gällande barnomsorg bättre ska kunna tillgodoses på ett flexibelt sätt. Ett mål vid utformandet av förslaget har också varit att inte ytterligare bidra till den sneda resursfördelning som föräldraförsäkringen innebär. Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, dvs maximalt per dag. Barndagarna fördelas till vardera föräldern, men kan överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna kan också om föräldrarna såönskar överlåtas till annan fysisk person som föräldrarna väljer, eller till juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Barndagarna kan tas ut som en plats inom offentligt finansierad barnomsorg nyttjas på deltid, men inte om platsen nyttjas på heltid. Med deltid avses maximalt , för ensamboende enskild vårdnadshavare dock maximalt . Barndagar kan sparas tills barnet fyllt men inte tas ut som föräldrapenningdagar tas ut. Vid adoption kan barndagar tas ut när barnet varit hos sina nya föräldrar . Barndagsbeloppen utgör skattepliktig inkomst och är således pensionsgrundande. Möjligheter och effekter med barndagarna Föräldrarna ges stor beslutsmakt över stödet. De kan själva välja ersättningsnivå beroende på de tar ut barndagarna. Det blir möjligt för både ensamstående och sammanboende att korta arbetstiden även efter föräldraförsäkringen och kombinera uttag av barndagar med barnomsorg. Det blir möjligt för båda föräldrarna och för en ensamstående förälder att förlänga tiden hemma med barnet. Det blir möjligt att anlita någon annan för barnomsorgen: privat föräldrakooperativ, grannar, mor- eller farföräldrar eller barnomsorg på den egna arbetsplatsen. Många nya alternativ kommer att kunna växa fram utifrån hela familjens önskemål. Barndagarna utgår med samma totalbelopp per barn, vilket gör att den skeva resursfördelningen i föräldraförsäkringen inte permanentas. Barndagar kan sparas och användas som kontaktdagar under barnets skolår. 7.4.4Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen Den införda maxtaxan har inte bidragit till att uppfylla våra krav på valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen. Resursförstärkningen går enbart till dem som väljer den kommunalt finansierade barnomsorgen, och de som hade högst inkomster vann mest på reformen. Därmed bidrog reformen varken till ökad valfrihet eller ökad rättvisa. Kvaliteten i barnomsorgen har också urholkats i takt med en ökad efterfrågan på dagisplatser. Föräldrarna får med Socialdemokraternas politik allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn.Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till barnomsorg omfattar alla barn: Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. I skollagen bör därför införas en skyldighet för kommunerna att ge ett ekonomiskt stöd per barn till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som motsvarar de kostnader som kommunen själv har per barn i motsvarande verksamheter. Föräldrar ska också kunna välja att själva ordna med barnomsorgen under förskoleåren. Kommunerna ska därför även ha en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. förslag till reformerad familjepolitik kan sammanfattas med följande förslag: Garantinivån i föräldraförsäkringen bör höjas till per dag. Fördubblat barnbidrag för alla och beskattat för att öka den fördelningsmässiga träffsäkerheten. För varje barn som fyller tilldelas föräldrarna . Varje barndag är värd . Dagarna kan användas flexibelt i tiden. Upp till fyra barndagsbelopp kan tas ut per veckodag, men även delar av ett barndagsbelopp kan tas ut. Föräldrarna bestämmer själva hur de vill fördela barndagarna över tiden, och mellan varandra. Barndagarna kan även överlåtas till en annan fysisk person som föräldrarna väljer. Kommunerna ges en skyldighet att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller för friskolor. Kommunerna ges också en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. Bostadsbidraget bör stärkas för att förbättra för de ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna. anser att socialförsäkringssystemen ska bygga på de inkomster man faktiskt har haft och betalat avgifter på. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör därför beräknas som genomsnittet av de senaste tvåårens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. Studier ska dock räknas som överhoppningsbar tid för den som har haft förvärvsinkomster innan studierna påbörjades. En viss höjning av maxtaxan föreslås. Intäkterna från höjningen går oavkortat till att förstärka kvaliteten inom barnomsorgen genom minskade barngrupper m.m. Till följd av barndagarna som träder in när barnet fyller , och de kraftiga förbättringarna av föräldraförsäkringen, kan i föräldraförsäkringen liksom de dras in. Detta bidrar till att finansiera ovanstående reformer. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av de generella skattesänkningar som prioriterar för inkomsttagare genom en höjning av grundavdraget, genom skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare samt genom det förvärvsavdrag som också prioriteras. En mycket stor del av den slopade fastighetsskatt som föreslår kommer också barnfamiljerna till del eftersom en så stor andel av barnfamiljerna bor i småhus. Socialdemokraternas okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växande vårdköerna. Dessutom har pensionerna släpat efter i värdeutveckling. Inriktningen för ska därför vara att först förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna och därefter förbättra värdet av samtliga pensioner genom sänkt skatt. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna ska få en särskild ekonomisk förstärkning genom att garantipensionen och den övergångsvisa garantipensionen höjs med , eller . Garantipensionen finansieras helt över statsbudgeten och påverkar således inte det nya pensionssystemet i övrigt. Alla pensionärer ska få sänkt skatt. trädde det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än tidigare folkpension och pensionstillskott men beskattad i det ordinarie skattesystemet. Vi anser att ett särskilt, men mycket enkelt utformat, högre grundavdrag bör återinföras för ålderspensionärer. Denna grundavdragshöjning ska enbart gälla vid beskattning och motsvara en skattesänkning på , eller . Detta åstadkoms genom att till det nuvarande grundavdraget addera vid beskattningen av ålderspensioner. Kommunerna ska kompenseras för skattebortfallet i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. Halva grundavdragshöjningen sker 2006 och hela . Inkomstprövningen av bostadstillägget ska inte innehålla fritidsfastigheter. 7.6Vården, omsorgen och utbildningsväsendet anser att kommunsektorn i det korta perspektivet bör tillföras resurser från staten för att kunna uppnå en bättre kvalitet i vården och omsorgen. Vi välkomnar därför de generella ökningar som förslås i vårpropositionen. Tillskotten innebär att Socialdemokraterna delvis har tillmötesgått de krav länge drivit. Inte desto mindre är behoven skriande inom psykiatrin och missbrukarvården. Där behövs extra satsningar. Likaså behöver utbildningen av äldreomsorgspersonalen stärkas. förslår därför att särskilda riktade satsningar görs på dessa områden. I ett längre perspektiv är det emellertid enbart en arbetsledd ökad ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn de ekonomiska förutsättningar som kommer att krävas. Därför är en bättre tillväxtpolitik ett så centralt inslag i den kristdemokratiska ekonomiska politiken. Vi föreslår att kommuner och landsting ska få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Dessutom frigörs Socialdemokraternas sysselsättningsstöd vilket beskrivs närmare i kapitel 9. En särskild vårdgarantisatsning föreslås gemensamt med de övriga borgerliga partierna. Det måste bli mer attraktivt att studera vidare efter . Studiebidragen bör därför höjas för gymnasiestuderande. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas och det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande slopas. Den som har extrainkomster ska inte straffas för detta genom studiemedelssystemet De skenande ohälsotalen och bristen på en fungerande rehabilitering är ett akut problem, såväl mänskligt som offentlig finansiellt. anser därför att en helt ny rehabiliteringsförsäkring måste införas, i huvudsak enligt den modell som föreslagits i rehabiliteringsutredningen (SOU 2000:78). föreslår att ca anslås till denna reform för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Denna reform ska sedan byggas ut ytterligare . har tillsammans med de andra partierna i presenterat en ny forskningssatsning. samlade politik och bedömning vad gäller kommunsektorns resurs-, och reformbehov presenteras mer utförligt i avsnitt 9. Tabell 9.3 inriktning för en bättre vård, omsorg och utbildning. Förändringar i förhållande till regeringens förslag. Studiebidrag /mån, 10 mån. Från 1/7 2007 25:2 Höjda studiemedel i högskoleutbildningen. Från 1/7 2007 Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande högskolestudenter 25:3 Studiemedelsräntor tfa ökade låneutbet. Nya och förstärkta anslag Nationell vårdgaranti (netto) Nytt anslag: Forskning kring palliativ vård Nytt anslag: Förebyggande folkhälsoåtg. Nytt anslag: Psykiatrisatsning 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsväsendet . De tillskott som Socialdemokraterna nu föreslår räcker knappt till att rätta till tidigare års försummelser. anser att rättsväsendet måste stärkas, framför allt måste antalet anställda poliser öka. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Vårt mål är att senast till 2008 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 19 000. anslår mer än regeringen både 2006 och 2007 för detta ändamål. Åklagarväsendet behöver stärkas.