mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — I stället fjärmar vi oss från målet med, enligt budgetpropositionen, år och nästa. Om Socialdemokraternas allt överskuggande uppgift är att minska arbetslösheten borde man inte nöja sig med huvudsakligen tillfälliga sysselsättningsåtgärder. En sådan politik ter sig mer lämpad om den allt överskuggande uppgiften är att behålla makten. Vad gör då regeringen konkret för att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till enligt finansplanen 2006? Ett sysselsättningspaket på 55000 platser har föreslagits. Av dessa är 20000 s k plusjobb, 13000 praktikplatser och 10000 utbildningsvikariat inom vård och omsorg. Omkring 30000 kan lätt komma att medföra utträngningseffekter så att andra blir arbetslösa färre får riktiga jobb. gör ingenting för näringslivet Under avsnittet om detta sysselsättningspaket finns i finansplanen rubriken i näringslivet Det är något vi kristdemokrater skulle ha bejakat om det inte var så att här knappast finns ett enda förslag som verkligen kan ge sådana jobb. Här finns visserligen en ettårig nedsättning av arbetsgivaravgiften för de s k soloföretag som vill anställa en person till. Men om det bara skall gälla under valår så blir nog incitamentet alltför svagt för att få effekt. Den förbättrade fåmansföretagsbeskattningen ( de s.k. 3:12-reglerna) kommer uppenbarligen att få effekt först på och även då vara otillräckliga. Regeringens skattesänkningar för tjänsteinkomster kompensation för allmänna pensionsavgiften med och ett grundavdrag 2,5 miljarder är, som ser saken, välkomna som skattelindringar men även som sådana otillräckliga. går betydligt längre vilket snart kommer att framgå. Hur finansierar regeringen sin tillfälliga jobbsatsning? Med statlig upplåning i storleksordningen plus en extra skatteinkomst på ett tiotal miljarder kronor under vardera från den extraupplösning av periodiseringsfonderna som bolagen frivilligt genomför därför att regeringsmajoriteten beslutat räntebelägga fonderna. Enligt är det oansvarigt att i den utsträckning som regeringen gör öka på statens lånebörda under högkonjunktur. Att bolagen nu förmås lösa upp fonderna betyder att deras expansionsmöjligheter försämras vilket drabbar oss alla längre fram. En kraftfull politik för mindre energi En av de kraftfullaste och dyrbaraste åtgärder som regeringen genomdrivit är stängningen av det enligt myndigheterna säkra och enligt expertisen lönsamma kärnkraftverket . I budgeten nära nog fördubblar man effektskatten på kärnkraften. Genom att belasta kärnkraften med ytterligare i produktionsskatt ser det ut som om regeringen och deras energipolitiska stödpartier vill påskynda avvecklingen av kärnkraften. Kanske är det så men mot det strider uppgifter om att regeringen ämnar godkänna effekthöjningar kvarvarande reaktorer så att man mer än väl kompenserar för nedläggningen av . Effekthöjningarna ter sig dock mindre lönsamma efter skattehöjningen Också vattenkraftskatten (utformad som en fastighetsskatt) höjs med ett par miljarder kronor . Därtill kommer att energiskatten för hushållen höjs för att ta in ytterligare . Den senare skattehöjningen har avvisat. Höjningarna på vattenkraft och kärnkraft accepteras i väntan på att utarbetar ett gemensamt alternativ för att säkerställa den nu hotade tillförseln av el till industrier och hushåll. Hög tid för ny giv Lika lite som kraftföretagen hinner ersätta med vindkraft lika litet hinner med den politik som förs hitta nya jobb i stället för dem som lämnar oss i allt snabbare takt. Är det inte dags att prova andra recept? har sådana och det har också . Det kristdemokratiska alternativet till regeringens ekonomiska politik innehåller reformförslag för att stötta inte minst de mindre bemedlade barnfamiljerna. Dit hör fördubblade, men beskattade, barnbidrag. Men här finns framför allt ett batteri av åtgärder för att skapa både utbud och efterfrågan på arbetskraft, för nu gäller det jobben. 3.3Reformpolitik för fler jobb I det ovanstående har vi skisserat de ekonomisk-politiska huvudproblem som står inför. Vi har granskat vad regeringen lovat vad gäller arbetslöshetsbekämpning och sysselsättning och vad den och dess stödpartier levererat. Vi har tagit upp de åtgärder man nu föreslår för att bemästra de akuta problemen på arbetsmarknaden och snygga till statistiken för den öppna arbetslösheten under det valår som stundar. Det är nu dags att sammanfatta den alternativa politik som föreslår som ett alternativ till regeringens förslag. När det gäller de centrala frågorna kring sysselsättning och tillväxt har de fyra partierna i kommit överens om förslag som vi för fram i full enighet. I denna motion lägger fram riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken som därför i hög grad bygger på gemensamma åtaganden. I några viktiga hänseenden för fram en politik som vi ännu söker gehör för inom . Dit hör frågor som kommunalt vårdnadsbidrag, avskaffad statlig fastighetsskatt, sänkt skatt på drivmedel men också en avveckling av värnskatten som andra allianspartier tyvärr skjutit alltför långt in . Sammantaget kan vi hävda att denna vår politik är ägnad att långt bättre än vänsterkartellens tackla de problem står inför. och alliansens ekonomiska politik är att genom en reformpolitik för framför allt fler varaktiga jobb och ökat företagande skapa en bättre välfärdsutveckling. Vi vill se en utveckling som bryter trettioåriga period av eftersläpning och bristande växtkraft. Detta åstadkoms genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Alliansen satsar på att både stimulera utbud och efterfrågan på arbetskraft och lägger i denna motion fram förslag till en stor inkomstskattereform. Vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster som vi kallar jobbavdrag. Reformen genomförs i två etapper till en statsfinansiell kostnad om för det första steget och för det andra. Finansieringen av det första steget redovisas i denna motion. Som närmare beskrivs i avsnitt 8 är detta en stor skattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Genomfört kommer detta förslag att göra det mer lönsamt att arbeta men också mer lönsamt att går från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Inkomstskatteförslaget är framför allt utbudsstimulerande men kan genom ökad köpkraft hos många människor i förlängningen också stimulera efterfrågan på arbetskraft. Enligt erfarenheter från liknande skattereformer i bl.a. är denna typ av breda skattesänkningar ett effektivt sätt att skapa nya jobb. Bland finansieringsåtgärderna märks vårt förslag att införa en finsk trafikförsäkringsmodell som innebär att försäkringsbolagen via höjd trafikförsäkring får stå för sjuk- och sjuklönekostnader i samband med olyckor i trafiken. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Förslaget innebär att statens kostnader för befintliga trafikskador minskar med 0,8 miljarder , samt att en premieintäkt på tillkommer på statens inkomstsida. Sammanlagt förbättras statens finansiella sparande med . Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartjobb. Totalt sett handlar det om besparingar i storleksordningen . Förslagen beskrivs utförligt i motionens kapitel 9. Också efterfrågan på arbetskraft stimuleras Medan inkomstskattereformen i huvudsak är utbudsstimulerande finns också förslag hur efterfrågan på arbetskraft skall uppmuntras. föreslår exempelvis att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen skall gälla som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Ungdomar i åldrarna som varit arbetslösa skall omfattas av nystartjobben. Enligt våra bedömningar kan reformen generera 50000 arbeten. I budgetmotionen avsätter vi för . Alliansen står bakom ett gammalt kristdemokratiskt förslag om skattereduktion för hushållstjänster (). Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Hushållen får köpa hushållstjänster enligt de föreslagna reglerna till maximalt . Den maximala skattereduktionen kan alltså uppgå till . Liknade förslag har ivrigt understötts av exempelvis HSB. stimulerar efterfrågan på arbetskraft ytterligare genom ett genomgripande förslag enligt vilket arbetsgivare i näringslivet som nyanställer för varje nyanställd endast skulle betala pensionsavgift och slippa övriga arbetsgivaravgifter . Denna förmån skulle avtrappas . som ökar sin arbetsstyrka skulle komma i fråga. Kostnaden blir betydande när reformen är fullt genomförd men sysselsättningseffekterna kan bli mycket goda. Till de förslag som Alliansen enats om hör en halvering av förmögenhetsskatten från 1,5procent till . Skatten föreslås avvecklad under nästa mandatperiod vilket kan få stor effekt för svensk ekonomi då svenskar placerat många utomlands i stor utsträckning för att slippa förmögenhetsskatten. I stället för fortsatt utflöde kan man räkna med ett stort inflöde av riskvilligt kapital till vårt land. inför ett riskkapitalavdrag för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Vi kräver också att företagens sjuklöneansvar skall avvecklas efter . För god och uthållig tillväxt krävs också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. En kraftig ökad satsning på forskning har presenterats i gemensamma förslag från partierna i . vill lägga grunden för en politik som ger förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på i genomsnitt . Tillväxten bör i så stor utsträckning som möjligt åstadkommas genom att fler kommer i arbete och att det totala antalet arbetade timmar därmed ökar. Alliansens och ovan nämnda reformförslag är ägnade att åstadkomma detta, som är så nödvändigt om vi skall klara utmaningarna med bl.a. en åldrande befolkning. Det måste löna sig att Det måste vara mödan värt att starta och driva företag. Det måste vara lönt att arbeta mer. Det måste löna sig bättre med utbildning. Det handlar också om att öka människors möjligheter att påverka och känna trygghet i sin vardag: Att få tiden att räcka till också för barnen, att kunna leva på sin lön och slippa bidragsberoende, att kunna påverka sin arbetssituation, att känna att man behövs, att sjukvården fungerar när man behöver den, att man får det självklara förtroendet och rätten att välja barnomsorg, skola eller äldreomsorg efter egna önskemål. Inriktningen för vår ekonomiska politik är därför också att kraftsamla på de områden vi anser måste prioriteras högre. Som framgått anser vi att det centrala i det läge nu befinner sig i är jobben. Fler jobb, tryggare jobb och fler företag som kan erbjuda jobb. Det är här vi måste sätta in all möjlig kraft om vi också skall kunna nå andra viktiga mål; bättre vård, skola och omsorg, ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer. Krafttag måste tas för att råda bot på den rekordhöga sjukfrånvaron och det ökande antalet förtidspensioneringar. Det bör ske genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som redan från början sätter individens rehabiliteringsbehov i centrum. Företagsklimatet måste förbättras liksom infrastrukturen och bostadspolitiken. Konkurrensen måste stärkas. Polisen och övriga rättsväsendet måste ges avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. 3.4Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det överordnade målet för den ekonomiska politiken är att ge människorna en till alla delar god livsmiljö (se avsnitt 6.1.1). Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast så kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. Inom ramen för detta synsätt är vår inriktning för den ekonomiska politiken att lägga grunden för att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone i genomsnitt. För att möjliggöra detta tillväxtmål krävs en politik som: slår vakt om statsfinansiell stabilitet genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld. Därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet, skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem, en reformerad lönebildning samt krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar, skapar goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna, ökar valfriheten och säkra både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron, förbättrar den inhemska konkurrensen, bland annat i offentlig tjänsteproduktion och byggsektorn. inriktning för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken framgår i kapitel 7, 8 och 9. anger sex politik- och budgetområden som är prioriterade i den ekonomiska politiken. På samtliga dessa områden krävs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat med en fungerande infrastruktur och bostadsbyggande. Det gäller skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare där den ovan nämnda skattereformen utgör spjutspetsen i Alliansens och politik. I den ingår för vår del en avveckling av den s.k. värnskatten som i praktiken fungerar som en straffskatt på högre utbildning. Vi värnar om och stöder också valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan, samt ett återupprättat rättssamhälle. Bland satsningarna på en bättre vård och omsorg är en kraftigt förbättrad rehabiliteringsförsäkring och andra åtgärder mot ohälsoutvecklingen av central betydelse. Den socialdemokratiska regeringens politik på dessa områden är utpräglat bristfällig eller direkt felaktig. I kapitel 8 presenteras inriktningen för politik på dessa politikområden i sammandrag. Samtliga förslag är fullt ut finansierade genom omprioriteringar inom statsbudgeten, såväl på utgifts- som på inkomstsidan. Den uppdatering och framskrivning som normalt görs i förhållande till våra förslag i föregående budgetmotion har fått en annan utformning genom att de i långa stycken sammanfaller med vad som överenskommits inom ramen för och som ovan redovisats i sina huvuddrag. Här nedan följer några för prioriterade områden som alltså inte helt eller inte alls sammanfaller med förslag som Alliansen enats om. Arbete måste löna sig bättre En ledande princip bakom Alliansens inkomstskatteförslag, som riktar sig till låg- och medelinkomsttagare, är att den skall stimulera till arbete. Oavsett om man går från bidrag till arbete eller från deltid till heltid så skall nettot för den enskilde vara en rejäl slant i lönekuvertet efter skatt. Skatteförslaget påverkar inte marginalskatterna i höga inkomstlägen. Men dessa är inte bortglömda. håller också fast vid att det skall vara lönande för den enskilde att vidareutbilda sig och anstränga sig extra. Därför är vår ambition att under loppet av nästa mandatperiod fasa ut den s.k. värnskatten helt och hållet. Vi inleder i vårt förslag den utfasningen år 2 och 3. Rättsväsendet måste stärkas ytterligare anser att ytterligare satsningar måste göras på rättsväsendet och anvisar en dryg miljard kronor mer än regeringen. 500 miljoner av dessa pengar skall gå till att förstärka polisen och 300 till kriminalvården. familjepolitik är inriktad på att skapa valfrihet i barnomsorgen varför vi föreslår införandet av ett kommunalt vårdnadsbidrag. I stället för den höjning av barnbidraget på och flerbarnstillägg för andra barnet som Socialdemokraterna föreslagit vill införa ett dubblerat men beskattat barnbidrag som gynnar familjer med låga inkomster mer. föreslår att fastighetsskatten avskaffas och ersätts med en avgift på högst för småhus och motsvarande 900kronor för lägenheter. Vi föreslår vidare att reformen delfinansieras genom att reavinstskatten vid försäljning av en bostad höjs från på vinsten. Vi slopar inte uppskovsreglerna i reavinstbeskattningen men menar att det är rimligt att hälften av dem tas fram till beskattning även om man köper en annan och dyrare bostad. Uppskovsbeloppen har blivit gigantiska och uppgår till . De växer med . Ett viktigt skäl till de senast nämnda förslagen är att ett borttagande av fastighetsskatten oaktat avgiften för kommunens kostnader i annat fall på sina håll skulle leda till snabba värdestegringar på småhus och bostadsrätter. Sänkt skatt på drivmedel I medvetande om att oljan är en ändlig naturresurs förordar en politik som stimulerar framtagandet av alternativa bränslen inte enbart för morgondagens utan för dagens bilar. Men det finns inga fysiska möjligheter att ställa om över eller ens som någon minister givit uttryck för göra landet oberoende av olja . Många människor är helt beroende av bilen för sin försörjning och för ett socialt liv i ett samhälle som vårt. När priserna rakar i höjden på det sätt som de gjort på den internationella marknaden för både råolja och bensin är det önskvärt att dämpa prisuppgången för att på rimliga villkor klara en omställning. Då två tredjedelar av bensinpriset utgörs av energiskatt och moms menar vi att det är orimligt att höjda världsmarknadspriser genom momsen skall spä på prischocken för konsumenterna. Vi föreslår därför en nyordning som innebär att momssatsen på bensin, diesel, E 85 och biogas sänks från 25 till 12procent. Det skulle i skrivande stund förbilliga bensinen med per liter. Kostnaden på är finansierad i budgetmotion. Trots draghjälp från en god internationell konjunktur under större delen av sitt elvaåriga regeringsinnehav är resultatet för den socialdemokratiska regeringen svagt på viktiga välfärdsområden. Utvecklingen har till och med gått åt fel håll för sjukvården, skolan, tillväxtpolitiken, barnomsorgen, företagandet, rättsväsendet samt den totala arbetslösheten och sjukfrånvaron. Siffrorna i statistiken talar sitt tydliga språk. I det följande redovisas kortfattat utvecklingen för perioden 19942004 på de nämnda områdena som det finns slutgiltig statistik för. I vissa fall finns endast statistik fram . 4.1Elva förlorade år för sjukvården Antalet vårdplatser i har minskat med 18205 . Det motsvarar en minskning med . Se diagram 4.1. På är det naturligt att det till följd av nya behandlingsmetoder och bättre läkemedel inte behövs lika många vårdplatser som . Detta återspeglas i att medelvårdtiden har sjunkit. Men den mycket kraftiga minskningen av antalet vårdplatser kan inte tillnärmelsevis uppvägas av sådana faktorer. En minskning av antalet vårdplatser innebär, allt annat lika, att den totala produktiviteten måste öka för att samma standard ska behållas. Produktivitetsutvecklingen har knappast varit så positiv . Vi vet också att antalet patienter inte har minskat i denna takt. Snarare kan resultatet av platsneddragningarna avläsas i de vårdköer som finns runtom i landet. Antalet landstingsanställda, undersköterskor och vårdbiträden m.fl., har minskat med över 19500 . Den minskningen uppvägs inte av att antalet läkare och sjuksköterskor ökat något . De har andra uppgifter. Diagram 4.1 Antal vårdplatser i 19942003 Källa: Statistisk årsbok 2002 och 2004. Minskningen av det totala antalet vårdplatser gäller också den landstingsdrivna psykiatrin. Där är minskningen ännu större. Antalet platser har mer än halverats, från 9797 platser till 4606 platser , en minskning . Se diagram 4.2. Diagram 4.2 Antal vårdplatser inom landstingsdriven psykiatri 1994 till 2003 Anm.: Psykiatrireformen trädde i kraft . Antalet vårdplatser per 1 000 invånare är mycket lågt i vid en internationell jämförelse. har denna andel minskat från 3 platser till 2,4. , ett land som ekonomiskt ligger långt efter , har mer än dubbelt så många platser 6,3 per 1 000 invånare. Enligt senaste statistik (2003) är det bara och bland medlemsländerna som har en lägre andel vårdplatser i korttidsvården per 1 000 invånare än . Se diagram 4.3. Diagram 4.3 Antal vårdplatser i korttidsvård (akutplatser) per 1 000 invånare i 24 Källa: , Health at a Glance. 4.2Elva förlorade år för skolan Mer än var fjärde elev i uppnår inte kunskapsmålen. Andelen underkända elever har ökat sedan det nya betygssystemet infördes, även om en marginell minskning kunnat noteras . Även i det tidigare betygssystemet försämrades resultaten . Diagram 4.4 Andel underkända elever Anm.: Statistiken avser elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg /941996/97, och elever som ej nått målen av de som fått eller skulle ha fått mål- eller kunskapsrelaterade betyg 1997/982002/03. Om man betraktar andelen elever som saknar ämnesbetyg eller slutbetyg i högst ett ämne, eller som i det nya systemet inte fått mål- eller kunskapsrelaterade slutbetyg i ett ämne, är utvecklingen entydigt negativ . Se diagram 4.5 nedan. Diagram 4.5 Andel elever som saknar slutbetyg i ett ämne Den svenska skolan är därtill en av de stökigaste i världen, enligt undersökningar. Den svenska skolan hamnade senast på 26:e plats bland de 30 . Vidare har antalet lärare per 100 elever minskat från 8,3 /94 till 8,0 /05. 4.3Elva förlorade år för tillväxtpolitiken Om hade hängt med i tillväxttakten i , skulle vår BNP vara ca högre, och skatteintäkterna högre även med sänkta skattesatser. Om hängt med i tillväxt skulle vår BNP vara , eller , högre. Se diagram 4.6. Diagram 4.6 eftersläpning i BNP-tillväxt Källa: , SCB 2005 och egna beräkningar. Ett ytterligare tecken på Socialdemokraternas misslyckande när det gäller tillväxtpolitiken är att från en 13:e plats i välfärdsliga 1994, halkat ner till en 14:e plats enligt senast tillgänglig statistik (). Det är också värt att notera att det stora raset i välfärdsligan var det som följde släpphänta ekonomiska politik1. Det största fallet var det som Socialdemokraterna lämnade över . föll från en sjunde till en 13:e plats i välfärdsligan. Under den borgerliga regeringsperioden 19921994 bromsades det kraftiga fallet upp, och Sverige sjönk inte lägre än 14:e plats trots de dåliga yttre förutsättningarna. hade utvecklingen vänts och steg till en 13:e plats. Det är också värt att notera att de revideringar som gjorts av och andra länders statistik, visar att fallet i den svenska ekonomin inte var fullt så kraftigt som den äldre statistiken visat. Den internationella konjunkturen har större delen av varit gynnsam för svensk ekonomi. Ändå har vi inte tagit igen något av det vi tidigare förlorat, utan ligger kvar på en 1314:e plats när alla 30 rankas. Ett litet land som bör inte i första hand jämföra sig med stora ekonomier som t.ex. , , och . Om jämförs med de mindre (OECD23 där de sju största länderna inte ingår) framgår det att vi halkat efter trendmässigt , och att vi kommer att fortsätta att göra det. Se diagram 4.7. Diagram 4.7 BNP-tillväxt 19942005 relativt de mindre (OECD23) Källa: , . Anm.: är prognoser. För del är prognosen den som regeringen räknade med i budgetpropositionen . 4.4Elva förlorade år för barnomsorgen Barngrupperna på dagis har ökat med i genomsnitt två barn per grupp, från 1993/94 till 2004. Det motsvarar en ökning . Men så många som vart fjärde barn finns nu i en grupp med 20 barn eller fler. Sedan maxtaxan införts har trycket på förskolan ökat ytterligare, vilket på många håll leder till allt större grupper. av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat centralstyrningen och försämrat kvaliteten genom den ensidiga satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 4.8 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan