mot · GT02MJ519 · 2005-10-04 00:00:00 — Grunden för en liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik är en aktiv näringspolitik med tydligt företagarperspektiv. anser att det skall vara miljömässigt hållbara verksamheter där produktion och tjänster styrs av konsumenternas efterfrågan.Folkpartiet anser det väsentligt att inom EU verka för en snabbt avreglerad marknad och frihandel samt en rättvis handelspolitik gentemot tredje världen. anser att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och stöd snabbt bör tas bort. anser det djupt olyckligt att låsa EU:s gemensamma jordbruksbudget på en så hög nivå och . Detta bör den med kraft driva på för att uppnå en förändring på EU-nivå. anser att ekologiskt och miljömässigt hållbar konventionell odling kompletterar varandra. De miljömässiga satsningar som görs vid konventionell odling bör uppmärksammas, eftersom de insatserna har stor betydelse för att nå miljömålen. anser att det är viktigt att klargöra fosforns respektive kvävets påverkan för att med beslutsamhet kunna samlas kring rätt framtida åtgärder. Det är också viktigt att se vad resultatet av halvtidsöversynen av EU:s jordbrukspolitik (MTR) haft för påverkan på övergödningsproblematiken. Med en 10-procentig minskning av spannmålsarealen samt en motsvarande ökning av vall torde läckaget ha minskat. Detta bör dock analyseras ordentligt samt ligga till underlag för ytterligare åtgärder. anser det väsentligt att minska växthuseffekten. Stimulanserna för förnybara drivmedel är även viktiga för de areella näringarna. Vi anser att man skall kräva en inblandning av förnybara drivmedel i samband med dieselskattenedsättningar för jordbruket. anser att det behövs ett samlat grepp inom myndigheter och verk med ansvar för de areella näringarna. I (Verket för landsbygden och de areella näringarna) skall alla frågor som hör till näringsdelen av jord, skog och fiske ingå. anser att en grundlig analys krävs för att bedöma hur skogens resurser framöver skall tillvaratas på bästa sätt. anser att områdesskydd är viktigt för att värna den biologiska mångfalden och säkerställa skydd av unika biotoper. anser att en ökad smidighet och flexibilitet skall råda vid inrättande av reservatsbildning, naturvårdsavtal och biotopskydd. Det svenska fisket har en framtid och får inte slås sönder av oförutsägbara beslut. Vad som istället krävs är långsiktighet i regelverken som ger framförhållning, så att yrkesfisket, med tyngdpunkt på det småskaliga, under ordnade former kan anpassas till ett långsiktigt möjligt fångstuttag. Förädlings- och beredningsindustrin har stor betydelse för flera kustsamhällen. Det är viktigt att också denna industri kan ges möjlighet till en långsiktigare planering. anser att det skall vara möjligt att överlåta handredskapsfiskerätten till fiskevårdsområdesföreningar. Jordbrukspolitik i ett globalt perspektiv7 Jordbrukspolitik i ett europeiskt perspektiv7 Jordbrukspolitik i ett svenskt perspektiv8 Verka för ett internationellt gott djurskydd11 De areella näringarnas betydelse för landsbygdsutvecklingen14 Jordbrukspolitiken en del av landsbygdspolitiken15 Skogen som energi- och råvarukälla18 Skogens sociala och kulturella värden18 Åtgärder vid föryngring av skog samt betesskador av klövvilt19 Röjning och gallring av skog20 Hänsyn till rennäringens intressen20 Areella näringar och miljöpolitiken25 Areella näringar och klimat/energipolitiken27 Forskning inom de areella näringarna28 , förädling och genteknik inom de areella näringarna29 Jämställdhet i de areella näringarna30 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens ansvar att vara pådrivande i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hållbarhetscertifiering/miljöcertifiering av jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säsongsarbete samt förenklade regelverk för arbetskraftsinvandring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s mjölksubventioner till skolor bör upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordningsansvaret i internationella organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklingar och återkopplingar av avrapporteringar till EU angående djurskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minimera tiden för slakttransporter och om borttagande av exportbidrag för levande djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hårdare skall driva ett förbud inom EU mot tvångsmatning av djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssäkring av hästbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en allsidig spegling av veterinärorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av adekvat utbildning för samtliga djurskyddsinspektörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nu är av stor vikt att regeringen skyndsamt genomför de åtgärder som krävs för att få ett väl fungerande djursjukdataregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall följa utvecklingen och vara öppet för att prova växtnäringsbalanssystem på ett antal försöksgårdar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning och långsiktiga incitament för att möjliggöra övergång till förnybara drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fortsatta sänkningen av dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner bara skall gälla om man använder diesel med inblandning av förnybart drivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om varje skogsägares ansvar för och egenintresse av att sköta sitt skogsföretag för långsiktig god marknadsekonomisk tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogens potential som energi- och råvarukälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett nationellt skogsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till ett digitalt register som visar var fornlämningar finns.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förlängning av preskriptionstiden för olaglig skogsavverkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är angeläget att markfrågan och andra frågor kopplade till rennäringen får en snar lösning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör göra en översyn över den skogliga utbildningen för att säkra och möta framtida behov inom skogsområdet samt att säkra finansieringen av starka svenska forskningsinstitutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utförsäljas samt att fram till försäljning sker skall ligga i framkant vad gäller miljöåtaganden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att förbättra havsmiljön så att livet på havsbotten och kustvattnen skall kunna fungera som reproduktionsområden för fisken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av en långsiktighet i regelverken som ger framförhållning, så att yrkesfisket, med tyngdpunkt på det småskaliga, under ordnade former kan anpassas till ett långsiktigt möjligt fångstuttag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av förädlings- och beredningsindustrin för bevarande och utveckling av levande kustsamhällen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall bli möjligt att överlåta rätten till handredskapsfiske till fiskevårdsområdesföreningar även i skärgården och längs kusten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av fisketurismen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändighen av att se MTR:s påverkan på övergödningsproblematiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stormen övergödningseffekter , inte minst för , bör uppmärksammas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillvarata den kraft och kunskap som finns i många organisationer och nätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilliga avsättningar, biotopskydd, naturvårdsavtal samt naturreservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klargöra SLU:s sektorsansvar i budgeten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Formas ansvar för livsmedelsforskningen och en översyn av rådsforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig lagstiftning om avel och förädling som är teknikneutral. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frågan om samexistens och skadestånd till konventionella odlare och ekoodlare. 1Yrkande 3 hänvisat till SfU. 2Yrkande 15 hänvisat till SkU. 3Yrkande 19 hänvisat till KrU. 4Yrkandena 23, 26 och 28 hänvisade till NU. Grunden för den liberala jordbruks-, skogs- och fiskepolitiken är en aktiv näringspolitik med ett tydligt småföretagarperspektiv. Våra areella näringar spelar en viktig roll när det gäller samspelet mellan företagande och god miljö. Svenskt jordbruk har jämfört med många andra europeiska länders speciella villkor, vilket ställer ökade krav på näringen, men som också kan leda till konkurrensfördelar . är exempelvis ledande vad gäller god djuromsorg. Vi har kortare odlingssäsong än flera andra länder men också tjälade jordar som minskar behovet av kemisk bekämpning, vilket i sin tur ger bättre livsmedel. Målet för jordbrukspolitiken bör, enligt oss liberaler, vara ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart jordbruk vars produktion styrs av konsumenternas efterfrågan och uppfyller ställda krav på biologisk mångfald, öppna landskap samt ett bevarande av vårt kulturhistoriska arv. Jordbrukarens ställning i miljöarbetet bör stärkas och jordbruksstödet ges en tydligare miljöinriktning där näringen ersätts för sina miljötjänster. glöms de stora fördelarna med ett varierat jordbruk bort. Det småskaliga jordbruket medför i synnerhet miljöeffekter som har positiv inverkan. Jordbrukspolitik i ett globalt perspektiv Ökad handel för tredje världen är det viktigaste bidraget för att nå tillväxt och välståndsökning. En rättvis handelspolitik gentemot tredje världen kräver att i-länderna förändrar sin jordbruks- och handelspolitik. Det är därför av största vikt att WTO:s medlemsländer nu lyckats komma överens om gemensamma principer för reformering av världshandeln. Principerna syftar till att skapa ett marknadsorienterat handelssystem. anser att det är akut att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och bistånd snabbt tas bort. Regeringen bör vara pådrivande så att inte reformarbetet i WTO förhalas. Öppnare och mer rättvis handel är garantin för välfärdsökning och tillväxt inte minst i tredje världen. har alltid slagits för frihandel och gemensamma överenskommelser och anser att regeringen på alla sätt i internationella organ skall arbeta i den riktningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Jordbrukspolitik i ett europeiskt perspektiv har länge drivit kravet på en radikalt förändrad europeisk jordbrukspolitik i riktning mot mindre subventioner och avskaffande av handelshinder. Handelshinder och subventioner drabbar framförallt tredje världen mycket hårt och subventioner kan dessutom medföra en olycklig styrning av försäljning av mindre hälsosamma produkter. Den förändring som EU:s jordbrukspolitik nu står inför är, enligt oss, inte tillräcklig. Den innehåller förvisso steg i rätt riktning men vi liberaler förordar en mer genomgripande reform och en snabbare avreglering. Av EU:s nuvarande budget utgör den gemensamma jordbrukspolitiken , vilket motsvarar ca 400 miljarder/år. Bidraget till från är 8,1 miljarder. Detta beräknas bli 6,6 miljarder . Även om fler länder skall dela på summan anser vi det djupt olyckligt att låsa EU:s gemensamma jordbruksbudget på en så hög nivå och . Den bör med kraft verka för att en förändring inom EU kommer till stånd. Vi delar i stora drag uppfattningen att jordbrukarna inte skall kompenseras för sin produktion utan för de nyttigheter de utför. I EU:s nya system får jordbrukarna vad som skulle kunna kallas ett basinkomststöd. För att erhålla medel måste tvärvillkor vara uppfyllda inom djuromsorgs-, miljö- och livsmedelsområdet. Den nya jordbrukspolitiken innebär också att medel överförs till miljösektorn vilket vi är positiva till. vill lyfta fram vikten av öppna landskap samt biologisk mångfald. EU har gett medlemsländerna möjligheter att inom vissa ramar finna sin modell för utbetalning av ersättningarna. Den nya jordbrukspolitiken har hitintills inte inneburit att man kunnat avveckla handelsstörande stöd till t.ex. medelhavsprodukter, dvs. olivolja, bomull, tobak, humle samt socker, frukt och grönt. måste därför fortsätta att vara pådrivande i dessa frågor. För socker, som är den enda av dessa produkter som direkt berör , är behovet av reform stort. Vår generella utgångspunkt är att tredjevärlden-perspektivet skall finnas med i reformförslaget. Ytterligare reformer av jordbrukspolitiken kommer att krävas för att en genomgripande avreglering av jordbrukspolitiken skall komma till stånd. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkade på i motion 2004/05:MJ508. Jordbrukspolitik i ett svenskt perspektiv Vårt jordbruk och vår livsmedelsproduktion är viktiga för folkhälsa och miljö, då vår överlevnad är beroende av vad naturen och jorden ger. Svensk livsmedelsindustri omsätter 130 miljarder och utgör av BNP. 60 000 personer är heltidssysselsatta och exportvärdet uppgick det gångna året till . Det är viktigt att satsar på utveckling av detta område genom fortsatt forskning. Kostens betydelse för folkhälsan har uppmärksammats alltmer. En miljöanpassad jordbrukspolitik kommer att ha positiva effekter på folkhälsan. En hög kvalitet på våra livsmedel bidrar till en bättre miljö och friskare konsumenter. En god hygien på gårdarna, i slakterierna och inom livsmedelsindustrin har direkt samband med kvaliteten på maten. Det är därför angeläget att frågan om vilka miljöeffekter och miljökostnader som kan kopplas till jordbruket utreds vidare och läggs till grund för en fortsatt reformering av jordbrukspolitiken. Utgångspunkten skall vara och EU:s miljömål samt att särskilt lyfta fram försiktighetsprincipen liksom principen att förorenaren betalar. anser dessutom att gårdar skall kunna hållbarhetscertifieras/miljöcertifieras efter de riktlinjer som man arbetar med i exempelvis Greppa Näringen och Odling i Balans. Detta bör ges regeringen tillkänna. En hållbarhets/miljöcertifiering garanterar ett miljömässigt hållbart brukande och har stort fokus på att minimera kväve och fosforläckage. Denna certifiering skulle kunna användas i marknadsföringssammanhang för lantbruksföretaget men också ställas som krav för LBU-medel vid gårdar belägna nära känsliga och belastade områden. Lantbruksföretagen spelar en viktig roll för jordbrukets utveckling. Den förändring som EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) nu står inför kommer med största sannolikhet också att medföra effekter på våra jordbruksföretag. En mer konkurrensutsatt marknad kräver större förståelse för konsumenternas krav och behov och ökad profilering m.m. Den allra största betydelse för jordbruksföretagaren är dock de nationella regelsystem man omges av. anser att regler och byråkrati för företagarna måste förenklas. Vår tillväxt och vårt välstånd bygger på att företag kan starta och utvecklas. Som företagare har man en uppgift och en drivkraft att söka marknad för sina produkter. Det har blivit allt vanligare att kombinera en småskalig livsmedelsproduktion med jordbruk och turistverksamhet. turistnäring är en av de näringar som har haft en mycket gynnsam utveckling . Turistnäringen är till största del småföretagsbaserad och spelar en mycket viktig roll för generella näringspolitik. Den extremt småföretagsbaserade turistnäringen är en naturlig och viktig del av hela näringspolitik. hade 14,9 miljoner utländska besökare som spenderade nästan inom turistsektorn. Antalet sysselsatta inom turistnäringen i är totalt ca 127 000 personer. turistpolitik utgår ifrån det faktum att en fungerande turistsektor kan ge fler jobb, bättre statliga finanser, ett levande samt en bättre miljö. Det krävs dock en förenkling och ökad flexibilitet av regelverk för att möjliggöra utökade turistsatsningar. Den s.k. ekoturismen är en intressant sektor, som passar väl med tanke på vad vi som turistmål har att erbjuda i form av sjöar och hav, orörd natur, hagmarker, brukade jordar samt stora skogsområden. Fiskets betydelse också ur ett turistperspektiv har en stor potential och kan medverka till en viktig tillväxt för landsbygd och kustsamhällen. Genom förenklingar i regelverk vill vi därför uppmuntra kombinationsverksamheter, t.ex. jordbrukskogsbruk, jordbrukturism, jordbrukoffentlig service, djurhållninghantverk etc. Trädgårdsnäringen utgör en viktig näringspolitisk resurs. Det finns närmare 10 000 företag som specialiserat sig på antingen frilandsodling av potatis, grönsaker, bär, frukt och prydnadsväxter eller växthusodling av grönsaker och prydnadsväxter. Trädgårdsnäringen bidrar till ökad valfriheten för konsumenterna, ökad sysselsättning samt till en levande landsbygd. Problemet för dessa företagare är svårigheter att rekrytera säsongsarbetskraft. Genom ökad arbetskraftsinvandring skulle dessa svårigheter minimeras. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är likaså av stor vikt att förbättra det sociala skyddsnätet för egenföretagare. Socialförsäkringssystemet är t.ex. inte anpassat för de personer som vill kombinera eget företagande med anställning eller studier. Detta är framför allt ett stort problem för de företag som har säsongsbetonad verksamhet, vilket är särskilt vanligt på landsbygden. För att socialförsäkringssystemet skall komma alla till del är det nödvändigt att systemet reformeras. Detta bör ges regeringen tillkänna. Hållbart jordbruk sätter konsumentens intresse högt och producerar bra och säkra varor. Valfrihet bland prisvärda produkter av god kvalitet bör vara en självklar utgångspunkt. har i alla sammanhang lyft in konsumentperspektivet. En av de stora vinsterna med den nya jordbruksreformen är att konsumenternas efterfrågan får större genomslag. Detta genom att produktionen inte längre skall vara bidragsberoende, det är konsumenternas efterfrågan som skall vara styrande. Vi välkomnar detta som vi önskar att enskilda konsumenter samt konsumentorganisationerna tydligare skall ställa krav på produkter framtagna på ett miljömässigt hållbart sätt och med god djuromsorg. Många konsumenter vill också i sina val väga in globala synpunkter och rättvisesynpunkter. Krav på korrekt märkning av flera skäl är därför mycket viktigt såväl för konsumenter som producenter. För att kunna välja krävs tydlig märkning. Konsumenten kan utifrån sina bedömningar därefter avgöra om varan är prisvärd. Märkningen skall förutom korrektheten vara lättbegriplig inte minst med tanke på att många av konsumenterna av olika skäl behöver en enklare typ av information. På en konkurrensutsatt marknad får prisbilden tillsammans med djurhållning, miljö, transport och etik avgöra konsumentens val. Vi anser att konsumentorganisationernas synpunkter vad gäller jordbrukspolitiken i samband med implementeringsarbetet måste beaktas. En utvärdering av den nya jordbrukspolitiken bör göras där fokus riktas på konsumenternas inflytande vad avser livsmedelsfrågor. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkade på i motion 2004/05:MJ508. Kvalitetsaspekter kommer att få större utrymme i CAP. Det kan tolkas som ett förstärkt konsumentperspektiv, vilket välkomnar. anser att konsumentperspektivet skall tillföras som ett nytt mål i CAP. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkade på i motion 2004/05:MJ508. Eftersom av alla sjukdomar kan relateras till vår föda (hjärt, kärl, diabetes, cancer, allergier, matförgiftningar etc.) är det angeläget att hälsoaspekterna och livsmedelssäkerheten får en central roll. Vad gäller dagens fetmadebatt är det angeläget med satsning både på forskning och information samt att skolhälsovården i sin arbetsbeskrivning får till uppgift att belysa dessa frågor. Människans eget ansvar får dock inte underskattas, varför vi tar avstånd från att ha olika skatter på olika sorters mat baserat på hälsoeffekter, t.ex. sockerskatt och fettskatt. I konsekvens med vår uppfattning av subventioner anser vi att EU:s mjölksubventioner till skolor, som dessutom är fettbaserade, bör upphöra. fördjupar sin politik vad gäller konsument- och livsmedelspolitiken i vår motion Livsmedelspolitik på konsumenternas villkor. En god djurhållning grunden i ett välfungerande lantbruk. Grundprincipen för en god djurhållning är enkel: varje individ oavsett djurart måste hållas i ett sådant uppfödningssystem att djuret kan leva på ett sätt så att dess naturliga beteende inte rubbas och så att det därmed får leva ett så värdigt liv som möjligt. Vi liberaler är angelägna att djurskyddsfrågorna prioriteras, så att generellt sett goda djurskydd upprätthålls och utvecklas. Medvetna och välinformerade konsumenter som väger in djurhållningsaspekter i sina val av livsmedel är ett viktigt styrmedel. En dålig djurhållning är inte bara etiskt oförsvarbar utan innebär även en hälsorisk för konsumenten. Användningen av antibiotika i djurhållningen bör även fortsättningsvis vara mycket strikt och återhållsam. anser att den nya djurskyddsmyndigheten också skall ha uppgiften att samordna agerande i internationella organ, exempelvis FN, WTO och inom EU, vad gäller utveckling av djurskyddet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är av största vikt att samverkan mellan olika parter, myndigheter och kommuner gentemot EU utvecklas för att säkerställa ett gott djurskydd. Det finns fortfarande problem främst vad gäller avrapporteringar till EU. Regeringen bör ta ansvar för att hindren vad gäller avrapportering till EU undanröjs samt att återkopplingen från EU förbättras. Detta bör ges regeringen tillkänna. Verka för ett internationellt gott djurskydd har både nationellt och i EU drivit frågan om behovet av ett gott djurskydd samt vikten av säkra livsmedel. Den liberala gruppen i EU ligger exempelvis bakom inrättandet av den nya livsmedelsmyndigheten. Den har också fört en hård kamp för att införa regler som syftar till att minimera långa djurtransporter. anser inte att minskningen av exportsubventionerna för djurtransporter är tillräckliga, vi vill att de avskaffas helt. Vi anser också att slakt skall ske så nära djurens uppfödningsplatser som möjligt. I väntan på att EU-länderna skall nå en överenskommelse i denna fråga bör samtliga medlemsstater som ett första steg kontrollera att EU:s djurskydds- och transportdirektiv följs innan bidrag utbetalas. Detta bör ges regeringen tillkänna. har i olika sammanhang lyft fram tvångsmatning av gås och anka som fortfarande sker i några EU-länder. Det är ett stort djurplågeri och vi anser att hårdare skall driva på för ett förbud inom EU för tvångsmatning av djur. Detta bör ges regeringen tillkänna. Antalet hästar har ökat markant och är nu uppe i ca 300 000. Svensk hästnäring omsätter totalt , den skapar ständigt nya arbetstillfällen och ger stora skatteintäkter. Det är en positiv utveckling både för människan och för möjligheten att hålla landskapet öppet. Det är dock viktigt att en snabbt växande bransch hinner informera och utbilda hästägare och hästskötare samt kvalitetssäkra verksamheterna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Problem med långväga utrikes hästtransporter för slakt bör uppmärksammas.