mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Inom exempelvis livsmedelshandeln rapporterar inte av företagen att priserna sänkts. Hushållens uppfattning om den framtida ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutsikterna är mer dystra. Till detta kommer att hushållens inflationsförväntningar har fallit. Sammantaget gör detta att det finns en risk för en svagare konsumtionsökning än i regeringens prognoser. Regeringens bedömning att sysselsättningen skall stiga vilar i betydande utsträckning på att kommunerna skall anställa fler. Argumentet är att kommunernas ekonomiska situation förbättrats. Regeringens prognos bygger emellertid på att kommunerna inte skall väga in att den förbättring av finanserna som skett bara är tillfällig. Det är svårt att förstå varför tillfälligt starkare finanser skall leda till en varaktigt högre konsumtion och sysselsättning. Dessutom är den finansiella förbättring som skett just ett resultat av att kommunerna inte konsumerat de tillskott som staten tidigare givit. Mot denna bakgrund finns det skäl att tro att den kommunala sysselsättningen blir lägre. Pensionssystemet och pensionsutbetalningarna är avhängiga sysselsättningsutvecklingen. Det finns en risk att den s.k. bromsen i pensionssystemet slår till och gör att pensionerna blir lägre än annars. Redan vid en marginellt sämre sysselsättningsutveckling ökar sannolikheten för lägre pensioner . En ökad osäkerhet om framtida inkomster tenderar till att öka hushållens sparande och minska deras konsumtion. Sammantaget befarar vi att tillväxten och sysselsättningen kan komma att utvecklas svagare än i regeringens prognos. Därför finns det skäl att rikta kritik mot regeringen för att den inte föreslår åtgärder som skapar förutsättningar för en mera varaktig ökning av sysselsättningen. Eftersom de samlade förslagen från regeringen uppgår till 2006 och 2007 påverkar vårpropositionen i huvudsak inte inriktningen på finanspolitiken. Det sker en marginell försvagning av den offentliga sektorns finansiella sparande. Regeringens politik bedöms resultera i ett överskott som motsvarar av BNP, och , 2006 respektive 2007. Därmed kommer det strukturella sparandet, dvs. justerat för konjunkturvariationer, att motsvara 0,9, av BNP. Den kritik som tidigare framförts mot inriktningen på budgetpolitiken kvarstår således. Politiken är anmärkningsvärd i flera avseenden. Det är svårt att värja sig från intrycket att regeringen har övergivit ambitionen att upprätthålla 2 procents överskott i det finansiella sparandet i den offentliga sektorn sett över en konjunkturcykel. Det genomsnittliga överskottet beräknas uppgå till av BNP, och det strukturella sparandet var av BNP. beräknas det strukturella sparandet understiga av BNP i genomsnitt och det faktiska att uppgå till av BNP i genomsnitt. Även när det gäller hanteringen av ramverket för finanspolitiken finns det skäl att återupprepa den kritik som tidigare framförts. Regeringen väljer att inte presentera fleråriga förslag till mål för det finansiella sparandet eller utgiftstaken, vilket minskar tydligheten i finanspolitiken. De ytterst begränsade budgeteringsmarginalerna är därtill anmärkningsvärda. Dessutom innebär regeringens återkommande förskjutningar av utgifter över årsskiften, och framförallt den regelmässiga omklassificeringen av utgifter till skattereduktioner, att regeringen systematiskt och medvetet kringgår tanken med budgetlagen. kan denna typ av bristande disciplin försvaga förtroendet för budgetpolitiken, vilket kan vara allvarligt om ekonomin skulle utsättas för påfrestningar. Till detta kan läggas att underlaget och bedömningarna av vissa utgifter och inkomster är mycket osäkra, exempelvis kostnader för utlokalisering av statliga verk och myndigheter. Totalt rör det sig om cirka 3 000 arbetstillfällen. Utlokaliseringen innebär i sig inte ett enda nytt jobb, utan redan befintliga arbetstillfällen skall flyttas till andra orter från främst . Regeringen har i vårpropositionen 2005 anslagit 2005 och 2006 för dessa kostnader. Den totala kostnaden för myndigheterna, t.ex. lokal-, löne- och flyttkostnader, kan enligt regeringen bedömas först efter att omlokaliseringarna är genomförda. Det innebär bl.a. att varken regeringen eller har kunnat göra en avvägning om pengarna för utlokaliseringen skulle ha kunnat användas på ett annat och eventuellt mer effektivt sätt. Det saknas dessutom en konsekvensbeskrivning av hur utlokaliseringen påverkar den utlokaliserade verksamheten. Regeringen räknar också med stigande intäkter från förmögenhetsskatten. Detta förefaller märkligt mot bakgrund av att arvs- och gåvoskatten slopats, vissa kapitalförsäkringar befriats från förmögenhetsskatt samt att regeringen inte på annat ställe tagit hänsyn till stigande tillgångspriser och taxeringsvärden. 4Moderata riktlinjer för den ekonomiska politiken: En strategi för tillväxt Det övergripande målet för moderat politik för arbete är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare. Ett stort utrymme för individuellt självbestämmande och ett gemensamt ansvarstagande för trygghet åt alla är vår utgångspunkt. Att säkra välståndstillväxten och välfärden förutsätter ett långsiktigt perspektiv. Mot denna bakgrund föreslår vi moderater en samlad strategi. Denna strategi har fyra huvudkomponenter: Det måste löna sig att arbeta. Företagens konkurrenskraft måste förbättras. Den offentliga sektorn måste reformeras och välfärden tryggas. Uthålliga offentliga finanser måste säkras. En lång rad viktiga frågor som ryms inom denna strategi för tillväxt behandlas inte i denna motion. Syftet med denna ekonomiska vårmotion är att ge riktlinjer inför höstens budgetarbete. Vi kommer att fokusera på fem områden där vi presenterar nya riktlinjer för vår politik: (1) en skattepolitik för arbete och andra åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta, (2) en arbetsmarknadspolitik för fler i arbete och åtgärder för att fler skall vilja anställa, (3) en integrationspolitik för arbete, (4) en reformstrategi för att säkra arbetslinjen i bidragssystemen och (5) en samlad politik för trygghet och kvalitet i skolan, sjukvården och rättsväsendet. Det görs också en övergripande presentation av hur politik påverkar de offentliga finanserna, den långsiktiga produktionsförmågan och hushållens ekonomi. En genomgång av politiken på samtliga utgiftsområden kommer på sedvanligt sätt att presenteras i samband med höstens budgetmotion. 4.1En skattepolitik för arbete Att öka arbetsutbudet är avgörande för att skall klara av att möta de krav som en åldrande befolkning ställer. Ett större arbetsutbud innebär att produktionsförmågan ökar. Därmed stiger utrymmet både för hushållens konsumtion och för de skatteintäkter som finansierar välfärden. Vår uppfattning är att det inte råder brist på arbetsuppgifter i . Höga skatter, brister i företagsklimatet och underfinansieringen av sjukvården, skolan och annan viktig välfärdsverksamhet gör att det finns många uppgifter som borde utföras men som inte utförs. Moderat politik för arbete har flera komponenter. Sänkta marginalskatter, stramare bidrag och en flexiblare arbetsmarknad lägger grunden för att fler skall vilja arbeta. Det är viktigt att skattesänkningarna utformas på sådant sätt att den ger största möjliga effekt på arbetsutbudet. Det är lika viktigt att strama åt de bidrag som ökar utflödet från arbetsmarknaden. 4.2En politik för fler arbeten Det behövs en politik för fler arbeten och fler företag om skall klara de utmaningar som den tilltagande internationella konkurrensen och demografin medför. Vi föreslår en rad åtgärder för att förbättra villkoren för företagande i . Det behövs också en mer djupgående förändring av attityden till företag och företagare. Inte minst myndigheter måste tydligare möta företagaren som en resurs och en utvecklingskraft. Konkurrensen i den svenska ekonomin bör förstärkas genom avregleringar och avmonopoliseringar. Beskattningen måste reformeras så att det blir mer lönsamt att starta företag och investera i ny produktion i . Åtgärder för ett bättre företagarklimat och nystartsjobb skapar förutsättningar för nya företag och att fler företag skall vilja och våga anställa. Om skall kunna konkurrera framgångsrikt med länder som har en påtagligt lägre lönenivå måste utbildningssystemet fungera väl. skall konkurrera med kunskap och mervärde i produktionen, inte med låga löner. 4.3Den offentliga sektorn måste reformeras Den offentliga sektorn står inför stora utmaningar . Efterfrågan på välfärdstjänster, som barnomsorg och skola, stiger med inkomsten. En åldrande befolkning behöver också mer vård och omsorg. Produktivitetsutvecklingen är, på grund av både att konkurrensen är begränsad och att det i huvudsak handlar om arbetsintensiv tjänsteproduktion, lägre än inom andra sektorer i ekonomin som löneökningstakten bestäms av arbetsmarknaden i stort. Sammantaget betyder detta att omsorgen kommer att ta allt större mängd personella resurser i anspråk. För att säkra medborgarnas trygghet måste, utöver högre sysselsättning, valfriheten stärkas. Morgondagens äldre kommer inte att acceptera att behandlas som klienter och vårdfall. Det är viktigt att säkerställa den enskildes rättigheter, eftersom det starka ekonomiska trycket annars riskerar att leda till att svaga människor ställs åt sidan i välfärdsstatens köer. Det är nödvändigt att alla vägar till effektivitetsvinster tas till vara. Inslagen av konkurrens mellan olika producenter måste öka och de ekonomiska styrsystemen måste förbättras. Vi har inte råd att avstå från den välfärd ökad konkurrens och förbättrade styrsystem kan ge . För att säkra välfärden måste dagens välfärdssystem reformeras. Vi moderater föreslår satsningar på den offentliga kärnverksamheten. Dessa satsningar är också uttryck för en politisk prioritering. En bra sjukvård, skola och barn- och äldreomsorg är viktigare än generösa ersättningar vid sjukdom eller arbetslöshet. Därför prioriterar vi skolan, sjukvården och barn- och äldreomsorgen framför förtidspensionen, sjukpenningen och a-kassan. 4.4Uthålliga offentliga statsfinanser måste säkras Det är självklart att finanspolitiken måste bedrivas på ett sätt som säkerställer att utvecklingen av de offentliga finanserna är långsiktigt uthållig. Dagens medborgare har inte rätt att bevilja sig förmåner som framtida generationer tvingas betala. En omfattande offentlig upplåning riskerar också att medföra en belastning på sparandet som påverkar investeringarna negativt. Stora underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande och en hög skuldsättning undergräver förutsättningarna för att upprätthålla prisstabilitet och ökar riskerna för finansiella kriser. Vi moderater förordar att finanspolitiken inriktas på att uppnå en långsiktigt uthållig skuldsättning för den konsoliderade offentliga sektorn. Vi anser att därför att ett årligt budgetmål skall fastställas för staten så att överskott i den samlade offentliga sektorn motsvarar av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln till dess att skulden reducerats till en lämplig nivå. 5Det måste löna sig att arbeta: Sänk skatten För alltför många svenskar lönar det sig för lite att arbeta. Den samlade effekten av skatte- och bidragssystemen är att många inte kan leva på sin lön. Den höga skattebelastningen för låg- och medelinkomsttagare, som är nödvändig för att finansiera att alltför många är beroende av olika bidragssystem, är det kanske viktigaste skälet till att många i inte befinner sig i arbete. 5.1Gör det lönsamt att arbeta I budgetmotionen presenterade vi moderater en inkomstskattereform, vars huvudinslag var ett s.k. arbetsavdrag, dvs. ett förvärvsavdrag enbart för arbetsinkomster. Syftet med denna avgränsning var att öka skillnaden i ekonomiskt utfall mellan att försörja sig genom eget arbete och att leva på transfereringsinkomster. En central del i skattereformen var att rikta skattesänkningarna på ett sådant sätt att incitamenten till att öka arbetsutbudet stärktes. För att få störst effekt på arbetsutbudet bör merparten av skattesänkningarna tillfalla låg- och medelinkomsttagare. En viktig fördelningsaspekt är att besparingar och skattesänkningar riktas till inkomstgrupper i någorlunda likartad utsträckning. Skattemodellen skall uppmuntra och stimulera inträde på arbetsmarknaden, övergång från bidragsförsörjning på heltid till deltidsarbete, deltidsarbetare att öka sin arbetstid samt ansvarstagande, förkovran och utbildning. Vi moderater har fördjupat analysen av skatteförslagen. Analysen visar att förslagen till stora delar uppfyller de krav som initialt specificerats. Emellertid finns det skäl att genomföra justeringar av arbetsavdragets utformning. I förhållande till budgetmotionen bedöms det vara särskilt viktigt att stärka incitamenten att gå från bidragsförsörjning på heltid till arbete på deltid. Att göra det mer lönsamt att deltidsarbeta jämfört med att inte arbeta alls kan göras på främst två sätt. För det första kan marginalskatten sänkas betydligt i den lägre delen av inkomstskalan. För det andra kan ett beloppsmässigt arbetsavdrag för låga arbetsinkomster införas.7 I det sistnämnda alternativet minskas inte marginalskatten, men tröskeleffekten av att gå från bidrag till arbete reduceras. Förslaget innebär att alla får en omfattande skattesänkning.8 Först och främst slopas skatten för arbetsinkomster som underskrider . Därutöver sänks marginalskatten för inkomster . Låg- och medelinkomsttagare som arbetar deltid, oftast kvinnor, får betydande skattesänkningar. Verkliga vinnare är de som stegvis kan lämna bidragsberoendet till förmån för deltidsarbete, vilket kommer att stimulera till ett ökat inträde på arbetsmarknaden. Även för inkomster sänks marginalskatten betydligt, se diagram 5.1. Det innebär att lågavlönade och stora grupper som arbetar lång deltid dessutom får behålla betydligt mer av en extra inkomstökning, vilket medför att den genomsnittliga arbetstiden för dessa personer stiger. För människor med löner som kan betraktas som normala och exempelvis deltidarbetande akademiker sänks marginalskatten något, vilket också stimulerar utbudet. För de med högst inkomster sänks inkomstskatten märkbart. Därmed stimuleras ansvarstagande, förkovran och utbildning, vilket är centralt för ett land med ambitioner att konkurrera med kunskap, inte med låga löner. Diagram 5.1 Marginalskatt enligt gällande regler och med förslag Arbetsavdraget minskar skatteintäkterna med . Merparten, , tillfaller låg- och medelinkomsttagare. Profilen på skattesänkningarna gör också att de särskilt gynnar kvinnor. Arbetsavdraget påverkar endast kommunalskatten. För att kommuner och landsting inte skall påverkas negativt kompenseras hela skattebortfallet genom ökade statsbidrag i enlighet med finansieringsprincipen. Tabell 5.1 Skattesänkningar i olika inkomstskikt Decilgränser, kronor (avser arbetsinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor och i procent % av den totala förändringen av inkomsterna 0 - 104 500 3 300 (3,2) 104 501 - 158 600 7 600 (5,6) 158 601 - 198 200 10 700 (7,0) 198 201 - 227 800 12 600 (7,4) 227 801 - 252 400 13 700 (7,4) 252 401 - 277 100 14 700 (7,5) 277 101 - 306 800 15 800 (7,3) 306 801 - 348 500 16 200 (6,8) 348 501 - 441 300 16 100 (5,9) 16 000 (4,0) 12 700 (6,1) I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder med höga lönekostnader som att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. För att kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs att kunskapsinnehållet i vår produktion stiger snabbt. Detta kräver en välutbildad arbetskraft. Därför är det viktigt att arbetsavdraget kommer även personer med högre inkomster till del i syfte att stärka avkastningen på extra ansträngningar, utbildning och förkovran. Detta gäller inte minst inkomsttagare som tjänar . I detta intervall befinner sig såväl många deltidsarbetande akademiker, vilket är en grupp som domineras av kvinnor, som de som erhåller övertidsersättning. I dessa grupper är det sannolikt så att sänkta marginalskatter skulle medföra ökat arbetsutbud. Det är inte möjligt att nu föreslå marginalskattesänkningar för denna grupp. På lång sikt finns det principiella skäl för att avveckla värnskatten. Eftersom värnskatten endast omfattar av arbetskraften kan emellertid inte en sådan åtgärd ha mer än marginella effekter på ekonomin. Förvärvsfrekvensen för äldre faller snabbt ju närmare pensionsåldern man kommer. finns det många människor som både kan och vill arbeta längre upp i åldrarna. Dessa utgör en viktig kunskaps- och arbetskraftsreserv som vi vill ta till vara. För att göra det mer lönsamt för äldre har vi föreslagit att personer undantas från den statliga inkomstskatten. För många människor lönar det sig dåligt att arbeta. Det gäller särskilt barnfamiljer och i synnerhet ensamstående föräldrar. Marginalskatt och avtrappning av bostadsbidraget och höjda barnomsorgsavgifter gör att av en inkomstökning försvinner. Detta betyder att lågavlönade ensamstående föräldrar ofta har en marginalskatt som är högre än den för höginkomsttagarna. presenterade vi ett förslag att växla bostadsbidraget mot ett extra barnbidrag på per barn och månad för ensamstående respektive studerande föräldrar. Det skulle minska marginaleffekterna för alla som får bostadsbidrag och har hushållsinkomster . Vissa hushåll skulle dock förlora på växlingen. Därför kommer vi att arbeta vidare med att utveckla förslaget och återkommer med vissa förändringar i höstens budgetmotion. Den obetalda arbetstiden är omfattande, särskilt för kvinnor. Det höga skattetrycket gör att endast ett fåtal har råd att anlita hjälp för att sköta vardagsnära sysslor. En förutsättning för att många kvinnor skall kunna arbeta mer är att de arbetar mindre hemma.9 För att underlätta vardagen och förbättra förutsättningarna för en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens vill vi moderater och sänka skatten på hushållstjänster.10 Vi vill införa en 50 procents skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . Detta innebär att den maximala skattelättnaden kan uppgå till . En annan viktig förutsättning för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är tillgången till och kostnaden för barnomsorg. Vi moderater har tidigare föreslagit en viss höjning av maxtaxan, främst för hushåll med månadsinkomster . En sådan höjning är motiverad utifrån ett resursutnyttjandeperspektiv. Ett alltför lågt satt pris tenderar att medföra en oönskad överkonsumtion av omsorgen och sämre planeringsförutsättningar för producenten av tjänsterna. Mot en högre avgift står dock arbetslinjen. Forskning vid bl.a. visar att kvinnors arbetsutbud är känsligt för kostnaderna för barnomsorg. Vi moderater anser att arbetslinjen, att stimulera arbetskraftsdeltagandet och att minska marginaleffekterna dominerar. Mot denna bakgrund slopar vi vårt tidigare förslag till höjda barnomsorgsavgifter. Att öka jämställdheten och förbättra kvinnors möjligheter att delta på arbetsmarknaden är viktigt, inte minst för att öka arbetsutbudet . Även om det är viktigt att också vidta åtgärder för att öka arbetsutbudet bland yngre, invandrare och äldre har ingen av dessa kategorier lika stor betydelse som kvinnor. Även om vi moderater betonar arbetslinjen vill vi ocksåöka valfriheten för småbarnsföräldrarna. Därför föreslår vi en barnomsorgspeng för dem som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Den skall utgå med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja denna barnomsorgspeng när barnet blir , föreslår vi att de tre extra garantimånaderna och den trettonde månaden i föräldraförsäkringen avskaffas. 6En arbetsmarknadspolitik för fler i arbete 6.1Gör det lättare att anställa Ungefär 1,5 miljoner människor står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än de önskar i dagens . De är antingen arbetslösa, befinner sig i åtgärder, är sjukskrivna, förtidspensionerade eller är undersysselsatta (se tabell 6.1). Det är dessa grupper som behöver drivkrafter och personligt stöd för att finna arbeten som svarar mot deras kompetens och individuella önskemål. Tabell 6.1 Arbetsmarknads- och sjukdata varav heltidsstuderande som sökt arbete Personer med sjuk- eller aktivitetsersättning varav nytillkomna sjuk/aktivitetsersättning Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Vi är övertygade om att moderat politik, där kärnan är att det skall löna sig bättre att arbeta genom sänkta skatter och stramare bidrag, leder till att fler vill arbeta och att fler får arbete. I höstens budgetmotion (2004/05:Fi231) presenterade vi reformförslag för en ny arbetsmarknadspolitik. Politiken är inriktad på att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, att öka arbetsutbudet och att presentera åtgärder som leder till att fler vill anställa. Vi har också, bl.a. med förslag som avskaffad förmögenhetsskatt, förbättrad beskattning av fåmansbolag, minskad regelbörda, förbättrat innovationsklimat och skärpt konkurrens, avdrag för hushållstjänster, en arsenal av åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Det finns nu skäl att lägga fokus på att underlätta för dem som kan komma tillbaka till arbetsmarknaden från olika bidragssystem att snabbt åter komma i arbete, vilket vi vill göra genom förslaget om nystartsjobb.11 Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden, och att underlätta för människor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Alliansen föreslår därför att nystartsjobb införs. Erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat, bl.a. i , och . I och har riktade skattelättnader introducerats i form av sänkta sociala avgifter eller skattesänkningar för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster. Ett problem med riktade skattelättnader är s.k. undanträngningseffekter, som innebär både att anställningen skulle ha kommit till stånd ändå och att någon annan skulle ha fått jobbet om inte subventionen fanns. Studier som utvärderat olika skatterabatter visar att utformningen av stödet kan begränsa undanträngningseffekterna. Enligt bör skattelättnaderna: inriktas på väl avgränsade grupper som befinner sig långt utanför arbetsmarknaden, inte vara inkomstrelaterade eller ge upphov till marginaleffekter, inriktas mot den privata sektorn, gälla löner enligt gängse avtal (inte understiga gällande minimilön) och kontrolleras och följas upp noggrant. 6.2.1Alliansens förslag till nystartsjobb Vi föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende - dock i högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar som varit arbetslösa också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, skall vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften skall tas bort. Därmed försvinner den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig.