ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr358 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bergslagen. har en stark museitradition och är ett av världens mest museitäta länder. I detta museirike uppstår en ny rörelse ekomuseiidén sprids från . Denna rörelse har vuxit sig stark i och även på andra håll i världen: , , och . I stället för byggnad, utställningar och samlingar skapar historievandringar i ett autentiskt kulturlandskap där allt får beröras, prövas, användas och kommuniceras för att förstå den egna historien och dess sammanhang. Det är ett nytt sätt att lära som trängt sig fram. Det traditionella museet arbetar avgränsat, ofta lokalt eller regionalt (, ansvarsmuseet). arbetar fritt och utgör en öppning ut mot en internationell arena genom vilken nya strömningar och idéer tillåts flyta in och påverka arbetet. Det internationella intresset är också stort utifrån och många små studiegrupper från och kommer till Bergslagen. Det vi ser är bara början på ett idéutbyte. Det inger hopp och möjligheter till internationell samverkan på ett sätt som traditionella museer inte förmår. Ekomuseerna bygger lösa nätverk världen över och utgör ett relationsbygge med många möjligheter till hållbara vänskapliga kontakter med andra kulturer. var ett av de första länderna som insåg möjligheterna med en ekomuseal verksamhet. Från kom initiativet . Intresset var stort i nedläggningstider inom gruv- och stålindustrin. Ett bildades i Bergslagen som ett nyskapande museiexperiment 1986, och bildades Stiftelsen med fasta ekonomiska strukturer men med en flexibel verksamhet redo att pröva sig fram. Det är en snart nätverksorganisation i ständig förändring som knyter samman kommuner i södra och och som därmed arbetar över länsgränserna på ett för museer nytt sätt. Bergslagen vill utvidga de mentala gränserna. Arbetet riktas ut mot , och målet är samverkan i projekt, erfarenhetsutbyte och lärande av andra kulturer för att finna gemensamma grunder att bygga vidare på. Samverkan med italienska ekomuseer pågår, arbetet med ett europeiskt ekomuseinätverk är i gång. Planer på aktivt idéutbyte med ekomuseer i , , , och är långt framskridna. Bergslagen har ett litet kansli med två fast anställda. I övrigt köps de tjänster som behövs. Verksamheten har en liten statlig finansiering genom via länsmuseerna i och , från vartdera . Vidare finansieras av stiftarkommunerna, där en svag ekonomi nu utgör en fara för existens. är ett processmuseum, inte en institution. Det är en ekomuseal tankesmedja ett levande museum som lockar människor till engagemang. Det knyter samman bygder i gemensamma aktiviteter och höjer därmed livskvaliteten och identiteten. Invånarna i bygden är dess personal. Ett lärande gynnas: historia, språk, intresse för andra kulturer. gynnar även intresset för återflyttning till berörda kommuner och utgör en motor för nya företagsidéer och kulturturism. Stiftelsen bör därmed få möjlighet att i fortsättningen trygga utvecklingen av den internationella processen i syfte att stärka hemmaregionen. I botten behöver Bergslagen en långsiktig statlig finansiering som grund.
mot · GT02Kr361 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma IT-ceum som en del av bevarandet av det svenska kulturella arvet. I ett samarbete mellan Marknadsbolaget i och drivs ett projekt för att skapa ett svenskt datamuseum i . Projektet finansieras med ett anslag från och har även erhållit stöd av . Det har dock på grund av sin svaga ekonomi inte haft möjlighet att expandera i den utsträckning som det borde. Det är därför synnerligen viktigt att museet ses som en del av bevarandet av vårt svenska kulturella arv. Genom att kontinuerligt samla de delar som svarar mot olika faser i teknikutvecklingen kan historia skapas och förståelse uppnås om den tekniska utvecklingen och dess konsekvenser för samhällsutvecklingen. Representativitet, historisk återblick och dåtid-nutid-framtid har varit ledande principer för de utställningar som visats på centret. Lika viktigt är kopplingen till de starka samhällsförändrande krafter som datatekniken innehåller samt den betydelse som enskilda individer haft i denna utveckling. En viktig aspekt av projektet är att stärka kunskapen om långa tradition inom datateknikområdet, att stimulera ungdomar till studier inom naturvetenskap och teknik och att förmedla en bättre (själv)bild av som IT-nation. Det långsiktiga syftet med projektet är att skapa en nationell kulturinstitution som kan ges ett specifikt uppdrag att bevara, dokumentera och gestalta dator- och informationsteknikens utveckling. Det ska i denna rymmas såväl en publik museiverksamhet, en pedagogisk eller kunskapsförmedlande verksamhet som datahistorisk forskning.
mot · GT02Kr366 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge förutsättningar för en bred folkbildningssatsning för IT-samhället. Regeringens IT-proposition, Från en IT-politik för samhället till en politik för IT-samhället, som lämnades till är ett välkommet steg från att, när det gäller IT, fokusera på tekniklösningar till att handla om användarna och samhället. De åtgärder som föreslås i propositionen är bra, men inte tillräckliga för att nå det övergripande målet om ett hållbart informationssamhälle för alla som kan vara till gagn för oss som demokratiska medborgare och medvetna konsumenter. Åtgärderna behöver kompletteras med en bred folkbildningssatsning. Stora grupper av medborgare omfattas ännu inte av det framväxande e-samhället. Över två tredjedelar av befolkning har tillgång till Internet hemma. Men den resterande tredjedelen, eller cirka tre miljoner människor, kan eller vill av olika anledningar fortfarande inte tillgodogöra sig det som e-samhället erbjuder. Här ingår pensionärer, arbetslösa, korttidsutbildade, invandrare och funktionshindrade. Många av dem ser inte att de har någon nytta av eller behov av Internet. Internettillgången är proportionerlig med inkomst och utbildningsnivå. Medan av välutbildade och välbeställda har tillgång till Internet är motsvarande siffra för dem med kortast utbildning och lägst inkomst . Tittar man dessutom på skillnader i kompetens att använda IT-lösningar är skillnaderna betydligt större än själva tillgången till dator i hemmet. utvecklar myndigheter kommuner och kommersiella företag alltfler e-tjänster och lägger ut alltmer av sin information på Internet. Vi kan numera deklarera via Internet, sjukanmäla oss, betala räkningar, skaffa information med mera. Det är oacceptabelt att tre miljoner medborgare lämnas utanför. Risken för nya och permanentade digitala klyftor är uppenbar. Ett IT-samhälle som inte omfattar alla skapar frustration och utanförskap. Detta kan och måste undvikas. Genom att ge förutsättningar för exempelvis studieförbund, folkhögskolor och databranschens organisationer att i samverkan genomföra folkbildande insatser som uppsökande verksamhet, studiecirklar och kurser ökas möjligheten till ett demokratiskt IT-samhälle. En sådan insats är i enlighet med den nya IT-propositionens mål och en komplettering av de åtgärder som föreslås i propositionen.
mot · GT02Kr367 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det statliga fonogramstödet till fonogramutgivning skall utformas på ett sätt som motverkar fortsatt koncentration och likriktning på fonogrammarknaden och att mål för stödet bör vara att underlätta tillkomsten av oberoende skivbolag och deras utgivning av musik oavsett försäljnings- och distributionssätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder i syfte att underlätta tillkomsten av fler oberoende skivbolag. Diskussionen om det svenska musikundret handlar mest om svenska musikers stora framgångar på den internationella scenen och den internationella skivmarknaden i olika musikgenrer, inte minst pop och rock. Bakom dessa framgångar ligger emellertid en rad faktorer, t.ex. den kommunala musikskoleverksamheten, studieförbundens musikcirkelverksamhet och inte minst det faktum att det i varje liten ort i finns ett antal entusiastiska ungdomsband som övar på och spelar egen musik i mer eller mindre lämpliga replokaler. Den stora bredden leder till att några lyckas, dvs. får skivkontrakt, får möjlighet att spela på festivaler och andra stora scener osv. Men många, många artister eller band får aldrig dessa möjligheter, trots att de skriver och framför högkvalitativ musik. Orsaken är ofta att de anses sakna rätt image, att utseendet inte duger och inte minst att musiken anses vara för smal och därmed inte kommersiellt gångbar.
mot · GT02Kr368 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta resurser för dokumentation av och forskning i det assyrisk/syriansk/kaldeiska folkets historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till ett dokumentations- och forskningscentrum i för det assyrisk/syriansk/kaldeiska folkets identitet och historia. I läser vi i det första kapitlets andra artikel om målet att mellan nationerna utveckla vänskapliga förbindelser, grundade på aktning för principen om folkens lika rättigheter och självbestämmanderätt samt vidtaga andra lämpliga åtgärder för att befästa världsfreden. Ett folk kan ofta identifieras genom etnicitet, kultur, språk, religiös tillhörighet och annan samhörighet. Kärnan i ett folks rättigheter är att de får realiseras i eller genom en statsbildning och att folkets distinkta karaktär också återspeglas i statsbildningens institutioner. I lever flera etniska grupper som av olika skäl emigrerat från sitt hemland. En av dessa är assyrierna/syrianerna/kaldeerna. De utgör ca 70000. På grund av långvarig förföljelse har de tvingats och tvingas fortfarande lämna sina hem och byar i t.ex. och norra . Redan i det ottomanska väldet utsattes detta folk för olika slag av diskriminering och förföljelse. Diverse pogromer som återkommit med jämna mellanrum har dessutom decimerat gruppen. Under det eskalerade dessa förföljelser och pogromer mot icke-muslimska folkgrupper som armenier, greker och assyrier/syrianer/kaldeer. En våldsam utrensning ägde rum i för att förbereda plats för en nationalstat enbart för turkar. Dessa incidenter har av många bedömare kallats för folkmord. Av assyrier/syrianer/kaldeer benämns denna aktion från sida för seyfo, svärdet eller i shato du Seyfo, dvs. Denna benämning har inte sin förklaring i att förövarna enbart använde svärd som mordvapen utan för att beskriva den brutalitet och den blodsspillan folket genomled. Assyrier/syrianer/kaldeer och armenier lider av ett kollektivt trauma på grund av det inträffade och att det inte erkänts av det internationella samfundet. Det skrivs och debatteras alltmer i politiska sammanhang och offentliga medier i hela om det assyrisk/syriansk/kaldeiska folket. Överallt betygas vikten av att kunna historiskt dokumentera och belägga detta folks öden och vad som faktiskt hände inte minst under de ödesdigra åren . Men resurserna är små. Eftersom folket har spritts över hela världen och eftersom förhållandena inte är gynnsamma för denna identitetsstärkande och historiskt viktiga forskning i vare sig eller bör ta sitt ansvar, inte minst på grund av solidaritet med denna folkgrupp som utgör av befolkning. Projekt har inletts internationellt att samla in källmaterial, skapa nätverk bland forskare och påbörja grundläggande forskning. I har sådant arbete initierats vid . Ett svenskt assyriskt/syrianskt/kaldeiskt dokumentations- och forskningscentrum är såväl sakligt motiverat som angeläget. Skånberg (kd)
mot · GT02Kr371 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en nationell strategi för att bevara digital information för framtiden. I dagens digitaliserade värld finns mycket information att tillgå. Men hur blir det ? Finns informationen kvar? Blir vi historielösa? Bakgrunden till denna oro är att ett digitalt tekniskt system har mycket kort livstid. Ristningar i sten och bränd lera kan läsas . Ett digitalt system har en livslängd . lagras svenska myndigheters arkiv i digitala former. Traditionella fysiska arkiv förpassas till historien. Utan en långsiktig strategi för hur den digitala informationen ska lagras riskerar vår tid att bli ett svart hål i historien. Ska informationen göras tillgänglig också måste den ständigt omkopieras och flyttas till nya digitala system när de gamla blir omoderna. Annars finns snart inga datorer som kan läsa informationen. Mot den här bakgrunden är det bråttom att utarbeta en nationell strategi för bevarande av digital information. Detta arbete måste inledas omgående för att framtida generationer ska ha möjlighet att informera sig om vad som händer i de tider vi lever i just .
mot · GT02Kr372 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram riktlinjer för ett enhetligt uttalande av sifferserier och andra nummerkombinationer. Vilket telefonnummer har du? Svaren kan bli överraskande olika, de kan lämnas i olika rytmer och indelningar. då alla telefonnummer innehöll högst sex siffror kom det att utvecklas ett rytmiskt system baserat på tiotalsgruppering, vilket accepterades av de flesta. Tiotalsgruppering, grupper om två, exempelvis 12 34 56 (tolv, trettiofyra, femtisex) eller hundratalsgruppering exempelvis 123 456 (etthundratjugotre, fyrahundrafemtiosex) eller tusentalsgruppering på flera olika sätt. Får man svaret i korrekt tal-språk kan det bli störande och förvirrande: Jag har telefonnummer etthundratjugotretusenfyrahundrafemtiosex. För att vara tydlig har jag utgått från ett sexsiffrigt nummer! innehåller telefonnumren betydligt fler siffror. Utlandsprefix oftast markerat med ett + i de flesta mobiltelefoner; landsnummer, riktnummer och egentligt telefonnummer om upp till åttanio siffror. T.ex: 009 12 (0)345 678 90 12, vilket om det skulle utläsas som det är skrivet kan ge ett svåruppfattat intryck: Nollnollnio, tolv, trehundrafyrtiofem, sexhundrasjuttioåtta, nittio, tolv. Det finns inget enhetligt sätt att läsa nummerserier, och det kan ge upphov till missuppfattningar och allvarliga misstag speciellt som sifferserier har kommit att få en allt större användning och betydelse! På samma sätt som vi i skolan lärt oss att tolka och uttala bokstavsserier på ett enhetligt och därmed begripligt sätt borde man ta fram motsvarande riktlinjer för siffer-nummer-talserier!
mot · GT02Kr376 · 2005-10-03 00:00:00 — Den administrativa kostnaden för , vilken är den myndighet som ansvarar för fördelningen av bidragen till de politiska ungdomsförbunden, kan minska. Det är i dialogen och mötena med skolelever och andra ungdomar som demokratins ideal måste förankras. Det är just detta ovärderliga demokratiarbete som motiverar och ligger till grund för de politiska ungdomsförbundens offentliga stöd. I detta arbete måste ungdomsförbunden uppmuntras och få rättvisa och långsiktiga förutsättningar. Axel Darvik (fp)
mot · GT02Kr380 · 2005-10-01 00:00:00 — Efter påtryckningar från olika håll, även politiskt, utlovade regeringen genom på RF:s 100-årsjubileum att ta fram ändamålsenliga lokaler för ett Riksidrottsmuseum. anser sig regeringen ha uppfyllt detta löfte genom att avsätta för ett sådant museum. Museet skall etableras i anslutning till i . RF säger sig ha förhoppningar om att inviga museet . konstaterar att det finns ett flertal idrottshistoriska museer inriktade på olika idrotter runt om i landet, liksom ett stort antal idrottshistoriska sällskap och liknande. Det är viktigt att hela landet ges goda möjligheter att lyfta fram och spegla det idrottshistoriska arvet till en bred allmänhet. Det är t.ex. tänkbart att några museer ute i landet kan utvecklas till ansvarsmuseer för vissa idrotter inom ramen för . Regeringens stöd till ett Riksidrottsmuseum i bör därför kompletteras med åtgärder, som ger förutsättningar för att kunna samarbeta med lokala och regionala idrottsmuseer, t.ex. genom vandringsutställningar, kunskaps- och erfarenhetsbyte osv. i syfte att lyfta fram det idrottshistoriska arvet i hela landet. Regeringen bör överväga lämpliga åtgärder för att uppnå detta i samverkan med RF, Riksidrottsmuseum och andra idrottsmuseer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. deltar svenska idrottsutövare i internationella tävlingar och mästerskap världen runt. Med tanke på begränsade folkmängd tar svenska idrottare av båda könen hem ett imponerande antal stora titlar och mästerskap i olika idrotter. Stora idrottsevenemang drar för många idrotter till sig ett stort intresse genom många åskådare på plats, en intensiv mediebevakning som gör att tävlingarna kan ses världen över och att idrotten därmed också kraftfullt bidrar till att sätta en ort eller ett land i fokus. Men stora idrottsevenemang är också ett risktagande, inte minst ekonomiskt. Detta gäller inte minst krävande mästerskap som de . Ett problem är också hur de ekonomiska riskerna och de eventuella förlusterna/vinsterna fördelas mellan t.ex. en stad, ett nationellt förbund och de olika internationella idrottsförbunden, den osv. De råder en ganska stor enighet om det positiva i att få arrangera stora idrottsevenemang i . Med tanke på sådana evenemangs samhällsbetydelse bör de inte enbart betraktas som en intern fråga för idrotten och idrottspolitiken utan lika mycket som en näringspolitisk fråga. Det innebär att alla berörda parter också tas in i diskussionerna och tar sin del av riskerna, inte minst ekonomiskt. Konkurrensen om de stora idrottsevenemangen hårdnar alltmer och det är lämpligt att berörda parter i samverkan utvecklar en modell för hur skall kunna ta hem stora internationella idrottsevenemang på ett sätt som gynnar den svenska idrotten och som en viktig faktor för tillväxt och utveckling i landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Kr383 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda förutsättningarna för att skapa ett nationellt skogsmuseum i . Den svenska skogen och det svenska skogsbruket har under hela vår historia varit basen för överlevnad, utveckling och tillväxt. De första människorna i vårt land levde i och av skogen. Ur skogen togs råvaror som gjorde det möjligt att bygga och bo i vårt land, att resa på haven och senare i vår historia att utveckla nya näringar. Hela vår brukshistoria i form av järnbruk, glasbruk, sågverk och massa- och pappersindustri har varit baserad på tillgången på skog och trä. Utvecklingen i skogsbruket har varit en del av samhället, och liksom samhället i övrigt har skogsbruket utvecklats mycket snabbt under det senaste århundradet. Att känna till vårt lands skogshistoria är att känna historia och hur vårt land har utvecklats. Forskningen om skogen och dess produkter utvecklas ständigt, och ett nationellt skogsmuseum är en viktig brygga mellan skogens historia och dess framtid. Skogen och den svenska skogens historia är värd mycket mer uppmärksamhet än den får . Den svenska skogens historia är också historien om ekonomi och handel, om vår exportindustri och den framväxande industrialiseringen. Kanske är skogen och skogsmarken upphovet till själva staten, det allmänna? För de flesta av oss är skogen något som vi har inom oss. Skogen är helt enkelt en viktig del av vår kulturhistoria. Många svenskar är faktiskt också mer eller mindre skogsägare. En stor del av yta täcks också av skogen. Runtom i landet finns flera lokala och regionala skogsmuseer, samlingar som skapats och hålls vid liv av lokala entusiaster på ideell bas eller med små privata resurser. Dessa resurser ska självklart tas till vara. Skogens historia skulle behöva bevaras i ett mer heltäckande nationellt skogshistoriskt museum. Våra grannländer har insett detta, och deras nationella skogsmuseer är enligt uppgift välbesökta. har kännetecknats av verksamhet i och kring skogen, vattnet och bruken. Av den anledningen skulle ett nationellt skogshistoriskt museum väl kunna placeras i till exempel västra .
mot · GT02Kr385 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i arbetet med det nya statsbidragssystemet för folkbildningen gynna och lyfta fram det specifikt folkbildningsmässiga, i enlighet med vad som anförs i motionen. Det är viktigt att förstå folkbildningens kärna för att kunna förstå motiven för samhällets stöd till folkbildningen. Därefter ska folkbildningens praktiska genomförande granskas utifrån definitioner och kriterier, avgränsningar, begränsningar och kvalitetsindikatorer. Båda dessa aspekter måste vara utgångspunkt för det framtida statsbidragssystem till folkbildningen som just nu är under övervägande. Men detaljerna måste folkbildningen själv finna former för. Precis som deltagandet är fritt och frivilligt för den enskilde, behöver en god folkbildning vara befriad från pekpinnar och tvång. Syftet med statens bidrag till folkbildningen bör därför vara att utveckla och förstärka den, inte att styra och begränsa den. Det unika som karakteriserar folkbildningen och skiljer den från reguljär utbildning skulle kunna sammanfattas i följande punkter: Verksamheten ska vara idéuppbyggd dess motsats är serviceinriktad verksamhet som följer marknadslösningar. Den stimulerar det gemensamma fria kunskapssökandet dess motsats är av andra uppsatta mål som styr innehåll och upplägg. Verksamheten är fri från påverkan uppifrån och utifrån dess motsats är styrd utbildning utifrån någon annans uppdrag. Verksamheten ska leda till förändring för individ, organisation och samhälle dess motsats är anpassning. Studierna utgår från deltagarnas problem (erfarenhetsbaserat lärande) dess motsats är det erfarenhetsrelaterade lärandet som utgår från någon annans problem. Folkbildningen är och ska vara ett alternativ till det institutionaliserade lärandet. I av resultatfixering och rop på mätbara faktorer står folkbildning för ett annat synsätt med utgångspunkt i bildning och den enskildes och gruppens egna målsättningar och riktmärken. Folkbildningens unika värden behöver samhällets stöd för att kunna hävda sig i en ekonomiserad verklighet på samma sätt som ett demokratiskt samhälle behöver folkbildningens värden för att kunna utvecklas och fortleva. Det kommande statsbidraget måste gynna folkbildningen som helhet, men också den folkbildning som med framgång bedrivs tillsammans med organisationer och samverkanspartner. Statens ambitioner med anslaget får inte omformas eller utvecklas till ett aktivitetsstöd eller organisationsstöd, utan måste stödja bildningsprocessen hos både organisationen/samarbetsparten och den enskilde. Med anledning av ovanstående är det av yttersta vikt att de förändringar som är på väg att ske i bidragssystemet för studieförbund och folkhögskolor gynnar och lyfter fram det specifikt folkbildningsmässiga och unika och tonar ned det resultatinriktade och kvantitativt mätbara.