mot · GT02Ju382 · 2005-09-30 00:00:00 — Likt de bommar och biljettautomater som finns vid många parkeringshus, skulle föraren inte behöva lämna bilen för att göra provet. Om utandningsprovet är negativt öppnas bommen, annars går en signal till tulltjänstemän eller polisen. Med detta system kan tullen och polisen välja när kontrollerna ska ske genom att bestämma om bommarna ska vara uppfällda eller inte. På sätt kan också polisens och tullens resurser användas effektivt och vid riktade insatser. menar att ett system med alkobommar skulle kunna vara ett viktigt verktyg för att upptäcka fler rattfyllerister. De kostnader som ett system med alkobommar skulle medföra, bl.a. gällande viss ombyggnad på färjeområdet och en del kötider, måste ställas mot det mänskliga lidande som rattfylleriet medför. Det valet tycker vi är enkelt rattfylleriet måste stoppas. Skärpta krav på alkohol- och drogpolicy samt handlingsplaner Alla förare har ett personligt ansvar att inte sätta sig bakom ratten efter att ha druckit alkohol. Men också den som är passagerare, liksom alla som misstänker att någon kör rattfull, måste ta sitt ansvar som medmänniska för att förhindra att någon kör ut på vägarna och riskerar andras liv. Att en del polismyndigheter har öppnat en telefonlinje, dit allmänheten kan ringa och rapportera misstänkt rattfylleri, är därför ett mycket bra initiativ. Vid kontakt med berusade förare kontaktar sedan polisen beroendevård och socialtjänst. När det gäller yrkestrafik, t.ex. taxiverksamhet, åkerinäringen, rederier, budfirmor och privata bussbolag måste också arbetsgivaren ta sitt ansvar. Arbetsgivare är, enligt , skyldiga att upprätta en alkohol- och drogpolicy samt en handlingsplan. Arbetsgivare som bedriver en verksamhet med yrkeschaufförer bör ta ett helhetsgrepp kring problematiken med alkohol och fordon. I många branscher finns redan ett väl utvecklat arbete kring detta medan det i andra finns stora brister. Vi vill gärna se att branschorganisationer och fackföreningar stärker sitt arbete mot rattfylleri t.ex. genom tätare samarbete med ideella organisationer. Detsamma gäller verksamhet som drivs av staten, landsting och kommuner som arbetsgivare, bl.a. sjuktransporter, polisbilar och skolskjutsar. Vid kollektivtrafik som bedrivs antingen i offentlig regi eller i privat efter upphandling med t.ex. kommunen, måste både den direkta arbetsgivaren och kommunen som upphandlande part ta sitt ansvar för en drog- och alkoholfri verksamhet. Den offentliga aktören bör kunna ställa högre krav på alkoholpolicy och handlingsplan i upphandlingen. Kommuner bör utarbeta etiska riktlinjer gällande upplåtande av mark, t.ex. vid hamnar och för ungdomsverksamhet. Kommunerna bör också särskilt ta upp diskussioner med rederierna och åkerierna om hur de hanterar problematiken med alkohol. I många fall har kommunerna redan upplåtit marken vid hamnar och färjeterminaler och borde kunna föra en kontinuerlig dialog med de berörda aktörerna. Varje kommun bör ha en väl utarbetad åtgärdsplan för detta. I liberalernas partiprogram har vi tagit ställning för att all trafik på land, till sjöss och i luften ska hållas fri från alkohol och andra droger. Vi kräver att samhället betonar vikten av att en nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken ska gälla. Vi har föreslagit ett flertal konkreta åtgärder för att skärpa kampen mot rattfylleri. Men vi vill också betona vikten av att förändra attityderna till alkohol och bilkörning. Insatser bör riktas till många olika målgrupper, men framför allt är det viktigt att tidigt skapa normer bland barn och unga så att de kraftigt tar avstånd från rattfylleri. Enligt studien på alkohol och trafik. En enkätstudie om att köra, åka med och att hindra från , tycker mer än var femte manlig gymnasieelev att det är okej att köra bil efter tre starköl om han måste få med sig bilen hem efter en fest. Lika många skulle sätta sig i en bil med en kompis vid ratten som druckit tre starköl. Statistiken visar på skrämmande attityder till rattfylleri bland ungdomar. Skolan är här en av flera viktiga aktörer som måste ges ett tydligt uppdrag att på ett pedagogiskt sätt förmedla budskap om absolut trafiknykterhet. Vi tror också att samarbete mellan bl.a. föräldraföreningar, idrottsrörelsen, ungdomsverksamheter, konsertarrangörer och restaurangnäringen kan vara ett sätt att nå fler ungdomar. Vi måste alla arbeta för att ändra attityderna till alkohol och bilkörning för att förhindra att fler människors liv skördas på våra vägar. kommer att fortsätta kampen mot rattfylleriet på bred front.