mot · GT02Ju463 · 2005-10-04 00:00:00 — Polisen ska ägna sig åt polisarbete5 En närpolis per tusen invånare6 Större politiskt inflytande över polisverksamhetens ramar7 Förbättrat ledarskap i polisorganisationen7 Ge polisen bättre verktyg i brottsbekämpningen8 Tillåt polisen registrera digitala bilder på brottslingar10 Polisens ansvar för brottsoffer11 Etnisk och kulturell mångfald inom polisen13 Poliser som gjort sig skyldiga till brott13 Ny fristående myndighet som utreder brott som poliser begått i tjänsten14 Långsiktighet och lyhördhet i den ekonomiska politiken14 Nationella händelser drabbar polisdistrikt15 Privatiseringen av polisens uppdrag16 Europol ett polisiärt samarbetsorgan17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens respektive civilanställdas arbetsuppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka antalet poliser till 20000 . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka resurserna för att utveckla närpolisarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening var i motionen anförs om 100 nya narkotikapolistjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen omgående utvärderar det nya styrsystemet inom polisen samt ser över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett större politiskt inflytande över polisverksamhetens ramar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge polisen bättre verktyg i brottsbekämpningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nolltolerans mot vardagsbrottsligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra polisutbildningen till en del av högskoleväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdet av etnisk och kulturell mångfald inom polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fristående myndighet som utreder brott som poliser begått i tjänsten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa legitimationssystem för poliser liknande det som gäller för vårdprofessionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktighet i den ekonomiska politiken och behovet av utökade resurser etc. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att större händelser av nationell omfattning inte får belasta en enskild polismyndighet utan skall finansieras med specialdestinerade statliga medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om ett ökat kommunalt inflytande över polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privatiseringen av polisens uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge de enskilda polismyndigheterna i medlemsstaterna möjlighet att utveckla ett europeiskt samarbete. Till polisens uppgifter hör bland annat att förebygga brott, övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, bedriva spaning och göra brottsutredningar. I polislagen (1984:387) beskrivs Polisens uppdrag på följande sätt: Som ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa och trygghet ska Polisens arbete syfta till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Uppdraget kompletteras genom det regleringsbrev som regeringen utfärdar. Där talar regeringen om vilka mål den vill se uppfyllda med polisverksamheten. finns det för få poliser för att verksamhetsmålen ska uppnås. Den skadan tar att reparera. Många medborgare känner otrygghet. Polisens bristande förmåga att utöva sitt uppdrag ger kriminaliteten en möjlighet att gro. Det urholkar allmänhetens förtroende för rättsväsendet och skapar klyftor mellan dem som kan betala privat för sin säkerhet och dem som inte kan det. Det gör att många känner en så stor otrygghet att den påverkar och inskränker det dagliga livet. Detta gäller inte minst kvinnor och äldre. Efter nära nog socialdemokratiskt styre måste självklart Socialdemokraterna hållas ansvariga för dagens situation, även den polisiära. Den nuvarande polissituationen är en direkt följd av Socialdemokraternas medvetna val. Endast två förklaringar kan finnas till rådande tillstånd. Antingen fungerar polisen just så som Socialdemokraterna vill att den ska eller så har man skändligen misslyckats i sin rättspolitik. Sanningen är att andra partier, däribland , prioriterat rättsväsendet i sina budgetalternativ. Endast , efter en lång tids poliskris, har Socialdemokraterna insett att dessa satsningar skulle behövas. Det är viktigt att får fler poliser. Antalet poliser ska öka med 1 000 . Dessutom måste rehabiliteringsinsatser göras för att få så många som möjligt av de cirka 800 poliser som är sjukskrivna i arbete igen. kräver 20000 poliser . Det är inte bara antalet poliser som är relevant. Polisen måste skötas mer effektivt och prioritera rätt saker, och regering och riksdag måste ge bättre verktyg åt polisen i dess yrkesutövande. Det får inte vara så att lagar och regler hindrar polisen att sköta sitt uppdrag effektivt. 2004 polisanmäldes 1248743 brott. Glädjande nog var detta en sänkning med 1procent jämfört med . 209 mord anmäldes, en ökning , 67000 fall av misshandel, 2631 våldtäkter, 17573 inbrott i bostäder samt 45000 brott mot narkotikastrafflagen, en ökning . Polisen har mycket att göra. Polisen ska ägna sig åt polisarbete Uniformerad polis har fått alltfler arbetsuppgifter i takt med att den civilanställda personalen sparats bort. Ett av de stora problemen inom polisens organisation är att poliser numera får utföra en stor mängd icke-polisiära uppgifter. Poliserna utför en rad administrativa uppgifter som rätteligen borde utföras av bättre lämpad personal. Det är viktigt att poliser lägger sin arbetstid på det som ingen annan än de kan. Det är därför uppenbart nödvändigt att öka antalet civilanställda så att utbildade poliser frigörs för polisiärt arbete. är bristen på arrestlokaler, häktesplatser och arrestantvakter allvarlig. Det får till konsekvens att polisens arbetstid tas i anspråk för många och långa transporter av frihetsberövade. Därefter tvingas dessutom utredarna resa lika långt för att förhöra samma personer. kräver fler arrestantvakter liksom ytterligare arrestlokaler och häktesplatser. Det har som följd av reduktionerna uppstått en klart olämplig miljö för både häktade och personal. Detta måste åtgärdas. Det är ett gott tecken att kriminalvården har tagit fram en plan för hur 1100 nya anstaltsplatser och häktesplatser ska inrättas för att minska på trycket i kriminalvården. är dock trängseln på häktena på flera håll ett problem. I har kraftiga nedskärningar gjorts på häktet i polishuset. Vad som kriminalvården planerar för och vad som verkligen händer kan alltså vara två helt skilda saker. Mer om häktessituationen skriver vi i annan kristdemokratisk motion. finns ungefär 17 000 poliser. kräver 20000 poliser, för ett tryggare samhälle. beräknar att det kommer att finnas 17986 poliser i tjänst. Man skriver i Polisens budgetunderlag för åren 20062008 att antagningen till polisutbildningen bedöms vara cirka 300500 i stället för nuvarande nivå på 1000 . Socialdemokraterna planerar alltså att trappa ner på utbildningstakten av nya poliser efter riksdagsvalet. valrörelse utlovade Socialdemokraterna 20000 poliser . vill i stället utöka polisutbildningen i syfte att antalet poliser verkligen ska uppgå till 20000, och vi anser att det behövs en närpolis per 1 000 invånare. En närpolis per tusen invånare Närpolisen utreder det mesta av den s.k. vardagsbrottslighet som till exempel stölder, skadegörelser och misshandel. Tanken med närpolisen är att den ska finnas geografiskt nära människor. Närpolisen samverkar och samarbetar för att minska och förebygga brott tillsammans med enskilda, myndigheter och organisationer inom varje närpolisområde. Närpolisen utför all typ av polisverksamhet: utredning, utryckning, trafikövervakning, förebyggande arbete med mera. Polisbristen stör i hög grad närpolisarbetet eftersom poliserna används i utryckningsverksamheten. När det arbetet tar överhanden hinner närpoliserna inte med det brottsförebyggande arbetet. Det innebär att långsiktigheten i polisarbetet går förlorad. Att förebygga brott måste prioriteras. Närpolisreformens syfte är ökad trygghet genom att en ökad närhet mellan polis och medborgare ger möjlighet till tidiga, snabba och förebyggande insatser. Polisen måste bli mer synlig för medborgaren. Också det är brottsförebyggande. Den ständiga resursbristen har dock medfört att närpolisen kommit att arbeta alltmer ad hoc. vill slå vakt om närpolisreformen och målet är en närpolis per tusen invånare. Antalet anmälda narkotikabrott ökade . Därför avsätter i sitt budgetalternativ för motsvarande 100 nya polistjänster med specialuppgift att bekämpa narkotikabrott och narkotikamissbruket bland ungdomar. Om polisen finner att man inte behöver 100 nya poliser utan i stället vill satsa pengarna på till exempel narkotikahundar eller utrustning är det en sak för polisen att avgöra. Det viktiga är att polisen med förslag tillförs öronmärkta pengar för narkotikabekämpning. Orter som har färjetrafik till utlandet måste få ökade resurser annars riskeras att närpoliser kan komma att användas till passkontrollanter i stället för att vara ute på gator och torg. När polisen inte hinner med sina arbetsuppgifter kommenderas övertidsarbete med åtföljande stressbelastning av personalen. är cirka 800 poliser sjukskrivna. Gällande arbetstidsavtal stipulerar att fler poliser ska vara i tjänst vid tider då flertalet brott begås. En relevant fråga är hur detta avtal ska kunna tillämpas då så många poliser har läkarintyg på att de inte kan arbeta skift eller att de inte klarar av yttre tjänst över huvud taget. Arbetet ska organiseras så att personalens hälsa kan bevaras. En enkät visar att den psykosociala miljön enligt poliserna själva kraftigt försämrats . Vi anser att det psykosociala omhändertagandet inom polisens arbetsmiljö behöver utvecklas. Efter sent uppvaknande har inlett flera gemensamma utvecklingsprojekt inom arbetsmiljöområdet. Vi väntar otåligt på resultatrapport. Större politiskt inflytande över polisverksamhetens ramar förespråkar en stark regional polisverksamhet med större politiskt inflytande över polisverksamhetens ramar. Regeringen måste tillsätta en utredning som utvärderar dagens styrsystem och ser över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen. förespråkar också ett ökat kommunalt inflytande över polisen. Detta motiveras med att medborgarna ska kunna ställa sina lokala politiker till svars för om polisens verksamhet inte fungerar tillfredsställande. Förbättrat ledarskap i polisorganisationen De problem som uppstått i samband med upplopp, kravaller och demonstrationer är uppenbart relaterade till brister i ledarskap och chefskompetens. saknas central utbildning för chefer på olika nivåer. Detta lyfts också fram i Ds 2004:34 Strukturella brister inom polisen. Det saknas också vidareutbildning för redan verksamma chefer. Det finns heller inte någon för hela landet gällande reglering för behörighetskrav för chefsbefattningar. Behöriga sökande till den tidigare polischefsutbildningen var svenska medborgare, som avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen. anser inte att en chef nödvändigtvis ska vara jurist. Det är också andra egenskaper som är avgörande för ett gott chefskap än enbart utbildning. Även poliser utan juridisk examen torde kunna uppfylla de krav som är nödvändiga. En systematiserad strategi om plan för chefsutveckling och kompetens är uppenbart nödvändig. Eftersom promemorian bereds inom yrkar inte på denna del. vill utbilda fler poliser. ska det finnas 20000 poliser, att jämföra med dagens cirka 17000. Därtill krävs att polisen blir mer effektiv. Det är inte rimligt att personuppklaringen endast är totalt sett. Av brott mot är personuppklarade. Att detta är tecken på låg effektivitet visas i internationella jämförelser. Polisens engagemang måste öka. Aktuell forskning visar detta. Engagemanget naggas dock i kanten av lagar och regler som försvårar för en effektiv brottsbekämpning. Det finns många rationaliseringar och effektiviseringar att göra. Man kan till exempel överväga att öka antalet radiobilar och ha fler bilar i samverkan med endast en polis per bil. Polis får inte jaga brottslingar med bil om de inte misstänks för grovt brott. En dom i tingsrätten slår fast att polisen inte längre får jaga trafikbrottslingar om de inte är misstänkta för grovt brott som kan rendera fängelse eller om polisen bedriver spaning. Denna begränsning försvårar för polisen och gör att den tappar sugen och i vissa fall kan det leda till att poliser konstruerar en anledning att följa efter en brottsling. I ovan nämnda tingsrättsfall hade en polis jagat en mopedist som på en trimmad moped kört mot rött ljus. Poliser dömdes till i böter. ser en fara i att begränsa polisers arbetssituation. I värsta fall kan liknande begränsningar leda till att poliser inte vågar ingripa i viss brottslighet. Det vore olyckligt. presenterades en doktorsavhandling (: Polis Yrkeskunskap, motivation, IT-system och andra förutsättningar för polisarbete) som redovisar bilden av en dåligt fungerande polisorganisation. När- och ordningspolisens egna initiativ minskar dramatiskt som anställd. i tjänst tas inga eller få egna initiativ. Den utvecklingen måste brytas till nästan varje pris. Polisens ambitionsnivå är avgörande för polisens arbetsresultat. Att polisen bara rycker ut när larm når dem fungerar inte. En polis måste ha ansvar, motivation och kompetens att ta egna initiativ. I en bättre organisation skulle fler poliser kunna leva upp till de ambitioner man en gång hade och fortfarande borde ha. Polisen måste snarare stimuleras till ingripanden än att straffas för dem. Byråkrati får inte sätta käppar i hjulet för polisingripanden. Ge polisen bättre verktyg i brottsbekämpningen Det finns flera sätt att utveckla polisens arbetsmetoder. Hemlig rumsavlyssning, så kallad buggning, är ett sätt. Dessutom bör poliser få möjlighet att kunna använda annan identitet vid såväl underrättelseverksamhet som spaning. Vidare bör polisernas möjligheter till bevisprovokation vidgas. anser också att polisens vapen bör utvecklas. Polisen får värdefull information på ett tidigt stadium vid buggning. Det har visat sig vara en tillgång i de länder som tillåter buggning. För att komma åt den avancerade kriminaliteten bör polisen få möjlighet till buggning. Ett beslut om buggning måste föregås av omsorgsfulla överväganden. När brottsligheten blir allt grövre ställs högre krav på polisens arbets- och spaningsmetoder. Den internationella organiserade brottsligheten använder sig alltmer av tekniken i sin brottslighet. Det ökar pressen på att polisens arbetsmetoder måste ändras så att man på olika sätt kan komma närmare i sitt spanings- och utredningsarbete. Utskottet ville inte tillmötesgå i vårt yrkande om buggning som lades . Redan då hänvisades till den beredning som regeringen bedrev. På samma sätt motiveras avslaget också . Det är dags att nu får en lagstiftning som tillåter buggning och som sätter tydliga gränser för när buggning är tillåten. För att avslöja eller förhindra brott föreslog SOU 2003:74 Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen att en polisman ska få uppträda under skyddsidentitet. Den som uppträder under skyddsidentitet föreslogs få registreras inom folkbokföringen även med de identitetsuppgifterna. Användningen av skyddsidentitet är i första hand en metod som är avsedd att användas i infiltrationssammanhang vid bekämpningen av den organiserade brottsligheten. Syftet med infiltrationen är att inhämta information eller att genomföra provokativa åtgärder. Polisen får dock aldrig själv begå en kriminell handling för att kunna efterforska eller avslöja brott. Polisen får alltså inte delta i en grupps verksamhet på sådant sätt att polismannen begår brott. Reglerna kring infiltration är fortfarande inte fastställda. Det är nödvändigt att så sker för att polisens arbete på detta område ska vara effektivt. Informatörer är från polisen fristående uppgiftslämnare. De används i syfte att få upplysningar såväl i underrättelsearbete som under förundersökning. Skillnaden i förhållande till infiltration är bland annat att en informatör inte på något sätt är underställd polisen. De kontakter som informatörer har med polisen kan variera kraftigt. Det kan röra sig om alltifrån helt tillfälliga kontakter till fall där polisen bygger upp en relation med informatören som lämnar upplysningar . Dessa kontakter är mycket viktiga i polisutredningar. En förutsättning för att en person ska vara villig att informera polisen är att dennes säkerhet kan garanteras. finns dock en möjlighet att under en förundersökning respektive rättegång få reda på informatörernas identiteter. Informatörer måste kunna skyddas. Polisen använder utan uttryckligt lagstöd provokativa åtgärder av olika slag. Det brukar sägas att bevisprovokation är en tillåten metod medan brottsprovokation är förbjuden. Det råder emellertid en osäkerhet om vad som ska betecknas som bevis- respektive brottsprovokation. Tillåt polisen registrera digitala bilder på brottslingar Personuppgiftslagen, PUL, behöver ändras så att poliser får rätt att registrera digitala bilder på brottslingar. Då går det snabbare att göra sökningar. Ett digitalt foto på en brottsling är en personuppgift i lagens mening. Det innebär att man inte får ha digitala fotoarkiv. Polisen får bara använda digitala bilder i förundersökningar. Enligt betänkande 2004/05:JuU19 Polisfrågor bereds frågan om digitala foton i . En lagrådsremiss är planerad till . välkomnar att ett sådant arbete görs. Polisens brist på modern utrustning är ytterligare en fråga som behöver lösas. Polisen behöver alternativa vapen som elpistol och pepparsprej samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och större folksamlingar. Polisen måste också få tillgång till skyddade fordon för att kunna upplösa våldsamma folkmassor med så liten risk för skador som möjligt för både demonstranter och poliser. är det omvittnat svårt för allmänheten att komma fram per telefon till polisen, och det tar ofta innan polisen kommer fram till brottsplatsen. vill understryka vikten av att det finns poliser i hela landet och att polisen är tillgänglig dygnet om, året om. Även brottsuppklaringen lämnar mycket övrigt att önska. klarades av alla anmälda brott upp. Att ett brott registreras som uppklarat innebär inte nödvändigtvis att en person döms som skyldig. Det görs efter att polis eller åklagare har fattat ett beslut i ärendet till exempel att det avskrivs för att hålla nere ärendebalansen, även när det finns misstänkta. I av alla anmälda brott kan en gärningsman bindas till brottet. Att brott inte reds upp urholkar den enskildes förtroende för rättsväsendet och polisens professionalitet och yrkesstolthet. Till detta ska läggas att brottsoffrens trauma förvärras. Det är mycket viktigt att situationen förbättras. Polisens ansvar för brottsoffer föreslår att de rättsvårdande myndigheterna ska ges skyldighet att informera brottsoffren om dömda brottslingars permissioner och frigivning. De rättsvårdande myndigheternas skyldighet att ge information och stöd till dem som utsatts för brott har skärpts ett antal gånger under . Trots detta återstår mycket arbete vad gäller myndigheternas information till brottsoffer och vittnen. Inom rättsväsendet finns en insikt om behovet av förbättringar på det här området. beslutade om att § 13a förundersökningskungörelsen skulle ändras så att information om stöd lämnas i större utsträckning än vad som sker . Polisen skall enligt paragrafen, när det är möjligt och lämpligt, fråga brottsoffret om denne vill att man skall kontakta en stödorganisation. reserverade sig mot förslaget då vi anser att polisen alltid, såvida det inte är omöjligt eller olämpligt, skall fråga brottsoffret om stödinsatser behövs. Brottsoffret som befinner sig i ett chocktillstånd behöver allt stöd för att klara den svåra situationen. presenterade () enkätundersökningen Brottsoffer i fokus om hur polisen informerar och hjälper brottsoffer. En rad åtgärder och reformer har genomförts för att förbättra brottsoffrens situation , till exempel bättre ersättning, utökad rätt till målsägandebiträde med mera. ska polisen informera brottsoffret och fråga om han eller hon vill ha hjälp, till exempel få kontakt med den lokala brottsofferjouren. Men enligt BOJ:s enkät är det i vissa polismyndigheter bara några promille av brottsoffren som tillfrågas, en anmärkningsvärd siffra med tanke på att plikten att informera om hjälp och stöd är inskriven i lag. menar att det måste bli bättring på det här området. Utöver det behöver de rättsvårdande myndigheterna ges utökade informationsskyldigheter. För att brottsoffer inte ska behöva uppleva att de av en händelse oväntat stöter på en person som begått brott mot dem eller att en dömd gärningsman söker upp dem under en permission eller efter sin frigivning, bör de rättsvårdande myndigheterna ges i uppdrag att informera brottsoffer om permissioner och frigivningar. En sådan information gör det även möjligt för brottsoffret att ansöka om besöksförbud eller vidta andra åtgärder som personen finner nödvändiga. Olika opinionsundersökningar visar att förtroendet för polisen har minskat. Svenskt kvalitetsindex, där SCB ingår, mäter förtroendet för samhällelig service, offentlig som privat. betyg för polisen blev den lägsta noteringen som har registrerats. Polisen ligger i botten jämfört med andra myndigheter. förslag när det gäller brottsoffrens situation tas upp i en särskild motion om brottsoffer. Uttrycket vardagsbrottslighet är för oss kristdemokrater helt felaktigt. Ordet ger sken av brott som en normal företeelse. Brottslighet förknippas med vardagen, som något som liksom hör till det dagliga livet. Det är för oss orimligt. Med vardagsbrottslighet menar man mängdbrottslighet, till exempel, stölder, inbrott, misshandel. De är brott som inte ger de stora rubrikerna men som starkt påverkar den allmänna rättstryggheten i samhället. Det är också de brott som till stor del läggs ner utan utredning, avskrivs. Mängdbrottsligheten blir inte mindre brottslig för att den är frekvent. Den skapar lika fullt stort personligt lidande för de många brottsoffer som drabbas. Mot detta vänder sig . Vi kräver nolltolerans mot all brottslighet. Även den som till synes inte är lika allvarlig som tidningsrubrikernas brottslighet. För att allmänheten ska få förtroende för rättsväsendet krävs att de brott som sker också utreds och uppklaras. är uppklaringsprocenten för misshandel och grov misshandel , för inbrott 4procent och för stöld/snatteri ur och från motordrivet fordon . För att bemöta det ökande antalet hatbrott mot homosexuella gav ut en handledning för hur man ska hantera homofobiska brott. använde ingen av de 21 länspolisdistrikten den. ökade antalet anmälningar av hatbrott med . Det är av största vikt att polisen prioriterar dessa brott. Det är en fråga om mänskliga rättigheter. Liksom Polisförbundets ordförande anser att polisutbildningen ska akademiseras. Om det sker kommer forskning bli en del av den polisiära professionen och därmed utvecklas polisyrket och polisorganisationen. är i någon mån av samma uppfattning. I betänkande 2004/05:JuU19 Polisfrågor begär utskottet att regeringen ser över frågan om det finns skäl att vissa utbildningsmoment i polisutbildningen som kännetecknas av en hög teoretisk nivå automatiskt ska ge akademiska poäng. Detta är ett bra första steg. Etnisk och kulturell mångfald inom polisen