ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fö233 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett krisinformationssystem på länsnivå upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krishanteringsförmågan måste samövas mellan länsstyrelse, kommuner och Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarsmaktens stöd till räddningstjänsten bör gälla också vid extraordinära händelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella riktlinjer för räddningstjänstens insatser i kris- och katastrofsituationer. Stormen satte ledningsförmåga och samordningsförmåga på stora prov. Kommunernas krishantering får beskrivas som god. Samverkan och samordning fungerade tillfredsställande men samverkansledningsprincipen behöver utvecklas och samordnas mellan länsstyrelse och kommuner. Struktur för samverkan finns egentligen inte och samtalspart för saknades därför initialt i vissa områden. Denna brist behöver åtgärdas. Krisinformationssystem bör utvecklas på länsnivå och krishanteringsförmågan måste övas upp i samverkan med kommuner och Försvarsmakten. Försvarsmakten besitter såväl utrustning som kompetens och personal som är mycket värdefulla i krissituationer. Dessvärre ger lagstiftningen inte Försvarsmakten utrymme och mandat att direkt gå in med stöd p.g.a. extraordinära händelser. Detta har bidragit till att oklarhet råder om vem som ska stå för kostnaderna av olika insatser. Det är av största vikt att Försvarsmakten ges möjlighet att stödja kommuner vid extraordinära händelser enligt samma princip som gäller för Försvarsmaktens stöd till räddningstjänsten. har i olika kommuner gjort olika bedömning av likartade ärenden om vem som ska vara betalningsansvarig för olika insatser. Riktlinjer saknas och ett stort mått av godtycklighet och rättsosäkerhet har därför blivit utfallet. Riktlinjer för hur räddningstjänsten ska bedöma insatser i en krissituation bör klargöras.
mot · GT02Fö234 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ansvar och roll för frivilliginsatserna i kris- och katastrofsituationer. Det civila samhällets roll för att skapa trygghet, tillit och värme kan knappast värderas tillräckligt. I utsatta situationer blir de civila insatserna ovärderliga. Där kan det gälla uppgifter som att söka efter försvunna, vara behjälpliga åt vid villabränder o.s.v. Under stormen deltog många människor i de drabbade områdena i insatser av olika slag. Allt från att hjälpa grannar att skaffa mat och erbjuda nattlogi till att röja vägar och elledningsgator. Sammanlagt har tusentals dagsverken i en rad skilda arbetsuppgifter utförts. Då en rad frågetecken uppkommit om ansvarsrollen och en del olyckor inträffat i samband med frivilliginsatserna är det viktigt att klargörande sker om vad som ska gälla för de frivilliga beträffande försäkring, arbetsgivaransvar, arbetsledning och eventuell ersättning. Detta bör utredas så att de tveksamheter som uppmärksammats i samband med stormen klargörs.
mot · GT02Fö238 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om omorganisationen av militärdistrikten. begär att regeringen återkommer med förslag som säkerställer samverkan med myndigheter och det civila samhället. Militärdistrikten kom som en regional nivå i samband med att milostaberna (militärområdena) och FO-staberna (militärområdena) lades ner. /06 planeras militärdistrikten att läggas ned. Militärdistrikten ska inte längre syssla med territoriell verksamhet. Militärdistriktsgrupperna ska fortsatt utbilda och ansvara för 30000 hemvärnssoldater samt i berörda fall frivilligorganisationerna. Militärdistrikten har till uppgift att samverka med det civila samhällets instanser ex. länsstyrelse, kommun, räddningstjänst och polis vid olika kriser. Som ett närliggande exempel deltog man vid vinterns orkan i sökandet efter försvunna personer. avvecklades sju militärdistriktsgrupper. Hallandsgruppen är en av de militärdistriktsgrupper som finns kvar, men som sannolikt kommer att underordnas Lv6 . Nuvarande beslutade nedläggning, centralisering och omändring av militärdistrikten riskerar att i praktiken bidra till ett glapp i samverkan med det civila samhället. Som exempel kan nämnas att det i nu liggande förslag till omorganisation inte finns möjlighet för militärdistriktsgrupper att genomföra samövningar med polis och räddningstjänst.
mot · GT02Fö239 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla värnpliktiga skall få utbildning i hjärt- och lungräddning under grundutbildningen. Att rädda människoliv vid en olycka, t.ex. en bilolycka, kräver ofta inte särskilt stora kunskaper. Det kan räcka med att kunna lägga ett enklare förband, som ett tryckförband, och kunna det elementära i att upprätthålla livsfunktionerna, som andning och hjärtverksamhet. utbildas värnpliktiga endast till att kunna stoppa blödning och upprätthålla andning. Om alla landets värnpliktiga fick utbildning i hjärt- och lungräddning skulle det innebära att det civila samhället fick ett tillskott på 1000015 000 utbildade hjärt- och lungräddare, med färska och aktuella kunskaper och färdigheter. skulle detta få stora positiva effekter för samhället och förbättra möjligheterna att rädda liv vid olyckor och katastrofer. Allmänhetens beredskap, attityd och allmänbildning skulle väsentligt förhöjas. leder inte sällan drunkningsolyckor och elchocker i onödan till dödsfall, därför att åskådare förblir passiva. Att utbilda de värnpliktiga i hjärt- och lungräddning skulle även innebära en statushöjning för värnpliktsutbildningen och ytterligare höja de värnpliktigas motivation. Skånberg (kd)
mot · GT02Fö241 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för ersättning till kommunerna i händelse av akutsituationer eller kriser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en krishanteringsfond. Stormen har satt fokus på samhällets sårbarhet vid kris. Vid situationer eller kriser av mer akut karaktär, får inte ekonomiska faktorer riskera att blockera nödvändiga insatser. Det är därför angeläget att se över reglerna för ersättning till kommunerna. I likhet med den konstruktion som finns för ersättning till kommunerna vid särskilt kostnadskrävande räddningsinsatser enligt lagen om skydd mot olyckor, bör ersättningsmöjligheter inrättas för kommunerna även vid sådana extraordinära händelser eller kriser som inte faller in under begreppet räddningstjänst. Regeringen bör utreda om sådana medel kan fonderas.
mot · GT02Fö242 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling och sanering av skjutfält vid nedläggning av militära förband. Försvarsbeslutet innebar att ett antal militära förband avvecklades. Avvecklingsarbetet fortgår på många ställen där förbanden enligt beslut lämnar orterna. Exempelvis i , där pågår arbetet med att avveckla förbandet P 10. I avvecklas I 5 och F 4. När förbanden avvecklas lämnas även andra tillhörande områden, som övnings- och skjutfält, områden som fortsätter att vara avspärrade och inhägnade på grund av att de inte är sanerade från blindgångare. Ett osanerat skjutfält eller övningsområde utgör fara för allmänheten. Många av dessa skjutområden ligger i berörda kommuners tillväxtområden och kan därför vara intressanta att använda för vidare tillväxt. Flera områden är också intressanta på annat sätt för kommunerna, exempelvis som friluftsområden. I vissa fall har till och med länsstyrelserna utvidgat det avspärrade området vilket ytterligare begränsar kommunens möjlighet att utvecklas och expandera. beslut kan inte heller överklagas. När en verksamhet lämnar ett område som använts som skjutfält eller övningsområde bör verksamhetsutövaren vara skyldig att återställa området så att berörda kommuner kan ta marken i anspråk. Ytterst ansvarig för avvecklingen av de militära förbanden är regeringen och därför måste också regeringen ta sitt ansvar för att skjutfälten och övningsområdena blir uppstädade.
mot · GT02Fö243 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjligheten att välja ett solidaritetsår i stället för värnplikt. Det svenska samhället lider brist på tid för vanlig medmänsklighet. Våra äldre blir allt mer isolerade och ingen hinner med att prata med dem eller lyssna in deras syn på saker och ting. Många av våra barn önskar inget högre än att föräldrarna eller förskolefröken skall lyssna just på deras historia. Ungdomar behöver få mera tid för att reflektera över vad som är livets mening och vad som är viktigt i tillvaron. Den allmänna värnplikten omfattar av en åldersklass av unga män och kvinnor. En åldersklass är cirka 107 000 män och kvinnor. togs av männen ut till värnpliktstjänstgöring medan 1procent fick fullgöra civilplikt. För kvinnorna är värnplikten frivillig. Cirka 2procent mönstrade och togs ut till militärtjänst. De flesta gör värnplikten frivilligt och många får inte ens göra den på grund av bristande ekonomi inom Försvarsmakten. En utveckling av värnpliktssystemet är på sin plats. En möjlighet borde finnas att komplettera den allmänna värnplikten med ett solidaritetsår. Att välja att använda tiden mellan gymnasiet och yrkesliv eller universitet för att hjälpa samhället med alla de extra händer som behövs till vård, skola och omsorg. Med ett solidaritetsår skulle ingen gammal människa behöva se sommaren genom fönstret. skulle få fler händer till det allra nödvändigaste. Läxhjälpen på skolan skulle bli en självklarhet. Och en extra storebror eller storasyster skulle alltid finnas på dagis. Ett solidaritetsår handlar om extra hjälp och medmänsklighet och inte ersättande av befintlig personal. Detta skulle också kunna ge våra ungdomar ovärderlig erfarenhet och kunskap inför vuxenlivet.
mot · GT02Fö244 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för rekrytering till räddningstjänsten. har mycket hög kvalitet och klarar av att göra insatser vid såväl bränder, bilolyckor som översvämningar. Vid sidan av den heltidsanställda bemanningen finns en stor grupp deltidsanställda, vars insatser är helt avgörande för en fungerande räddningstjänst kring mindre tätorter och i glesbygd. har det dock blivit allt svårare att rekrytera deltidsbrandmän, och mycket talar för att det är förändringarna på arbetsmarknaden som är orsaken. Inte bara den ökande rörligheten, utan framför allt det sätt varpå arbetsorganisationer utvecklas. Smal bemanning i företagens organisationer, korta ledtider med allt mellan order och leverans, har gjort att allt fler tackar nej till att ta erbjudande som deltidsbrandmän. Det går ut över arbetet, och allt fler upplever det uppenbarligen som en omöjlig kombination. Ur samhällssynpunkt är naturligtvis denna utveckling starkt oroande. Det kommer sannolikt aldrig att finnas förutsättningar för heltidskårer i hela landet, utan deltidskårerna kommer alltjämt att vara en förutsättning för snabba insatser i mindre tätorter och i glesbygd. I delar av landet är stora delar av deltidskårernas bemanning vakant och vid de pensionsavgångar som väntar kan läget bli akut. Mot den bakgrunden är det angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan genomförs, inte minst för att belysa om ytterligare ekonomiska incitament är nödvändiga för att trygga bemanningen framöver.
mot · GT02Fö247 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra ansvaret för skogsbrandsbevakningen. har vi haft skogsbränder i bl a , och . Trots dessa är vi i ganska förskonade från stora skogsbränder jämfört med många andra länder i . Bland de länder som brukar drabbas värst är , södra , , och . När det trots allt uppstår skogsbränder är det många som drabbas. Förutom att det kan bli en tragedi för många människor så far även djuren illa. Drabbas gör också fastighetsägare och markägare. Att vi har klarat oss bra i beror nog till stor del på att vi har haft vårt skogsbrandsflyg. hade staten genom ett delansvar för verksamheten och bidrog då också ekonomiskt. Det är en uppgift för samhället att minimera riskerna för att såväl människor som egendom kommer till skada. Det går säkert att hitta olika lösningar för både finansiering och teknik, men det är statens uppgift att tydliggöra ansvarsfördelningen.
mot · GT02Fö250 · 2005-09-28 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till hur räddningsinsatserna på sjön kan likställas med räddningstjänst för sjöarna . är i storlek fjärde sjö med en yta av . Sjön delas av tre län med sammanlagt fem kommuner. har sjölivet på kännetecknats av ett ökat antal fritidsbåtar och mindre passagerarbåtar som utför trafik på och . Utöver detta finns ett växande intresse för olika isaktiviteter i form av fritidsfiske och skridskoåkning. Behovet av samordning för efterforskning och räddningstjänst är stort med tanke på att den hjälpsökande kan komma till fel SOS-central samt att den geografiska uppdelningen berör sex olika myndigheter för efterforskning och räddningstjänst. kan kommunikation och ledning ske från 10 olika myndigheter/centraler runt . Den statliga räddningstjänsten har inte ansvaret för räddningsinsatser som berör enligt den princip som råder för räddningsinsatser på tre största sjöar, nämligen , och . Ansvaret vilar istället direkt på eller ansvarig polismyndighet. Framför allt startskedet av en räddningsinsats kan försvåras och fördröjas då är delad mellan tre län, tre SOS-centraler, fyra kommunala räddningstjänster samt tre polismyndigheter. Om statlig räddningstjänst råder för insatser på skulle insatserna, utan gränsdragningsproblem, ledas från en och samma räddningscentral. Detta skulle avsevärt minska riskerna för fördröjande och missförstånd i en räddningsinsats. I betänkandet (SOU 1998:59) i , rädda och skydda dras slutsatsen att sjön bör omfattas av statlig räddningstjänst. Flera remissinstanser delar denna uppfattning. I en proposition till följd av betänkandet avfärdar regeringen förslaget utan särskild motivering. Samma sak gör försvarsutskottet då motsvarande motion behandlades under föregående . Då jag anser det vara mycket angeläget att en förändring kommer till stånd är det önskvärt att regeringen återkommer till med förslag om hur räddningsinsatser på sjön ansvarsmässigt kan likställas med räddningstjänst för sjöarna .
mot · GT02Fö252 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att hitta en permanent lösning vad gäller organisation. har en viktig roll i . har lånat båtar av försvaret mot att sällskapet svarar för underhållet av dem. Räddningsstationen på i och den sjöräddningsbåt som är placerad på är två exempel på hur viktigt detta är för säkerheten och tryggheten för sjöfarande. Men trots att alla rimligen inser hur viktiga insatser är och trots att frågan har diskuterats i har det fortfarande inte varit möjligt att hitta en permanent lösning. Frågan är alltför viktig för att den på det här sättet ska dras i långbänk. Det är nu hög tid att regeringen försöker hitta en långsiktig, permanent lösning som innebär att båtarna överförs till från försvaret.
mot · GT02Fö254 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att deltagande i skall stödjas och införas i nationell forskningsplan. Svensk flygindustri är unik i . I inget annat land finns produktion och licenser som svarar för helheten från ax till limpa. Genom utvecklas idéer till verkligt genomförande. Genom en kompetent ledning har insatser snabbt kunnat göras utifrån uppkomna behov alldeles oavsett var i produktionskedjan problemen har uppstått. Genom helhetskunskapen och den unika spetskunskapen har kunnat hävda sig i den internationella konkurrensen. har gott renommé i hela världen. Det är därför inte förvånande att även europeisk flygindustri vill ha samarbete med . deltar framgångsrikt i det stora A380. Flera europeiska flygindustriföretag samverkar i detta och bygger världens största passagerarflygplan. har också inbjudits att medverka i . Det gäller utvecklingen av en teknikdemonstrator som kan nyttjas såväl till civilt flyg som till försvarsflyg. Demonstratorn är i själva verket en teknisk innovation i och i världen och kommer att vara en spjutspets för ytterligare tekniska landvinningar. Genom tillsammans med andra ledande flygnation säkrar och en fortsatt utveckling av sin flygkompetens och utvecklingsförmåga, vilket har stor betydelse för en fortsatt högteknologisk flygindustri i . För att få delta i den här typen av projekt krävs ett kapitalstarkt företag och framförallt nationens godkännande. När det gäller det senare är den senfärdig att ge sitt godkännande. ansökte hos regeringen om villkorslån för att kunna delta i . Det tog innan det var klart. väntade företaget på besked från regeringen om deltagande i . De europeiska medarbetarna kan tröttna på att vänta på den . Ännu har nämligen inget svar meddelats. Därför bör omgående ge regeringen till känna att den tekniska innovationen som innebär bör stödjas och föras in i nationell forskningsplan. Försvarsmakten och FMV är redan beställare och finansiering är klar. Att deltagande i ska ingå i en nationell forskningsplan är egentligen inget uppseendeväckande. Detta ligger nämligen helt i linje med vad redan nu har beslutat. har konstaterat att man bör arbeta med teknikdemonstratorer och med fördel medverka i internationellt samarbete . beräknas pågå och eller kan man avgöra hur man ska använda och ta vara på de tekniska landvinningar som gjorts. Inom de områden där vårt lilla land har tekniska kunskaper som är unika måste vi behålla positionen och delta där dessa kan utvecklas ytterligare. Det vinner alla på. Världen får del av våra kunskaper, behöver exportintäkter, behöver företagare i form av underleverantörer, behöver samverkan med industrin, behöver arbetstillfällen och från dessa arbeten får vi skatteintäkter att betala den sociala välfärden med. Genom att regeringen säger ja till detta tekniska innovationsprojekt och för in det i en nationell forskningsplan ökar också möjligheterna för att få del av EU:s medel för sjunde ramprogrammet. Det är hög tid att ger regeringen i uppdrag att snabbt säga ja till Saabs deltagande i och föra in projektet som ett tekniskt innovationsprojekt för att delta i.
mot · GT02Fö255 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell katastroffond. Den stora naturkatastrofen som drabbade krävde stora insatser från i första hand enskilda men också för staten. Efter katastrofen krävdes det särskilda insatser, också ekonomiska, från regeringens sida när det gäller både insatser och ersättningar till enskilda och kommuner. Samhället måste tyvärr bli mer förberett för att snabbt kunna göra praktiska och ekonomiska insatser för drabbade. Det blir tyvärr allt vanligare att naturkatastrofer av olika slag drabbar stora områden i landet. har det handlat om enorma översvämningar, om bortspolade vägar och broar, om förstörda fastigheter och om förstörda skördar. Detta har inneburit omfattande skador för såväl enskilda, näringsidkare, kommuner som staten. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Experterna är också eniga om att liknande katastrofer kommer att ske igen. Erfarenheterna från de översvämningar och andra naturkatastrofer som drabbat vissa regioner i landet talar också för att någon form av nationell fond/försäkringsordning bör inrättas. Erfarenheterna visar också att ansvaret såväl för skadorna som för de direkta insatserna hamnar mellan stolarna. drabbades exempelvis delar av av mycket kraftiga slagregn, vilket gjorde att stora vägavsnitt på både allmänna och enskilda vägar spolades bort, i Hagforsområdet. Det handlade i flera fall om vägavsnitt . Enskilda drabbades också av förstörda markavsnitt och infarter. kommun har beräknat att kostnaderna för att återställa det som skadats kommer att uppgå till . Med andra ord stora kostnader för både enskilda och kommun. Det ekonomiska ansvaret för återställandet efter denna katastrof är ännu inte utklarad. drabbades delar av västra av mycket kraftiga slagregn, vilket gjorde att både allmänna och enskilda vägar spolades bort på . Det finns exempel på enskilda vägföreningar i området som drabbats av ett moment 22 i spåren av naturkatastrofen. Myndigheter hade svårt att ge bidrag och föreningen kunde inte påbörja en återuppbyggnad av vägen förrän ekonomin var ordnad. En nationell katastroffond skulle kunna vara en sådan vägförening behjälplig. Erfarenheterna och rapporterna från den omfattande översvämningen i pekar i samma riktning. Tyvärr har vi anledning att tro att den typen av katastrofer, som drabbat vårt land, kommer att inträffa igen. Det är därför av yttersta vikt att det för framtiden finns en ekonomisk beredskap för den här typen av katastrofer. En nationell katastroffond skulle vara till stor hjälp, en fond ur vilken man, med en hyfsat enkel administration, helt eller delvis kan ersätta skador som genom vädrets makter uppstått på mark och fastigheter.
mot · GT02Ju201 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av speciella anstalter för personer som dömts till utvisning. Enligt uppgifter från personer som håller på med dessa frågor så har personer som dömts till fängelse och därtill utvisning behov av specifik vård och därför anser jag att alla utvisningsdömda skall samlas på samma anstalt.
mot · GT02Ju202 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ränta på lån som tas av svenskar som befinner sig i nöd utomlands. Vid den stora och svåra katastrofen i var det många av de överlevande drabbade svenskarna som tvingades söka ekonomisk hjälp via vår ambassadpersonal/ambassad. Många av de drabbade reagerade starkt naturlig reaktion då de tvingades skriva på låneansökningar där räntan på lånet var , detta i ett läge där låneräntan, via en svensk bank, var . Självklart skall låneräntan vara knuten till den ränta som gäller i . Det blev nu inte nog med att de drabbade var i chock av vad som hänt, de tvingades reagera över en som man kan tycka bagatell som låneränta. Det här bör snabbt rättas till.
mot · GT02Ju203 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobiltelefoner till polisen. kom larmet: Poliser i , med utredningstjänst, hade inte mobiltelefoner i tjänsten. Och anledningen var en anledning vi hört tidigare då det gäller den svenska polisen: brist på pengar! Att ha en mobiltelefon som man nästan får gratis numera måste vara något som är obligatoriskt för en utredande polis. Det fanns, i det larm som kom, flera konkreta exempel på att om just utredande poliser haft mobiltelefon hade brott kunnat lösas snabbare än vad som var fallet. Också åklagare och andra hade svårt att nå de aktuella poliserna. Hur långt skall det gå innan regeringen vaknar upp och förstår allvaret med brister inom det svenska polisväsendet? Självklart skall poliser ha mobiltelefoner då de är i tjänst. Klarar man inte den investeringen så är den svenska polisen illa ute.