mot · GS02Fi16 · 2005-05-02 00:00:00 — För dem som tror att invånare är kapabla att rösta fram kompetenta kommun- och landstingspolitiker som själva kan bestämma och ta ansvar för den verksamhet de är valda för är detta en bra reform. För andra som tror att staten vet bäst och vill åsidosätta det kommunala självstyret innebär givetvis skattereform ett allvarligt hinder. vill förverkliga det kommunala självstyret och bygga ett nytt samhälle underifrån enligt federalismens principer. För att kunna infria detta är skattepolitiken en viktig beståndsdel. Skattereformen som presenteras är ett första steg för att kunna reformera samhället i denna riktning. Tabell 5 nedan visar denna skatteväxling. Totalt sett sänks inkomstskatterna med , som de kommunala skattebaserna ökar med . Den extra tillväxt av kommunernas skatteintäkter på 1,2 miljarder som sker får kommunsektorn behålla. På detta sätt vill ge kommunerna bättre planeringsförutsättningar vilket i sin tur gör det enklare för kommunerna att hantera ekonomin på ett effektivt sätt. Detta underlättar ekonomiskt för kommunerna och kan användas exempelvis för skattesänkningar och bättre förutsättningar för lönesatsningar för kommunernas låglönegrupper. Nettoeffekt av återföringen av skattebaser tillbaka till kommuner till följd av inkomstskatteförslag, . Behandlingen av äldre är en kvalitetsstämpel på ett humanistiskt samhälle. har alltid tagit strid för de sämst ställda pensionärerna och slagit vakt om de lägsta pensionerna. Vi intensifierar nu vårt arbete för en mer värdig behandling av de äldre. I synnerhet de som får stå med mössan i hand eftersom de inte lönearbetat utan gjort sina insatser i eget företag, i jord- och skogsbruk eller i det värdefulla arbetet med hem och barn. Vi vill stärka pensionärernas ekonomi och erbjuda dem samma valfrihet som yngre människor tar för given i sitt val av samhällsservice. anslår pengar till höjd garantipension så att den lägsta pensionen åtminstone ska nå upp . drar tillbaka sitt tidigare förslag om att delvis finansiera dessa höjningar genom sänkt bostadstillägg för pensionärer. Vi vidhåller emellertid att bostadstillägget bör reformeras och eventuellt - helt eller delvis - integreras i det ordinarie pensionssystemet som höjning av de lägre pensionerna, detta för att öka pensionärernas självbestämmande genom möjligheten att behålla effekterna av anpassningar i bostadskostnaderna. Det är orimligt att pensionärer med låga inkomster inte får behålla av en minskad bostadskostnad. 8.3Centerpartiet satsar på polisen Antalet anställda poliser minskade kraftigt som antalet brott ökade och brottsligheten förråades. Men redan nu ser svårigheter att kunna anställa alla nyutexaminerade poliser och vill därför vidta åtgärder som kommer att innebära att antalet poliser åter sjunker redan under nästa mandatperiod. Regeringens låga prioritering av polisen fortsätter . Hävdade satsningar innebär i slutändan besparingar genom indragna överskott, generella besparingsbeting, borttagen anslagskredit och för låg pris- och löneomräkning. Antalet poliser har en omedelbar effekt ute i samhället. Brist på poliser uppfattas som en signal att det är fritt fram att begå "småbrott" såsom stöld och skadegörelse, eftersom risken att bli tagen efter att polisen har larmats är minimal och de flesta ärenden slutar med en anteckning i polisstationens protokoll. menar att detta är en oacceptabel utveckling. En rimlig målsättning, som möjligt bör förverkligas, är att antalet poliser stiger till 20 000. I vårpropositionen får Polisen inga nya pengar. Tvärtom innebär regeringens förslag mindre pengar till Polisen. Däremot har förklarat att man tänker satsa på att förtidspensionera poliser. Detta gör man för att få resurser till att anställa dem som kommer ut från . satsar för att anställa nya poliser medan 200 miljoner satsas på förtidspensioneringar. Detta är enligt mening en helt bakvänd ordning - istället för fler poliser kommer vi snart att ha färre. kommer en enorm kompetens att slösas bort genom att man förtidspensionerar erfarna poliser för att kunna anställa nya! överväger om en av de tre polishögskolorna måste stängas eftersom man inte kommer att ha råd att anställa nyexaminerade poliser med regeringens knappa resurstilldelning. vill att kapaciteten vid polisutbildningarna i , och ska utnyttjas maximalt, som det bör inrättas ytterligare en polishögskola i närheten av någon befintlig högskola eller något av universiteten. Detta är en omöjlighet med regeringens begränsade anslag. Det föreslår om ett tillskott på över regeringens budgetförslag ger bättre förutsättningar för en ökning av poliskåren så att den klarar sitt uppdrag. i och Stormen är bara ytterligare påminnelser om den sårbarhet som vårt samhälle lider av. Klimatförändringar spås ge kraftiga väderomslag eller andra händelser av särskild samhällsekonomisk och mänsklig betydelse. Med de näst intill obefintliga marginaler som regeringen hanterar landets ekonomi med finns minimalt utrymme för extraordinära utgifter. När katastrofer inträffar, små som stora, får därför andra utgifter stå tillbaka. Detta är olyckligt och opraktiskt. För att råda bot på detta och skapa en buffert tar därför Centerparitet initiativet till att bilda ett katastrofkonto genom årlig avsättning till en fond utanför statsbudgeten och som kan utnyttjas efter särskilt regeringsbeslut för katastrofsituationer. Avsättningen bör ske ur utdelningen från statligt ägda bolag. Avsättningen kan uppgå till , vilket är skillnaden mellan budgeterad och beslutad utdelning från de statligt ägda bolagen. Framtida avsättning kan komma att variera beroende av tillgång på särskilda medel. Målsättning för fonden bör vara att den ska uppgå till minst en procent av BNP. Skogsbruket drabbades av en stor katastrof när stormen fällde runt skog. Det innebär att ungefär en hel årsavverkning skog för hela landet fälldes . Regeringen har ännu inte presenterat ett färdigt paket för stöd till de drabbade skogsägarna. Detta är inte acceptabelt. Näringen har lidit stora förluster och uppskattar dessa till ett värde av . Långt ifrån allt kan täckas genom försäkringar. Inte heller staten kan förväntas gå in och helt kompensera för de kostnader som uppstått. Vad man däremot kan begära är att det skapas en grundtrygghet och en bas för framtidstro inom skogsbruket i det drabbade området. Detta är samhällets och statens skyldighet mot såväl den drabbade skogsnäringen som alla andra näringar, kommuner och människor som lidit skada i denna naturkatastrof. har i ett stormpaket föreslagit en mängd åtgärder för att underlätta för den enskilda skogsbrukaren och skogsnäringen som helhet. Situationen kräver extraordinära insatser, virket måste omhändertas och stora arealer måste planteras eller självföryngras . Statliga medel för återbeskogning och underhåll av vägar är ett måste. Regeringen har aviserat ett stöd till återplantering men inte lämnat några detaljer i vårpropositionen. Detta är olyckligt eftersom det leder till osäkerhet hos skogsägarna och kan försena återplanteringen. Budgetförslaget är dessutom svagt när det gäller insatser för vägnätet i det drabbade området. 9Finansieringen och dess bakgrund menar att till viss del befinner sig vid vägs ände. Det finns en mängd illavarslande faktorer som indikerar detta, och nedanstående punkter är några av dessa Närmare 1,4 miljoner personer i arbetsför ålder går inte till jobbet en normal arbetsdag. De offentligt producerade välfärdstjänsterna slukar allt mer resurser som bland annat köerna till vården är oacceptabelt långa. De ekonomiska incitamenten för att jobba är för många människor helt obefintliga eller till och med negativa. Trots en till synes stark konjunktur uteblir jobben. Den svarta ekonomin blir allt större. För att åtgärda dessa punkter krävs en omläggning av politiken som inte kan vänta. Socialdemokraterna har förklarat att skattehöjningar är deras recept för att lösa ekonomiska problem. menar att det i stor utsträckning just är de höga skatterna som är orsaken till våra problem. Den socialdemokratiska regeringen föredrar att föra samma missriktade politik snarare än att ompröva sina misslyckanden. Höjda skatter leder till att det blir än mer olönsamt att arbeta, och det blir mer gynnsamt att leva på bidrag. Höjda skatter kanske på kort sikt kan generera mer skatteintäkter, men på lång sikt minskar skatteintäkterna när minskade ekonomiska incitament gör att svenskarna jobbar allt mindre, som de grundläggande strukturerna inom välfärdstjänsterna består utan att omprövas. Höjda skatter leder också till att det blir mer gynnsamt att jobba utanför den legala ekonomin, gärna som man uppbär bidrag i någon form. Den omläggning av den ekonomiska politiken som vill genomföra syftar till att sänka inkomstskatterna och öka incitamenten för att jobba. Det finns inga enkla lösningar på hur detta ska gå till. Om man vill göra något åt dessa problem måste man börja skära i de stora utgiftsposterna och där finns framförallt kostnaden för ohälsan. Om det politiska kuraget för att skära i denna kostnad saknas riskerar dess utgifter att tränga undan all annan verksamhet till dess att skatterna har nått höjder som gör det i praktiken olönsamt att arbeta eller verka som företagare i landet. anser att det krävs en rejäl kraftsamling för att lägga om den ekonomiska politiken och för att göra något åt ohälsan. Vi bedömer att det är bättre att ta den beska medicinen nu än att senare tvingas till mer drastiska åtgärder. anser attersättningsnivåerna i sjukförsäkringen(liksom i arbetslöshetsförsäkringen) bör fortsatt vara för personer som försörjer ett eller flera barn, och för dem som inte har ansvar för minderåriga. I praktiken har många genom avtalsförsäkringar en ersättning som i många fall uppgår till av den ordinarie lönen även vid sjukdom. föreslår även att beräkningsgrunden för SGI (sjukpenninggrundande inkomst) ändras och beräknas som ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas lön innan sjukskrivningsperioden inleddes. Det ger en mer rättvis sjukpenning för t.ex. personer med varierande inkomstnivåer. Ytterligare en karensdag bör införas för dag två. Det sparar pengar, men bidrar även till att motverka att kortare sjukskrivningar övergår i längre. En ökning av antalet karensdagar är inget att sträva efter men en nödvändighet för att bromsa en allt större belastning i sjukförsäkringssystemet. Trafikförsäkringen bör privatiseras enligt finsk modell. Det ger starkare incitament för bilförare att undvika trafikfarligt beteende som försäkringsbolagens hemmamarknad stärks. En sådan lösning stimulerar även till större medvetenhet och val av säkrare fordon. Merkostnaderna för trafikanterna motverkas genom dels generella inkomstskattesänkningar, dels sänkningar av vissa fordonsskatter. 9.2Administrativa kostnader i statens verksamhet Den statliga byråkratin kritiseras från flera håll. Myndighetsutövning närs av ständigt nya lagar och regler. Statliga ämbetsverk och förvaltningar finns i sådan mängd att antalet inte är känt och därför begåvas med en egen utredning för att fastställa antal och funktion. I ESV:s rapport Vad är rimlig kostnad för myndigheternas styrning, samordning och administration? () ställs frågan om storleken på overheadkostnaden inom offentlig förvaltning är rätt dimensionerad. I rapporten antyds att en inte oväsentlig besparingsmöjlighet kan finnas i de samlade förvaltningarnas overheadkostnader som beräknas uppgå till ca . har försiktigtvis aviserat samlade besparingar fördelade inom olika områden på , vilket skulle motsvara av den totala overheadkostnaden. Besparingsmöjligheterna med en effektiv kostnadshantering är sannolikt betydligt större. Vid strukturomvandlingar och där företag flyttar, utsätts inte myndigheterna för samma omvandlingstryck utan kan fortsätta sina verksamheter som om ingenting hade hänt. Vi menar att även myndigheter ständigt måste reformera sina arbetsformer för att kunna svara upp mot samhällets ökade krav. Inom pågår en genomlysning av styrsystem inom den statliga verksamheten. Detta arbete kommer att presenteras . Vi ser med intresse fram emot ESV:s fortsatta arbete med att belysa och beskriva den offentliga förvaltningens administrativa kostnader samt om detta sker på ett effektivt sätt. 9.3Sparande i offentlig sektor Med budgetalternativ förstärks sparandet i offentlig sektor jämfört med regeringens ekonomiska politik, även om resultatet kunde ha varit bättre. Jämfört med budgetmotion är det finansiella sparandet sämre. Vi har dock gjort bedömningen att det är viktigare att på kort sikt öka de ekonomiska incitamenten att arbeta, att öka arbetsutbudet och stimulera efterfrågan på arbete. Vi bedömer att det är viktigare att skapa riktiga jobb än att på kort sikt uppnå målet om sparandet på . kommer de offentliga finanserna att förbättras avsevärt när sysselsättningen ökar och de riktiga jobben blir fler. Med skattereform förstärks de kommunala skattebaserna med . Denna förstärkning av skattebaserna gör att kommunerna även kan tillgodogöra sig ökade skatteinkomster från den växande lönesumman, en effekt på motsvarande för som finns inräknat som kommunalt sparande i tabellen nedan. Finansiellt sparande enligt budget 2005 Utgiftsminskningar, netto exkl. räntor Ökat kommunalt sparande tfa skattereform Samlad effekt av förslag Målsatt sparande om av BNP Samlad effekt av anslag relativt regeringens. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 och uppbörd UO 5 och internationell samv. UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid UO 18 Samhällsplanering, bostadsförs. UO 19 Regional utjämning och utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna UO 26 Statsskuldräntor m.m. UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområde relativt regeringen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Vid sidan av statsbudgeten Sänkt utgiftstak för staten rel. bör besluta om ovanstående fördelning av utgifterna för budgetåren 2006 och 2007. UO 1 I huvudsak besparingar på . eftersträvar en myndighetsutövning som sker på en lägre nivå och på ett enklare sätt närmare medborgaren. genomför en verksamhetskrympning och krav på effektivare hantering av overhead på respektive . UO 2 Neddragningar genom volymminskning på myndigheter. Inget anslag till trängselskatter. UO 3 Besparingar på . flyttas till uo 04. UO 4 Ökade anslag till polisen och kriminalvården med relativt regeringen som minskar anslagen. Totalt satsar vi mer inom utgiftsområdet. UO 5 Myndighetsbesparingar. UO 6 Omfattas av försvarsöverenskommelsen inom alliansen. UO 7 Ökning av biståndsverksamheten för att nå målet 2007. Miljöbistånd ingår med respektive . UO 8 Ingen förändring relativt regeringen. UO 9 2 000 miljoner till nationell vårdgaranti. till utökat förebyggande folkhälsoarbete. UO 10 Ökade anslag till rehabiliteringsinsatser. Minskade kostnader för sjukpenning, förtidspensioner och arbetsskador genom de åtgärder föreslår. Besparingar genom historisk beräkning av SGI samt förändrad ersättningsnivå 70/beroende av försörjningsansvar. Nytt system för arbetsgivarens sjuklöneansvar. UO 11 Höjd garantipension samt minskat BTP som en följd av skatteförslag. Nettoanslagsökning 500 respektive . UO 12 Höjt barnbidrag med /år tills fördubbling nås. arbetar inte valstrategiskt utan långsiktigt. Höjd grundnivå till i föräldraförsäkringen. Höjt tak till 11 prisbasbelopp samt beräkning på historisk SGI. UO 13 Indragning av arbetsmarknadsutbildningar utan bevisad effekt, 70/a-kassanivå, historisk beräkning av a-kassegrundande inkomst, ökad egenfinansiering till a-kassan samt besparingar på AMV. Fler i arbete genom extra satsning på lönebidrag för arbetshandikappade. Omstartsjobb redovisas separat. Ingen ersättning till friårsförsök. UO 14 Myndighetsbesparingar. UO 15 Ökade anslag till rekryteringsbidrag för vuxenstudier samt minskade bidrag till anslaget för vissa organisationer. UO 16 Anslagen Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem, Maxtaxan i barnomsorgen samt Statligt bidrag till vuxenutbildning flyttas över till UO 25. Ökade anslag till KY-utbildning. Ökat anslag till forskning med 200 respektive . UO 17 Ökat anslag för kommuners folkbildning och ungas verksamhet. UO 18 Minskade bostadsbidrag som en följd av skattereform, sänkta anslag till myndigheter och slopade investeringsbidrag för nybyggnation. Ökade anslag till investeringsbidrag för studentbostäder. UO 19 Anslag till utveckling av landsbygdsturism, livsmedelsproduktion, regionalt utvecklingsarbete riskkapital etc . Vi avsätter även för utvecklande av kvinnors och invandrares företagande. UO 20 Överföring av medel från reservatshantering till forskning och stöd till skogsnäringen och återplanteringsåtgärder. UO 21 Satsning på energiforskning framförallt forskning i förnybara drivmedel med utöver regeringens satsning. UO 22 Ökade anslag till eftersatt underhåll av vägar. För att kunna genomföra samhällsekonomiska och strategiskt viktiga investeringar av vägar och järnvägar föreslår att en modell utreds för alternativ finansiering. En sådan modell möjliggör tidigareläggning av väsentliga belopp av investering och eftersatt underhåll . Regeringens neddragningar på bl a underhåll accepteras ej. UO 23 Bl a ökade anslag till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt forskning för miljö och areella näringar med 06,07. Återväxtåtgärder i stormdrabbad skog samt 230 miljoner till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. UO 24 Myndighetsbesparingar och neddragning av förvaltningskostnader. UO 25 Kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjt tak i föräldraförsäkringen, ny utformning av a-kassan, nytt system för sjuklöneansvar samt höjd grundpension. De riktade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella bidrag och förs över från UO 16. Största minskningen av bidraget beror på den positiva effekten av inkomstskattereform för kommuner och landsting. UO 26 Lägre räntor p g a ökad takt i försäljningen av statlig egendom samt större statligt sparande. 10.1Förslag till förändrade skatter, periodiserade siffror för statlig del Rabatter - inte avdrag Kvittning mot karensdag, arbetsgivaravgifter Sänkt + halverad förmögenhetsskatt Sänkt fastighetsskatt 0,9 & 0,75 samt tomttak Sänkt fastighetsskatt för flerfamiljshus Höjd reavinstskatt bostäder 20->30 + uppskovsavdrag Höjd stämpelskatt -> Skattenedsättning RME i diesel Skatterabatt när privatpersoner köper miljöbil Nedsättning av förmånsvärde för miljöbilar Skatterabatt på energiskatt för bensindelen i E85 Sänkt dieselskatt på jord/skogsbruk 1kr/l Avskaffad skatt/avgift på handelsgödsel 3:12-regler -> kl.ränta & Sänkta arbets.giv.avgifter tfa sjuklön Statlig del, starta eget sparande Skatt på förbränning av osorterat avfall Höjd skatt på lågpriscigaretter Inga nya avdrag för hem-PC Nej till satsning för anställningsstöd Inga intäkter från trängselskatter 10.2Specifikation av c-budget per utgiftsområde anser att centralstyret hämmar självbestämmande och utveckling samt att det försvårar för medborgarna att delta, påverka och utkräva politiskt ansvar. Styret måste därför brytas, makten uppdelas och regelsystemet minskas och förenklas utifrån den enskilde medborgarens ansvar för lokalsamhället till kommunen, regionen, nationen, och EU. Därför kan och ska även regeringsmaktens budget minskas. Regeringen har inte kunnat presentera godtagbara skäl för att anslagen för rikets styrelse ska kvarstå på den höga nivå som är. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslår besparingar inom myndigheters administration med ca . Införandet av trängselskatter är ingen statlig uppgift. Detta är en angelägenhet som skall beslutas och hanteras enligt federalismens principer d.v.s. på den nivå där besluten bäst förankras och hanteras. UO 3 och uppbörd Myndighetsbesparing på overheadkostnader sker med . flyttas till UO 04. Det är beklagligt att regeringen, trots löften om ökad rättstrygghet och fler poliser, inte tillför större resurser för dessa ändamål. tillför medel till polisorganisationen med samt med . tillkommer från utgiftsområde 03. Satsning sker på kvinnojourer med , och vi satsar på kriminalvården. UO 5 Internationell samverkan Ökad förmåga att medverka i internationellt samarbete samt en underskattning av omställningskostnader för försvaret ger ett större behov av anslag. Detta är en gemensam linje som drivs av de fyra allianspartierna. UO 07 Internationellt bistånd når enprocentsmålet 2007. En satsning sker medvetet inom utgiftsområdet på miljöbistånd med 1,1 respektive . UO 08 Invandrare och flyktingar Det är mycket viktigt att asylsökandes möjlighet till arbete och sysselsättning stärks avsevärt. Ett mer övergripande system måste utformas där arbetsmarknadens parter tillåts ta ett större ansvar för att ordna fram arbets-, praktik- och introduktionsplatser. Idealet vore att praktikplatser kombineras med något slags anställning som förhoppningsvis leder till en framtida anställning. En ökad arbetskraftsinvandring där människor ges möjlighet att få delta i arbetslivet skulle vara välgörande för såväl ekonomiskt som kulturellt och socialt. Det är nödvändigt att vi tillvaratar de resurser som finns hos människor i och utanför gränser. Därför värnar den fria rörligheten och vill underlätta för människor som kommer hit för att arbeta eller starta företag. UO 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Kostnader för att införa en nationell vårdgaranti ingår med 2 respektive . Därutöver satsas i mobilisering för ett intensifierat nationellt folkhälsoarbete. UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har föreslagit ett omfattande och kraftfullt program mot ohälsan med bl. a. stärkta rehabiliteringsinsatser, tydligare ekonomiska incitament för den enskilde och för de offentliga arbetsgivarna samt en mer restriktiv användning av förtidspensionering. Med dessa åtgärder skulle kostnaderna för ohälsan kunna bli väsentligt lägre än de som regeringen beräknat. Genom införande av differentierad sjukförsäkring med 80 procents ersättningsnivå för personer med försörjningsansvar för barn , och 70 procents ersättningsnivå för övriga grupper, samt genom förändring av beräkningsgrunden för sjukpenninggrundande inkomst (historisk SGI), minskar kostnaderna för sjukförsäkringen med 2006. inför även ett sjuklönesystem med inträde efter antal anställda och lyfter ut trafikskadeförsäkringen enligt finsk modell, vilket frigör . Vi för från sjukförsäkringen till rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd som leder till motsvarande minskning i sjukförsäkringskostnaden. Vidare satsar vi och för att förverkliga den satsning på rehabiliteringsutredningar, hjälpmedel och finansiell samordning som föreslogs i . I utredningen beräknas nämnda satsning leda till minskade kostnader om och . Dessa ingår ej i beräkningsunderlagen. UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslår att garantipensionen höjs med , i ett första steg med för samt lika mycket 2007. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår att barnbidraget skall fördubblas för barn i åldern , lika för alla barn. Därefter, för år, ska bidragsnivån ligga på och gällande flerbarnstillägg. Höjningen av barnbidraget påverkar inte socialbidraget. Vi vill vidare höja taket i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp vilket är viktigt för att personer med hög inkomst - ofta män - ska ta ut sin föräldraförsäkring. föreslår i motionen om barn och familj att grundnivån i föräldrapenningen höjs till per dag samt beräkning på historisk SGI.