ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N458 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk basindustris behov av ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis IT-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi skall kunna bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas.
mot · GT02N460 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning och utveckling inom betongområdet. Regeringen ämnar i en ny industristrategisk forskningssatsning satsa på sex utvalda branscher. Strategiprogram innehållande förslag till åtgärder för att utveckla starka position inom avancerad forskning och utveckling ska presenteras. I denna satsning nämns inte landets näst största sektor byggbranschen. har nettomedlen för forskning och utveckling (FoU) inom betongområdet minskat . För att vända den negativa trenden och stärka forskningen har branschen själv tagit fram ett program med namnet Uthålligt betongbyggande. Programmet strävar efter att omsätta befintlig och ny forskning och kunskap i praktiskt tillämpning. Att branschen själv inser att satsningar på forskning och utveckling måste göras är ett bra tecken. Framtidens byggande blir mer komplicerat. Dagens konsumenter ställer nya krav på byggandet. Man vill ha trygga, säkra, energisnåla och miljövänliga hus som håller . För att kunna möta konsumenternas önskemål och krav behövs satsningar på ökad kompetens och större krav på material. Det kräver satsningar på forskning och utveckling. Kundernas allt högre ställda krav på byggnaders prestanda kräver ökade kunskaper. Stora pensionsavgångar är att vänta i branschen. Nyrekryteringen är viktig fråga. För att detta ska lyckas måste branschen göras attraktiv för dem som gör sitt första yrkesval. Ett sätt att göra det är att satsa på forskning och utveckling. Betongen och dess användningsområden fortsätter att utvecklas. Bland den framtida möjliga betongen finns bland annat Nanoteknik. Det europeiska forskningsprojektet har som mål att betongkonstruktioner ska oskadliggöra farliga ämnen. Projektet ska resultera i luftrenande betong. Betongen får förmågan att hålla sig ren. Betongytorna bryter ned såväl alger och mossor som smuts och graffiti. Betongen har också en bakteriell effekt som skulle kunna utnyttjas på sjukhus, i sjuka hus, i ladugårdar och i kycklingstallar. Utvecklingar som den här kommer att leda till ökade framgångar för svensk industri. Det är genom ökade satsningar på forskning och utveckling vi kan bäst tillvarata betongens möjligheter, för såväl byggnader som andra användningsområden. Därför bör regeringen inför byggsektorn, inkluderande betongindustrin, i sin industristrategiska forskningssatsning.
mot · GT02N461 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Nationellt resurscentrum för kvinnor. I regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet står det att särskilda medel ska satsas för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden, som företagare och som resurs i det regionala utvecklingsarbetet. och Nationellt () arbetar båda för en jämställd regional utveckling. ska medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden och för en ökad samordning mellan planering och de operativa insatserna för regional utveckling. ska också stödja program och projekt med samma syfte. NRC arbetar för att synliggöra kvinnors potential och roll i samhällsutvecklingen. finns lokala och regionala resurscentrum på ca 130 platser i , dessutom finns det ett 50-tal nätverk för kvinnor som är på olika vis kopplade till dessa centrum. har utvecklats till en viktig aktör för att stödja kvinnors delaktighet och medverkan i tillväxt- och utvecklingssammanhang. är syftet att verksamheten ska bidra till att förbättra kvinnors villkor och förutsättningar inom de regionala utvecklingsprogrammen och de mer operativa regionala tillväxtprogrammen. För att säkerställa en kontinuitet i arbetet är det av stor vikt att NRC finns kvar även . Den svenska resurscentrummodellen har fått mycket uppmärksamhet utomlands.
mot · GT02Sf202 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av kraftfulla och sammanhållna åtgärder mot bidragsfusket. Rapporterna om hur det fuskas med bidragssystemen har varit många . Många har med all rätt blivit rejält upprörda och tycker att de ansvariga måste göra något. Det krävs åtgärder och det krävs eftertanke. Fuskarna måste fundera över vems pengar de stjäl, och måste med kraft ta tag i frågan och se över och förändra reglerna så att fusket stoppas. För att kunna stoppa fusket måste man erkänna att det existerar. Förhoppningsvis leder den pågående granskningen till att regeringen slutar blunda för problemen. Bidragssystemet skall normalt vara ett skyddsnät och en andra chans inte en långsiktig försörjning. driver därför konsekvent linjen att det alltid skall löna sig mer att arbeta än att leva på bidrag. När regeringen värnar bidragsberoende leder det i sin förlängning till att allt färre måste försörja alltfler, mindre resurser till skola och brottsbekämpning och ökad risk för fusk. Ett där ärligt och hårt arbete inte lönar sig i längden och där bidragssystemen inbjuder till oärligt utnyttjande är inte acceptabelt för oss. Den förre socialdemokratiske socialministern har sagt att varje ineffektivt använd skattekrona är en stöld från de fattiga. Innebörden i citatet är lika sant nu som det var då, och det borde oroa Socialdemokraterna att fusket är omfattande och att svaga grupper drabbas. Trots att man vet att människor fuskar med bidragen finns det inga aktuella siffror som visar hur omfattande fusket är. De har varit rädda att stödet skall minska om fuskets omfattning blivit känd. Personer som vågat kritisera fusket har dessutom utmålats som att de är emot hela välfärdssystemet, vilket effektivt har dödat en konstruktiv diskussion för att komma till rätta med fusket. Trots osäkra uppgifter vet vi att fusket kostar samhället enorma belopp . Senaste tillgängliga uppgiften om omfattningen finns i en undersökning som snart är . Den talade om att någonstans kring 7miljarder kronor försvinner . Det är knappast mindre . Det är pengar som skulle kunna användas för att utveckla sjukvården. Om man för över det till sjukvården i skulle det motsvara kostnaderna för samtliga vårdcentraler under . har lagt åtskilliga förslag i för att motverka fusk och uppmuntra arbetslinjen. Förslagen handlar bl.a. om kraftigt sänkta skatter på arbetsinkomster främst för låg- och medelinkomsttagare. vill vi satsa på ett extra anslag om 100miljoner kronor till för att bl.a. förbättra möjligheterna till en god kontroll. Ett annat förslag som kan minska fusket är den förändring av bostadsbidraget som vi lagt fram. I stället för dagens krångliga inkomstprövade bostadsbidrag föreslår vi att barnfamiljer ersätts med ett extra barnbidrag för ensamstående och studerande. Bidragsfusket måste stoppas. Våra gemensamma resurser skall gå till dem som verkligen behöver samhällets stöd inte till fuskare.
mot · GT02Sf203 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt uppdrag i samverkan med ideella organisationer för kunskapsutveckling och stöd för att underlätta asylsökandes introduktion i det svenska samhället. Fysisk och psykisk ohälsa försvårar asylsökandes introduktion i det svenska samhället och medför stort lidande för många människor som har mist sin identitet, blivit berövade sin integritet och kanske mist anhöriga i omtumlande och plötsliga händelser. En fjärdedel, lågt räknat, av de asylsökande är förhindrade att delta i den kommunala introduktionen på grund av ohälsa. Detta förlänger vägen in i samhället, skapar olika former av sociala problem och leder till höga mänskliga och ekonomiska kostnader. Undersökningar visar att nästan fyra av tio flyktingar som anlänt till från lider av posttraumatiskt stressyndrom. Hälften av ensamkommande barn har behov av barnpsykiatrisk vård. Asylsökande skall erbjudas både hälsoundersökning och hälsosamtal efter ankomsten till . Granskningarna har visat att så inte är fallet. Migrationsministern har uppgivit att det har genomförts hälsoundersökningar för av nyanlända asylsökande. Ministern säger också att det inte är tillfredsställande, och det är inte svårt för mig att instämma i det konstaterandet. Hälsosamtalen, kontakten öga mot öga mellan den asylsökande och kunnig personal, är särskilt viktig för att spegla psykisk ohälsa och för att identifiera personer som skall erbjudas en mer individanpassad introduktion. Såren i själen syns ju inte utanpå. Trauman som inte identifieras och behandlas riskerar att förvärras i , och det finns ett samband mellan allmänna problem i psykvården och bristande traumabehandling för behövande flyktingar. Dessa problemställningar har funnits men har tydligt accentuerats med debatten om hur behandlar barn som gått in i apatiskt tillstånd och deras familjer. Jag föreslår ett nationellt uppdrag i samverkan med ideella organisationer för kunskapsutveckling och stöd på området.
mot · GT02Sf204 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnader för avvisning. Jag har tidigare ställt en fråga till statsrådet om detta, men jag fick klart för mig av svaret att den här frågan måste följas upp. har kostnaderna för avvisningar av flyktingar ökat . Det finns också uppgifter som säger att en enda flykting har kostat skattebetalarna i rena utvisningskostnader. dyraste resebyrå lär Kriminalvårdens transporttjänst kallas. Jag tror att det är viktigt att vi hushållar med skattemedel, och jag tror också att siffror som jag här presenterat väcker folks ilska. Det talas om boende på lyxhotell, resor i affärsklass och en del annat. Att regeringen, som statsrådet säger, bara styr på ett övergripande plan tar inte ifrån regeringen ansvaret. Kriminalvården skall, som alla andra myndigheter, hushålla med sina pengar som är skattebetalarnas pengar. Självklart skall inte dyrare biljetter eller dyrare hotellrum än nödvändigt användas säger statsrådet i sitt svar till mig. Nej, men så tycks det inte vara och då måste nya riktlinjer och regler komma till.
mot · GT02Sf206 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda möjligheten till en steglös handikappersättning. Enligt dagens regler är nivåerna för handikappersättning 36, 53 eller av prisbasbeloppet. Ersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd för stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Det är som fattar beslut om rätten till ersättning. Ingen människa är den andre lik och vi har alla olika behov. Detta blir extra tydligt vid en funktionsnedsättning. Det är svårt att placera in människor i olika fack och stelbenta schabloner. Dagens ersättningsnivåer är inte individanpassade. En del förlorar och en del vinner. Ett mer rättvist system där individen sätts i centrum vore att ersätta dagens tre nivåer för handikappersättning med ett steglöst system med en nedre gräns på exempelvis av prisbasbeloppet. Regeringen borde utreda om inte handikappersättningen skulle vara steglös med en nedre gräns på t.ex. av prisbasbeloppet.
mot · GT02Sf207 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en steglös ersättningsnivå för sjukpenning. Användningen av deltidssjukskrivning skall enligt riksdagsbeslut öka. Färsk statistik från visar att så också är fallet. För att ytterligare uppmärksamma att det är den enskildes arbetsförmåga inte arbetsoförmåga som skall uppmärksammas finns det skäl att gå vidare och pröva om inte en steglös sjukpenning skall införas. Enligt nuvarande bestämmelser utges hel sjukpenning om arbetsförmågan är helt nedsatt på grund av sjukdom. Om arbetsförmågan är nedsatt med tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning och om arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften, men inte tre fjärdedelar utges halv sjukpenning. Om arbetsförmågan inte är nedsatt med minst en fjärdedel, utges ingen sjukpenning. Det finns alltså en viss självrisk i dagens system. Vid sjukskrivning av läkare gäller att läkare bedömer huruvida patienten, trots sin sjukdom, kan arbeta till viss del alternativt till viss del kan stå till arbetsmarknadens förfogande. I det medicinska underlaget skall läkaren styrka hur många timmar patienten bedöms kunna utföra sin vanliga sysselsättning/stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att läkaren skall göra sin bedömning utifrån patientens förmåga att arbeta/stå till arbetsmarknadens förfogande, oavsett vilka ersättningsnivåer som gäller inom lagen om allmän försäkring. För att underlätta att en sjukskriven till viss del skall kunna utföra/återgå till arbete alternativt åter kunna stå till arbetsmarknadens förfogande trots nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom, föreslås att rätten till sjukpenning ändras på så sätt att en steglös ersättningsrätt införs. Arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom bör dock fortfarande vara minst en fjärdedel för rätt till sjukpenning. Självfallet bör det göras en översyn av vilka konsekvenser förslaget om en steglös sjukpenning får för sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och rehabiliteringsersättning.
mot · GT02Sf208 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beslut om sjuk- eller aktivitetsersättning inte skall få fattas under fängelsetid eller rättspsykiatrisk vårdtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att korta ersättningstiderna för sjuk- och aktivitetsersättning. Det förekommer att intagna vid fängelser eller personer som dömts till rättspsykiatrisk vård under anstalts- och vårdtiden ansöker om och beviljas sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare kallad pension). Självklart skall vi alla ha samma rättigheter oavsett under vilka betingelser vi befinner oss i livet. Det måste dock starkt ifrågasättas om det är att ge en dömd rätt chans i livet om man redan under den dömdes vistelse i fängelse eller på sjukhus bedömer chanserna och möjligheterna för honom eller henne att klara sig under normala förhållanden ute i samhället. Målet är ju att vederbörande skall avhålla sig från att begå brott respektive bli frisk genom vårdinsatsen. Det vittnar om en cynisk och deterministisk människosyn att inte ge de dömda en chans att efter fängelse eller vårdtid få stå på egna ben och försörja sig. Det visar också på att samhället har bedömt sina egna insatser som ett misslyckade redan på förhand. Beslut i fråga om sjukersättning (förtidspension) bör därför inte fattas som fängelse eller vårdtid löper. kan en intagen vid kriminalvårdsanstalt, häktad eller som vårdas vid sluten ungdomsvård behålla sin sjuk- och aktivitetsersättning . Vidare betalas ersättning ut före frigivning. Skälet till denna restriktion är att när en person är på kriminalvårdsanstalt så beror arbetshindret eller inkomstbortfallet varken på sjukdom, funktionshinder eller liknade. Det är anstaltsvistelsen som är hindret och orsakar inkomstbortfallet. Jag anser att dessa utbetalningstider måste kortas.
mot · GT02Sf210 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt för svenska företag att köpa bär av utländska bärplockare på samma villkor som av svenska bärplockare. Regeringsrätten avgav för sedan en dom som gick ut på att företag i bärbranschen tvingas betala sociala avgifter för utländska personer som säljer bär till dessa företag. Normalt gäller skattefrihet för privatpersoner som säljer bär som de plockat själva. Enligt domen från Regeringsrätten är den ersättning som utgår till utländska bärplockare att anse som ersättning för arbete i stället som betalning för en såld produkt. Därmed blir företagen skyldiga att betala arbetsgivaravgifter för de utländska bärplockarna. vilda bär växer i de svenska skogarna, varav i skogar. Variationen är stor mellan olika år. Bärbranschen köper upp bär som plockas i svenska skogar, är blåbär. Bärbranschen tar bara hand om av alla bär i skogen. Det mesta blir kvar och ruttnar bort. Alltfärre svenskar plockar bär, vare sig det gäller för försäljning eller för eget bruk. Bärbranschen har därför blivit beroende av utländska bärplockare. 6 000 till 8 000 personer plockar och säljer bär , varav är utländska plockare. Konsekvensen av domen kommer att bli sänkta ersättningar och därmed svårigheter att hitta personer som är intresserade av att plocka och sälja bär. Därmed kommer den lilla andel av de vilda bär som tas till vara att bli ännu mindre. i andra länder saknar beskattning på bärplockning. Sannolikt hotas ett antal arbetstillfällen för de anställda i befintliga bärföretag, med minskade skatteintäkter för staten som en följd. Uppenbart måste en förändring i gällande skattelagstiftning ske för att skapa en rimlig konkurrenssituation för de svenska bärföretagen och för att det skall vara möjligt att bättre nyttja den resurs som de vilda bären innebär.
mot · GT02Sf211 · 2005-09-19 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om ändring av nuvarande lagstiftning i enlighet med motionen. öppnades lagstiftningen för försök med finansiell samverkan mellan olika huvudmän i kommun- och landstingssektorer. Försöken varierade i form och innehåll, där kommuner, primärvård och försäkringskassa ingick. På några orter fanns även arbetsförmedlingen med genom ett s.k. hängavtal. Dessa försök drevs under beteckningen Socsam. De orter, som valde att delta i dessa projektförsök, såg så stora fördelar och samordningsvinster i projekten att de önskade få upprätta permanenta samordningsorgan. Ett syfte med försöken var att minska enskilda människors rundgång bland olika myndigheter och huvudmän och att de skulle kunna återgå till arbete. När den socialdemokratiska regeringen återkom till med en proposition begränsades omfattningen av finansiell samordning i sådan omfattning att en fortsättning av projekten i praktiken omöjliggjordes. Som en följd av riksdagsbeslutet valde många av de orter där försöken pågått att avveckla samordningsförsöken. Besvikelsen över riksdagsbeslutet är stor på de orter där man deltagit i försöken. Efter återgång till tidigare beslutsordning med separata huvudmän ser man nu på dessa orter hur tidigare samverkansproblematik återkommer. I drevs ett Socsamförsök under beteckningen Fyrverkeriet. Resultaten av försöken var så positiva att man önskade permanenta verksamheten. Tyvärr var inte det möjligt på grund av ovan nämnda riksdagsbeslut, där man beskar faktiska möjligheter till fortsatt verksamhet. De största hindren i nuvarande lagstiftning för en fungerande finansiell samordning är avgränsningen i hur stor andel av ekonomiska andelar, som man får avsätta i en gemensam budget. Nuvarande gräns innebär i praktiken att finansiell samverkan inte är meningsfull. Ett annat hinder i gällande lagstiftning för en fungerande verksamhet i form av Socsam är att arbetsförmedlingen inte får ingå som fullvärdig part. Den kunskap och de resurser som hanteras av arbetsförmedlingen är viktiga för att kunna fullt ut nå syftet med Socsam. behöver en lagstiftning, som flyttar ner fler beslut på lokal nivå. Finansiell samordning är ett mycket gott exempel på hur beslut kan fattas nära verksamheterna.
mot · GT02Sf212 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för studenter att vid sjukdom bli deltidssjukskrivna. Med dagens regler för sjukpenning och studiestöd går det inte att kombinera studier med deltidssjukskrivning. Studenter omfattas inte som vi andra av sjukförsäkringssystemen. För studerande utgår en särskild sjukförsäkring, som är kopplad till studiemedelssystemet. Vid sjukdom får studenten rätt att behålla sitt studiestöd . Lånedelen skrivs av efter en karenstid men försäkringen omfattar endast sjukskrivning på heltid dvs. studeranden kan inte bli sjukskriven på deltid. Regelverket tvingar mer eller mindre läkarna att sjukskriva studenter på heltid vilket i sin tur försenar att studierna kan återupptas. Detta får konsekvenser för såväl den enskilde som för samhället. Det är angeläget att reglerna förändras. Deltidssjukskrivningen bör kunna göras flexibel. Många studenter skulle exempelvis kunna studera på halvtid som de är bedömda av läkare att vara i behov av viss sjukskrivning. Att studera på deltid skulle i många fall kunna vara en rehabiliteringsåtgärd för återgång till heltidsstudier.´
mot · GT02Sf214 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förhindra att människor som kan betraktas som antingen sjuka eller arbetslösa hamnar utanför socialförsäkringssystemen. Många människor i hamnar i kläm mellan de olika försäkringssystemen och erhåller varken ersättning från a-kassan eller , trots att de är sjuka och inte kan få ett arbete. och har kommit överens om en handlingsplan som reglerar hur myndigheterna på lokal nivå ska samverkan kring arbetslösa sjukskrivna och arbetslösa med tidsbegränsad sjukersättning (f.d. sjukbidrag) men också om samverkan kring personer som ska övergå från att vara sjukskrivna till att vara arbetssökande. Trots det kommer det fortfarande att finnas människor som faller mellan stolarna, bl.a. de som redan är arbetslösa när de blir sjuka. Det förekommer att anser att den sjukskrivne har blivit tillräckligt frisk för att arbeta med något mindre betungande arbete och därför drar in sjukpenningen, som arbetsförmedlingen anser att personen i fråga inte står till arbetsmarknadens förfogande därför att han eller hon har en sjukdom eller en skada. Bland de utestängda finns personer med konkret fysiska åkommor och andra diffusa besvär som exempelvis utmattningsdepressioner. Enligt uppgifter finns det omkring 35000 personer som är nollklassade av , bedöms en stor del av dessa vara för sjuka för att tas emot på arbetsförmedlingen. Det enda som återstår för dessa människor är att leva på socialbidrag. Detta är inte rimligt. Det krävs därför tydligare regler för hur och arbetsförmedlingarna ska hantera denna typ av ärenden, så att människor som kan betraktas som antingen sjuka eller arbetslösa inte hamnar utanför socialförsäkringssystemen.