mot · GT02A369 · 2005-10-05 00:00:00 — Arbetslinjen måste gälla även för handikappade, och förtidspensioneringar ska undvikas i största möjliga utsträckning. Så långt som möjligt ska personer med nedsatt arbetsförmåga ha ett reguljärt arbete. Majoriteten av dem med nedsatt arbetsförmåga behöver dock någon form av hjälp eller anpassning för att detta ska vara möjligt. Det kan handla om hjälpmedel, anpassad lokal, transporter till och från arbetsplatsen eller personligt biträde. Men allra vanligast är behov av anpassning av arbetstiden, arbetstempot eller arbetsuppgifterna. Undersökningar har visat att lönebidragsanställningar och anställningar vid är mer utvecklande och billigare än alternativen a-kassa eller förtidspension. Anställningar med lönebidrag ska vara en åtgärd förbehållen arbetshandikappade. Drygt 58000 personer har anställningar med lönebidrag. Bidraget utgår normalt under högst . Enligt vår mening måste antalet lönebidragsanställningar öka för att möta det behov som finns. Det måste också finnas större möjligheter, efter särskild prövning och med återkommande kontrollstationer, att behålla bidraget om detta i praktiken skulle medföra att anställningen upphör. Lönebidragets tak hölls oförändrat . Det har gjort det svårare för funktionshindrade med kvalificerade utbildningar att få lämpliga arbeten. har länge föreslagit att taket ska höjas. Vi välkomnade därför den höjning av taket som genomfördes och den höjning som aviseras 2007. För de människor som omfattas av lagen om stöd och service (LSS) är möjligheterna till arbete i regel än mer begränsade. Men även de måste få möjlighet till en daglig verksamhet. Även för personer som på grund av funktionshinder inte kan beredas arbete på den reguljära arbetsmarknaden måste det finnas alternativ. är ett sådant. I många glesbygdskommuner är verksamhet avgörande för de arbetshandikappade. verksamhet bör renodlas så att den inriktas på utveckling genom arbete av de funktionshindrade som inte kan konkurrera på den reguljära arbetsmarknaden. överordnade målsättning måste vara att ge den enskilde individen stöd för utveckling och en möjlighet till övergång till en ordinarie arbetsplats så snabbt som möjligt. Eftersom verkar i gränssnittet mellan kommuners sysselsättning av individer med svårare funktionshinder och den öppna arbetsmarknaden är det av yttersta vikt att anbudsförfarande och upphandling sker med största öppenhet och på samma villkor och regelverk som all övrig upphandling. Det är av yttersta vikt att anställda i kan känna lugn och trygghet i sitt arbete och att det finns en kontinuitet i verksamheten. 8.1 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Vi vill reformera . Länsarbetsnämnderna avskaffas och AMS görs om till en mindre myndighet vars ledning tillsätts på professionella meriter. Detta beräknas spara 2006. föreslår tillsammans med övriga allianspartier att arbetslöshetsförsäkringen görs obligatorisk och får en tydligare karaktär av omställningsförsäkring. Medlemsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen höjs med , kraven för att få ersättning blir något högre och ersättningen trappas ned över tiden. De förändringar i ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen som vi föreslår innebär en besparing på 2006. föreslår 20000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder än regeringen gör . Detta sparar 2006 i aktivitetsstöd och från anslaget för köp av arbetsmarknadsutbildning. Vi går emot regeringens förslag om s.k. plusjobb, vilket sparar 2006 från anslaget för inköp av arbetsmarknadsutbildning. Vi säger även nej till det så kallade friåret, vilket sparar 2006. Vi ökar dock anslaget för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med 2006 för att kompensera för att minskningen av vissa arbetsmarknadsåtgärder i ett inledningsskede kan leda till en något högre öppen arbetslöshet. Återställandet av bankernas förmånsrätt vid företagsinteckningar beräknas leda till högre utgifter för lönegarantiersättningen. Vi ökar därför detta anslag med 2006. Vi anslår 2006 till en ny särskild jobb- och utvecklingsgaranti för personer som behöver extra hjälp för att få fäste på arbetsmarknaden. Vi anslår även till sysselsättningsskapande investeringar i utsatta bostadsområden. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik 2006, 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen del 22:2 Ändrade ersättningsregler del 22:2 Nej till friår del 22:2 20000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder del 22:2 Ökat arbetslöshetsersättning p.g.a. minskade åtgärder 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m. 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning Ny Jobb- och utvecklingsgaranti Ny Investeringar i utsatta områden Utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik 2007, 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen del 22:2 Ändrade ersättningsregler del 22:2 Nej till friår del 22:2 20000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder del 22:2 Ökat arbetslöshetsersättning p.g.a. minskade åtgärder 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m. 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning Ny Jobb- och utvecklingsgaranti Ny Investeringar i utsatta områden Utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik 2008, 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen del 22:2 Ändrade ersättningsregler del 22:2 Nej till friår del 22:2 20000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder del 22:2 Ökat arbetslöshetsersättning p.g.a. minskade åtgärder 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m. 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning Ny Jobb- och utvecklingsgaranti Ny Investeringar i utsatta områden 8.2 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Vi lägger ett besparingsbeting på och lägger ned . En del av den senare myndighetens forskningsanslag förs i stället över till universitet, högskolor och forskningsstiftelser. Vi lägger också ned Arbetsdomstolen men för över dess anslag till det Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utgiftsområde 14 Arbetslivspolitik 2006, Utgiftsområde 14 Arbetslivspolitik 2007, Utgiftsområde 14 Arbetslivspolitik 2008, Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen RiR 2004:3. Ett exempel är IFAU:s stora studie av svensk arbetsmarknadspolitik. Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? IFAU Rapport 2002:8. IFAU Rapport 2002:8.