mot · GT02Sf428 · 2005-10-05 00:00:00 — har till exempel bytt ut sitt tidigare sjukintyg mot ett nytt intyg Medisinsk vurdering av arbeidsmuligheter ved sykdom. Här bedömer läkaren om det finns tungt vägande medicinska grunder för att en person skall vara borta från arbetet, både vid den första sjukskrivningen och vid senare sjukskrivningar. Läkare som låter bli att följa de nya reglerna kan förlora rätten att skriva läkarintyg som underlag för försäkringsersättningar. Det bör tillämpas också i . För att läkaren skall kunna göra en medicinsk bedömning av arbetsförmåga krävs det kunskap om arbetsförhållanden för den som söker sjukintyg. tillhandahålls dessa uppgifter enbart av den som söker sjukintyget. På grund av sekretesskydd kan en läkare inte kontakta arbetsgivaren utan den försäkrades medgivande eller genom honom/henne. Vi anser att läkare alltid skall efterfråga mer utförlig beskrivning av arbetsuppgifter av den försäkrade samt när så krävs be att få tala med arbetsgivaren. Om den försäkrade inte bistår i detta avseende bör detta framgå av intyget. godtar i princip automatiskt de intyg som läkare utfärdar. Eftersom kraven på intyg och utlåtanden måste vara höga är det anmärkningsvärt att den försäkringsmedicinska utbildningen bland läkare är mycket svag. Denna fråga utvecklas vidare i en särskild motion om försäkringsläkare och försäkringsmedicinsk utbildning. 8.6Rätt att kräva läkarintyg tidigare I är det i en sjukskrivning i praktiken upp till individen att avgöra huruvida han eller hon är sjuk. Det räcker att anmäla sig sjuk. Först från och med den åttonde dagen krävs ett läkarintyg för att ha rätt till fortsatt ersättning från sjukförsäkringen. I vissa fall kan dock arbetsgivaren begära att få ett läkarintyg från första sjukdagen. I en nyligen presenterad rekommenderas att införa krav på läkarintyg på ett tidigare stadium än . Dessutom visar en ny studie11 utförd av IFAU att 1988 varit tvungna att uppvisa ett läkarintyg från tredje dagen, som i många andra europeiska länder, skulle sjukfrånvaron i ha varit lägre än med krav på läkarintyg från åttonde dagen. Vid ett genomfört experiment mildrades kravet på läkarintyg och sjukfrånvaron ökade markant. Sjukfrånvarons medellängd ökade från 11,86 , eller . Sannolikheten att återgå till arbete visade sig vara störst dagen innan läkarintyget måste uppvisas. anser att arbetsgivaren skall ha möjlighet att begära ett läkarintyg tidigare än vad som är möjligt. Det skall således vara möjligt att kräva ett läkarintyg fr.o.m. den första sjukdagen. Rättigheten skall finnas men givetvis inte utnyttjas i onödan. Det kan även ingå som ett led i rehabiliteringsarbetet om någon har många sjukfall och är sjukskriven av flera olika läkare under olika diagnoser. Detta kan i sin tur vara tecken på andra bakomliggande faktorer som till exempel sociala problem, psykisk ohälsa eller arbetsrelaterade faktorer. Erfarenheterna från , och visar att tidiga insatser är viktiga för att undvika långtidssjukskrivning. 8.7Ytterligare kontrollåtgärder i sjukförsäkringen föreslår att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare skall beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. kommer därtill att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget skall förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. 9.1Avskaffa medfinansieringen som leder till selektering föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Den medfinansiering av sjukpenningen som införts av den socialdemokratiska regeringen är bara ytterligare ett sätt att vältra över kostnaderna för sjukpenning på arbetsgivarna. Det vittnar också om en dogmatisk syn på vad som orsakar ohälsa. Långt ifrån all ohälsa kan relateras till arbetslivet eller arbetsplatsen. Av en enkätundersökning som RFV gjort bland långtidssjukskrivna framkommer det att hälften av sjukskrivningarna beror på andra faktorer än arbete eller arbetsmiljö. har i sin utredning12 prövat frågan om ett utökat ekonomiskt arbetsgivaransvar. Han menade att det varken i andra länder eller i gett någon effekt. Förslaget leder snarare till att den samordnade rehabiliteringen riskerar att fördröjas än mer. Det största problemet med arbetsgivarnas medfinansiering är risken för en ökad selektering på arbetsmarknaden med indelning av arbetssökande i ett A och B-lag efter deras fysiska förutsättningar. Arbetsgivaren kommer att tveka att anställa någon som har varit långtidssjukskriven, är kroniskt sjuk eller har funktionshinder. Detta ser vi tydligt hända . Sedan den utökade medfinansieringen införts visar att det skett en kraftig ökning av uttaget av hälsointyg. De flesta som begär ut intyget anger att det är arbetsgivaren som vill ha det i samband med en anställningsintervju. Enligt en ny Temoundersökning13 lägger fler företag en ökad vikt vid att undersöka arbetssökandes sjukdomshistoria. Den som varit sjuk ofta kommer således att ha mycket svårt att byta arbete. I Temoundersökningen anger nästan sju av tio företagare att risken för sjukfrånvaro gör företaget mer försiktig med att anställa över huvud taget. Den socialdemokratiska regeringen talar å ena sidan ofta om att riva hinder och öppna arbetsmarknaden för fler. Sedan lägger man å andra sidan fram förslag som så uppenbart leder i motsatt riktning, alltså till en ökad sortering och selektering. Denna utveckling vill inte medverka till. vill avskaffa medfinansieringen. 9.2Individanpassad sjukersättning slopa de fasta stegen anser att det är viktigt att man betonar och fokuserar på individens arbetsförmåga hellre än arbetsoförmåga. Därför är det bra med en utgångspunkt som i större utsträckningar handlar om möjlighet till deltidssjukskrivning. För att ytterligare stärka detta synsätt och i högre utsträckning se till individuella möjligheter bör man helt slopa de fasta stegen i sjukersättningen som är 25, 50, 75 eller . Problematiken med dessa fasta steg belyses bäst genom ett exempel. En person som arbetar till och får ersättning till skulle inte kunna öka arbetsinsatsen även om detta enligt dennes läkare skulle vara möjligt. Vi anser att dagens system inte tillvaratar den individuella förmågan. Systemet uppmuntrar heller inte till ökad arbetsinsats om det inte ryms inom ramen för de fasta stegen. Detta är enligt vår mening helt fel. förespråkar följaktligen största möjliga flexibilitet genom att möjliggöra en ersättning med en individanpassad procentsats . För att kunna finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslår att det införs ytterligare en karensdag med ett högriskskydd . Genom denna åtgärd, som vi betraktar som tillfällig, får de som har få sjukdagar bära en större årlig självrisk än . Högriskskyddet gör att de som ofta är sjuka får en oförändrad årlig självrisk. Den huvudsakliga besparingen uppstår genom att arbetsgivaravgiften höjs för företagen . Därmed är förslaget ekonomiskt neutralt för företagen. kommer att fasa ut förslaget om den andra karensdagen när det finns ekonomiskt utrymme för detta. Regeringen har aviserat att en teknisk översyn skall göras av karensdagen för vissa arbetstagare och att man avser att återkomma till med en proposition i denna fråga. Någon sådan har ännu inte lagts fram. 9.4Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. När det gäller såväl sjuk-, föräldra- som arbetsskadeförsäkringen finns det skäl att tydliggöra vilka inkomster som man försäkrar och att denna inkomst inte i alltför stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i sjuk-, arbetsskade- och föräldraförsäkringen skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste 12 månadernas inkomst. Detta leder till att belastningen på anslaget kan minskas med . 9.5Ny modell för trafikförsäkringen föreslår att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar ca och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka historiska kostnader beräknas till ca . Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter skall bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Förslaget innebär att statens kostnader för befintliga trafikskador minskar med 0,8 miljarder samt att en premieintäkt på tillkommer på statens inkomstsida. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Beräkningen är baserad på att reformen kan genomföras omgående. Besparingens storlek kan dock komma att ändras och förskjutas något i tiden. föreslår att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006 Förslaget innebär att belastningen på anslaget minskas med . 9.7Oförändrat tak i sjukförsäkringen motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Förslaget förbättrar det finansiella sparandet med 0,8 miljarder . Mot bakgrund av de explosionsartade kostnaderna för ohälsan anser att en höjning av taket i sjukförsäkringen får anstå. I stället måste satsningar på rehabilitering av dem som länge väntat prioriteras. Anslaget avlastas således med . När regeringen till slut valde att förelägga ett förslag om finansiell samordning var det välkommet. anser dock att den finansiella samordning som regeringen föreslår omgärdas av ett regelverk som inte medger ett optimalt utnyttjande av resurserna. Lagen kommer även i fortsättningen att begränsa möjligheterna till finansiell samordning och förhindra värdefulla lokala initiativ i samordningen. AMS måste vara mer delaktig i denna verksamhet. Regeringen saknar tyvärr fortfarande en politik för att förbättra själva rehabiliteringen på individnivå. Det är väl känt att aktiva, tidiga och individuellt anpassade rehabiliteringsinsatser ökar den sjukskrivnes chanser att komma tillbaka till arbetet. Friskförsäkringen som föreslår har ett individperspektiv som förslaget till finansiell samordning saknar. Anslaget till påverkas av förslag om att avskaffa dagens avtal med kommunerna när det gäller flyktingar. Vi vill i stället införa en utvecklingspeng som följer individen och som fördelas och utbetalas av . skall använda för detta ändamål och ytterligare för vardera och 2008. Medlen avser administrering av utvecklingspengen samt medel till kommunerna för bl.a. sfi-undervisningen. Denna fråga utvecklas vidare i integrationsmotion. Budgetproposition 2000/01:1 Volym 6. SOU 2003:13 (Utredningen om analys av hälsa och arbete) och mötesplats samt Den höga sjukfrånvaron sanning och konsekvens SAFIR 2003. Den höga sjukfrånvaron sanning och konsekvens SAFIR 2003. RFV 2002:16 Sjukskrivnas syn på hälsa och arbete. Ds 2002: 49 Den svenska sjukan sjukfrånvaron i åtta länder. har låtit fråga 609 företagsledare med företag av olika storlek om deras syn på sjukfrånvaro och sjukförsäkring. Företagare om sjukskrivningar och sjukfrånvaro. (Dnr 130 230419-05/111). Sjukskriven i onödan? Rapport 2005:7 Hur påverkar kravet på läkarintyg sjukfrånvaron? Erfarenheter från ett socialt experiment. , Per , . SOU 2000:78 Rehabilitering till arbete en reform med individen i centrum. har låtit fråga 609 företagsledare med företag av olika storlek om deras syn på sjukfrånvaro och sjukförsäkring. Företagare om sjukskrivningar och sjukfrånvaro.