mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Därtill vill införa en fastighetsavgift på högst för småhus och för lägenheter. Denna reform ger kommunsektorn ett tillskott på 2006, 2007 och 2008. Båda dessa förändringar, liksom andra förändringar i exempelvis sjukförsäkringen, a-kassan och förtidspensionen, kommer att regleras i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. Det betyder att kommunsektorn får full ersättning för beräknade intäktsbortfall, medan beräknade inkomstförstärkningar regleras via det allmänna statsbidraget. Sammantaget ger dessa förändringar ett tillskott i statsbidraget på , och . Resurserna till kommunerna är av central betydelse för kvaliteten i den välfärd som skattebetalarna har rätt att kräva av samhället. För att kvaliteten inte ska försämras, eller trygghetssystemen urholkas, krävs en politik som leder till högre och mer uthållig tillväxt, fler jobb och fler människor i skatteinbringande sysselsättning. Utan denna tillväxt kommer det annars bara att finnas nedskärningar att fördela. Detta är ett viktigt skäl till att sätter tillväxtpolitiken högt på dagordningen. På bör kommunernas beroende av omfördelning av statliga medel minska. Förutom att ge grogrund för verklig tillväxt i skatteunderlaget kan detta ske genom att staten i större mån än tidigare låter kommunerna själva disponera över de skattemedel som deras invånare genererar. I detta avseende spelar förstås det kommunala utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Kommunernas självständighet kan också stärkas genom att bredda de kommunala skattebaserna. förslag att införa en allmän fastighetsavgift som står i relation till de kostnader kommunerna uppbär för att ge service till fastighetsägarna är ett sådant förslag som stärker den kommunala självfinansieringen. Det ger också möjlighet åt staten att minska anslagen till kommunerna i motsvarande mån, utan att det hotar kvaliteten i vården, skolan eller omsorgen om våra barn och gamla. Detta förslag går också helt i linje med vad kommunerna själva har uttryckt ett önskemål om, bl. a. i den skattebasutredning som presenterade för , nämligen att få växla bort delar av statsbidragen mot att de själva får förfoga över en ökad andel av inkomster och avgifter. Huvuddelen av förslag på skatteområdet för 20062008 framgår av avsnitt 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. Totalt föreslår fullt finansierade skattesänkningar för 36miljarder kronor , och . I tabell 12.1 sammanfattas dessa skatteförslag och deras beräknade budgeteffekter. I särskilda motioner om skattepolitikens inriktning, om inkomstskatterna, företagsskatterna och fastighetsskatten redovisas utförligt samtliga skatteförändringar som föreslår för den kommande treårsperioden. Tabell 12.1 förslag till skattesänkningar 20062008 Periodiserad redovisning, miljarder kronor Inkomster: Alla inkomsttitlar Avvikelser från regeringens förslag Inkomst av statens verksamhet Statlig inkomstskatt, avvecklad värnskatt Höjt grundavdrag för pensionärer Sänkt grundavdrag enbart för transfereringsinkomster Äldre får tjäna upp till 3 ibb innan pension påverkas Avdrag mot statlig skatt för resor o dubbelt boende Sänkt skatt i stället för skattereduktion för avgiften till a-kassa Nej till höjt generellt reseadrag Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Ökade skatteintäkter m.a. Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto Uppskjuten vinstbeskattning för fåmansbolagsägare Skattereduktion gåvor till ideell verksamhet Inkomster: Alla inkomsttitlar Avvikelser från regeringens förslag Slopad nedsättning för egenavgifter Effekter av 2:a karensdag Nedsättning av arbetsgivaravgifter för småföretagare Nej till soloföretagares tillf. Lägre skatt på royaltyinkomst Avskaffad statlig fastighetsskatt (ej elproduktionsenheter) Höjd reavinstskatt från 20 till 30procent Inkomster: Alla inkomsttitlar Avvikelser från regeringens förslag Generell moms () på tidskrifter Sänkt moms på drivmedel till Höjd skatt på lågpriscigaretter Höjd skatt på rulltobak Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Nej till skatt på flygresor Sänkt dieselskatt till för jord- och skogsbruk Slopat anställningsstöd (nej till plusjobb) Nedsättning, investeringar i källsorteringslokaler Slopat skattestöd till källsorteringslokaler Slopat skattestöd till bredband Slopat skattestöd till rederinäringen Inkomster: Alla inkomsttitlar Avvikelser från regeringens förslag Nedsättning, reparationer och ombygnad offentliga lokaler Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Nedsättning, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Slopat sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Nedsättning, skattelättnad för vissa byggtjänster Slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Nedsättning, stöd till skyddat arbete (OSA) Redovisning som utgift på utgiftsområde 13 Stöd för konvertering från direktverkande el Summa 2000 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Avgift från försäljning av högskoleutbildning 12.2Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier Det finns flera skäl för en försäljning av statens aktier. Dels är det viktigt för att renodla statens roll, dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag skall kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för motstridiga politiska ambitioner vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningarna ska ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Hänsyn ska också tas till konjunkturläget. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget. Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det program som antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstrukturering skett. anser att det statliga ägandet bör minskas. bör staten kvarstå som ägare endast då tungt vägande skäl talar för detta. Företag som Nordea, Sonera, OMX, samt Vin & Sprit verkar fullt ut på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Försäljning av statliga företag måste ske med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Vår bedömning är att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag 2006 kan vara en rimlig målsättning. Intäkterna ska användas till att minska statsskulden. Budgeteffekten av detta består dels av en minskning av statens räntekostnader till följd av en minskning av statsskulden, dels av minskade utdelningsintäkter från de statliga företagen. Förslagen innebär sammantaget en förbättring av det finansiella sparandet med 2006. anser att det svenska skattetrycket, som är högst i världen, både bör och måste sänkas. Bakom ställningstagandet att det bör sänkas ligger en ideologiskt förankrad övertygelse om att människor själva, inte statens byråkrater och politiker, ska bestämma över en större del av sina inkomster och utgifter. Men ställningstagandet motiveras också av en ekonomiskt grundad övertygelse om att den svenska ekonomin kommer att fungera bättre och tillväxtpotentialen öka om en minskad andel av de totala resurserna passerar genom den offentliga sektorn. Bakom ställningstagandet att skattetrycket måste sänkas finns en insikt om det inte obetydliga omvärldstryck som gör att våra skattenivåer helt enkelt inte kan avvika kraftigt från det som gäller i våra konkurrentländer. bör därför de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska. Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas till vara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, som exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om denna tillväxt blir högre kan andelen statsutgifter bli lägre, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Den svenska tillväxttakten i ekonomin är därför helt central även för denna diskussion. Om nuvarande låga tillväxtpotential () består, kommer en nedväxling av skattetrycket att ta och frukterna av densamma, i form av ökat självbestämmande och bättre tillväxtförutsättningar, blir kanske svårare för den enskilde att se. Skattesänkningar riskerar i ett sådant läge att uppfattas som ett hot mot välfärden. Inte minst driver de socialistiska partierna i mot bättre vetande ofta en sådan linje när konjunkturen är dålig. När den är bättre brukar skattesänkningar avvisas för att de skulle skapa överhettning om de genomfördes. Skattesänkningar är alltså i princip alltid fel för en svensk socialdemokratisk regering. Enda skälet till att vissa skatter sänkts är att den förbättring som den goda konjunkturen tidigare bidrog med inte kunde delas ut som bidrag till följd av utgiftstaken. Den nuvarande låga tillväxtpotentialen bidrar alltså i sig till att hålla fast i en ond cirkel där tillväxtfrämjande förslag till skattesänkningar kan målas ut som ett hot snarare än den möjlighet till ökat självbestämmande och tillväxt det är. Om tillväxten vore bättre skulle vi sannolikt inte ha samma typ av debatt, eftersom skatteinkomsterna då skulle öka mer, även om skattesatserna var lägre. Detta dödläge kan bara brytas genom en målmedveten politik för att i en väl avvägd takt minska utgifter och skatter som andel av ekonomin. Därtill behövs regelförenklingar och andra typer av strukturreformer, bl.a. för att främja en bättre lönebildning. Detta kommer om det genomförs successivt att bidra till en bättre tillväxt och underlätta anpassningen mot nivån i jämförbara . Men det kommer också att innebära att de reala resurserna till exempelvis kommunsektorn kan öka i en säkrare takt än med en lägre tillväxt. Det tydligaste exemplet på att denna strategi är framgångsrik är . Där har skatterna målmedvetet sänkts, vilket har lockat till sig både människor, företag och investeringar. Den mycket kraftiga sysselsättningsökning som skett har tillsammans med sänkta skatter inneburit en snabb klättring uppåt i välfärdsligan. Även om det finns olikheter mellan länder som och , finns det inget som talar för att inte skulle kunna lyckas betydligt bättre än med en tillväxtinriktad politik. Ett annat land som framgångsrikt förbättrat tillväxten är , som trendmässigt har en betydligt bättre tillväxt än . I diagram 12.1 åskådliggörs resonemanget kring hur en ansvarsfull nedväxling av skattetrycket kan gå till. Först har en schablonmässig framskrivning gjorts av BNP-utveckling vid den tillväxt som (fram ) anger i sitt basalternativ och därefter den tillväxtpotential som anger för . Därefter har skatteintäkterna varje enskilt år fram beräknats vid antagande om en skattekvot på av BNP. Dessa intäkter jämförs sedan i diagrammet med de skatteintäkter som uppstår vid en huvudsakligen arbetsledd tillväxt på när skattetrycket gradvis växlas ned av BNP . Genom denna, som ett räkneexempel, mycket försiktiga nedväxling av skattetrycket ser man att skatteintäkterna ändå blir högre till följd av den bättre tillväxten än i basalternativet med lägre tillväxt och högre skattesatser (dvs. med oförändrad politik). Det bör betonas att det i diagrammet bara är fråga om ett räkneexempel bland flera tänkbara. Vilken tillväxt som ska antas gälla som basalternativ kan exempelvis diskuteras. Poängen är att illustrera att den tillväxtökning som sänkta skatter kan bidra till (oavsett antagande om basalternativ), inte gör någon till förlorare, utan tvärt om alla till vinnare: personer och företag ges bättre förutsättningar att arbeta, konsumera, investera och producera, vilket ytterligare bidrar till ökad tillväxt. När fler kommer i arbete får offentlig sektor högre skatteintäkter än vid oförändrad politik och därmed bättre förutsättningar att hålla en god kvalitet i sina verksamheter och vara en attraktiv arbetsgivare. Diagram 12.1 Sänkt skatt ger tillväxt som ger högre skatteintäkter vid lägre skattetryck Högre skatteintäkter än med oförändrad politik vid nedväxlat skattetryck (till 2023) och tillväxt - - - - Högre skatteintäkter än med oförändrad politik skattetryck (till 2023) och 2,tillväxt Anm. Jämförelsenormen för kalkylen är ett skattetryck på av BNP och tillväxt enligt basalternativ och därefter tillväxt enligt basalternativ. 13Statens utgifter och utgiftstak 13.1Fördelning av utgifter på utgiftsområden 20062008 I detta kapitel presenteras översiktligt förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden , samt en preliminär fördelning av utgifterna . föreslår att statens utgiftstak för fastställs till , för till och för till . Det är 16, 8 respektive högre för åren 20062008 än det förslag som Socialdemokraterna lämnar i budgetpropositionen . Inom taket ryms dessutom en budgeteringsmarginal som uppgår till ca 5 miljarder mer än regeringens förslag. förslag till ramar för utgiftsområdena sammanfattas i tabell 13.1, tillsammans med en jämförelse mot regeringens beräknade utgifter. Därefter följer en översiktlig genomgång av förändringarna inom varje utgiftsområde i avsnitt 13.2. Tabell 13.1 förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden och utgiftstak , samt skillnad mot regeringens beräknade utgifter i budgetpropositionen Skillnad mot regeringens förslag Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Skillnad mot regeringens förslag Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 13.2Genomgång av utgiftsområden för 20062008 I följande avsnitt presenteras översiktligt förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden , samt en preliminär fördelning av utgifterna . För varje utgiftsområde där förändringar föreslås har särskilda motioner där de olika förslagen redovisas mer detaljerat. bör besluta om de föreslagna ramarna och godkänna de föreslagna ramarna som inriktning för det fortsatta budgetarbetet. Presstödet har betytt mycket både för mångfald i opinionsbildning och för övrig publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar dels på annonssidan, dels på grund av förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet att fasas ut genom t ex samverkan och fusioner av olika slag. Statsmakterna bör stödja sådana strukturförändringar i syfte att ge en livskraftig dagspress. Två områden bör fokuseras . De två storstadstidningarna med driftsstöd får oproportionerliga bidrag jämfört med maximibidraget för landsortstidningar (ca respektive ). Detta extra stöd för storstadstidningar bör trappas av med en femtedel . Likaså bör det införas regler för fusioner eller där förstatidning köpt upp driftsstödsberättigad andratidning. Även här bör en femårig utfasningsperiod användas med början 2007. Vi räknar med att det bör ge besparing på presstödet med 2007 och med 2008 jämfört med nuvarande nivå. Specialdestinerade presstöd har och då använts för att korrigera oönskade effekter. har t.ex. stöd införts för vissa lördagsutdelade tidningar med speciella svårigheter. En grupp tidningar har uppenbara problem beroende på distributörens prispolitik, nämligen de postdistribuerade tidningarna, främst endagstidningar och därutöver ett par andra tidningar med tre- eller fyradagarsutgivning. Posten har ju betydande ekonomiska balansproblem själv, bland annat på grund av krav på helhetstäckning i landet. Enligt vårt förmenande bör därför ett exemplarstöd införas för de postdistribuerade tidningarna. Stödet bör uppgå till per distribuerat exemplar. Det bör införas från . Detta bör beslutas av . Totalkostnaden för en sådan insats är relativt blygsam och bör uppgå till och finansieras inom den ram som gäller för presstödet. Målen för Datainspektionen bör tydliggöras. I avvaktan på ett tydliggörande av målen kan besparingar göras genom effektiviseringar och utökad avgiftsfinansierad verksamhet. föreslår att anslagsramen för Datainspektionens verksamhet minskas med . Efter sammanslagningen till en myndighet 1997 har och regeringen haft problem att tydligt visa på vilken den optimala dimensioneringen av är. Under en lång följd av år har anslagen till området ökat mycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU . Men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Regeringen hade inför vårpropositionen 2001 aviserat en noggrannare analys av dimensionering. I budgetpropositionen anförde regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Enligt vår mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitet och resultat i förhållande till de stora anslagsposterna. Detta har inte skett på ett tillfredsställande sätt. Utvecklingen och anpassningen av kan dessutom mycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utan de ytterligare resurser som tillförts. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnadseffektivitet som mål. Till exempel borde den utvecklade informationstekniken leda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna. Mot denna bakgrund är det befogat att minska resurser till en mer rimlig nivå. föreslår att anslagssparandet för m.m. minskas med . Enligt det kristdemokratiska förslaget minskas ramen för hela Utgiftsområde 1, med jämfört med regeringens förslag. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Försök med trängselskatt i Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , med flera. anser att ramen kan minskas genom riktade besparingar och samordning av vissa verksamheter. Vi anser att () ska samordnas med och få ett resurstillskott med till i ett första steg. Detta belastar utgiftsområde 24. avslår regeringens förslag att införa försök med trängselskatter i , vilket gör att anslaget minskar med 2006 och 2007. bortfaller skatteintäkter på 530 miljoner från statens intäktssida. Ramen för utgiftsområdet kan därför minskas med , och . Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna, och . anser att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin. Detta förhållande bekräftas av ett flertal studier och utredningar. Det handlar om regelrätt inkomstbortfall men också om nedsatt tilltro till det svenska skattesystemet. Konkurrensen mellan företag snedvrids och affärsmoralen luckras upp. För att minska den svarta sektorns omfattning måste därför skattekontrollen effektiviseras. föreslår avskaffade avdragsmöjligheter, avskaffad fastighetstaxering samt höjd förmånsrätt för bankernas företagsinteckningar vilket sammantaget gör att anslaget till kan minska. Ramen för utgiftsområde 3 föreslås därmed sammantaget minska med 2006, 2007 och 2008 i förhållande till regeringens förslag. Bidrag till brottsförebyggande arbete Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . Vår rättsstat är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. Särskilt polisens situation måste förbättras. vill understryka vikten av att det finns poliser i hela landet och att polisen finns tillgänglig dygnet om. Av de som avsätter till polisverksamheten utöver regeringens förslag, är reserverade för motsvarande 100 nya polistjänster med specialuppgift att bekämpa narkotikabrott för att på så sätt stoppa narkotikamissbruket bland ungdomar. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. vill att det ska finnas 20000 poliser . Resurser måste avsättas så att de som genomgår polisutbildningen kan anställas på polismyndigheterna. Åklagarväsendet bör stärkas så att beredskap finns för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst. Antalet platser för utbildning av nya åklagare måste öka och arbetssituationen inom åklagarorganisationen måste förbättras. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med flera nya åklagare, specialiserade i synnerhet inom familjerelaterat våld. Vi anser vidare att ökade resurser krävs för att organisationen ska ha möjlighet att fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats, i synnerhet vad gäller brott som begås mot barn. ansvarsområde ska förändras. Myndigheten ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna. Läget är allvarligt inom domstolsväsendet. De pågående nedläggningarna är ett hot mot rättssamhället. har motsatt sig regeringens reformeringsarbete som innebär att stora delar av bland annat inlandet urholkas på domstolar och därmed också polis, åklagare och advokater. För att skapa ett bättre underlag för de mindre tingsrätterna bör en process inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. Regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna. vill att ska fastställa domstolsorganisationen. Inom kriminalvården ska trestegsanstalter införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram som förbereder utslussning av de intagna efter avtjänad strafftid. Antalet häktesplatser och platser för sluten ungdomsvård måste öka. anser att en betydande utbildningssatsning ska genomföras för att höja kompetensen, framför allt hos den personal som arbetar nära de intagna. vill även betona det brottsförebyggande arbetet. För att långsiktigt lyckas med målet att minska brottsligheten lokalt och skapa trygghet för kommuninnevånare och företag behövs resurser till kommunala insatser. Det behövs även långsiktiga satsningar på information om vikten av värdeöverföring till barn. Insatserna ska rikta sig till föräldrar och andra som arbetar med barn. ger också till kvinnojourerna, vilket är utöver regeringens budget till för fördelning av medel till kvinnojourerna. Dessa medel lägger vi till ett nytt anslag, 4:16. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med för , för och för .