mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:100 Ekonomisk vårproposition ekonomiska vårproposition 1.1Nu gäller det jobben "Att minska arbetslösheten är den främsta och allt annat överskuggande uppgiften för min regering. Målet är att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till ." Det sa i inledningen till sin första regeringsförklaring som statsminister . Det har gått dess och vi kan notera att den "allt annat överskuggande" uppgiften kvarstår med en öppen arbetslöshet på . Siffran döljer dock ett tillstånd som är - om inte sju så i alla fall - minst fyra gånger värre. Detta enligt LO:s , f.d. socialdemokratisk riksdagsman, som noterar att av den arbetsföra befolkningen befinner sig utanför den reguljära arbetsmarknaden. Till det kan läggas att en god del av de medborgare som ryms under beteckningen 65+ gärna skulle dra sitt strå till stacken om tillfälle bjöds. Den bistra sanningen är att nära 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Av dessa är det särskilt oroande att ungdomsarbetslösheten slår nya alarmerande rekord med 62 000 i åldrarna utanför den reguljära arbetsmarknaden . Många unga människors första egna försörjning efter det att de har flyttat hemifrån kommer numera från de offentliga systemen. Enligt vårpropositionen beräknas antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (förtidspensionerade) att uppgå till 553 000 - dvs. nästan 3 000 fler än beräkningen i budgetpropositionen . Av den svenska befolkningen på nio miljoner människor är drygt 4,2 miljoner sysselsatta. Det är i princip deras arbete som skall räcka till att försörja alla övriga. Då hade det varit en god hjälp om regeringens mål om 80 procents sysselsättningsgrad hade varit nära att uppfyllas. Istället fjärmar vi oss från målet år . delar i det här läget statsminister uppfattning att en regerings allt överskuggande uppgift är att minska arbetslösheten. Men i motsats till syftar vi då på den verkliga arbetslösheten - dvs. den i åtgärder dolda lika väl som den s.k. öppna. Vi talar om de många tiotusentals långtidssjukskrivna som längtar efter att komma tillbaka till jobbet och om de mer eller mindre ofrivilligt förtidspensionerade. För deras skull men också för hela samhällsekonomins skull, för barnens och de gamlas skull, för den underbemannade skolans skull och för att upprusta ett eftersatt rättsväsende måste vi skapa förutsättningar för fler jobb. Socialdemokraterna har haft på sig i obruten maktställning och har inte nått närheten av sina egna oftast ganska blygsamma målsättningar. En av de kraftfullaste och dyrbaraste åtgärder som regeringen genomdrivit är stängningen av det enligt myndigheterna säkra och enligt expertisen lönsamma kärnkraftverket . I andra fall behöver regeringen inte låta lagstifta om nedläggning och utflyttning av industriell verksamhet. Det går av bara farten. stred industrierna för bättre villkor i hopp om att med tillförsikt kunna satsa och utvecklas i . hörs protestropen från näringslivet alltmer sällan. Regeringen har inte lyssnat och packar alltför många ihop och ger sig av. Lika lite som kraftföretagen hinner ersätta med vindkraft , lika litet hinner med den politik som förs hitta nya jobb istället för dem som lämnar oss i allt snabbare takt. Är det inte dags att prova andra recept? har sådana och det har också fyrpartikonstellationen . Det kristdemokratiska alternativet till regeringens ekonomiska politik innehåller reformförslag för att stötta - inte minst de mindre bemedlade - barnfamiljerna. Dit hör fördubblade, men beskattade, barnbidrag. Men här finns framför allt ett batteri av åtgärder för att skapa både utbud och efterfrågan på arbetskraft för nu gäller det jobben. 1.2Reformpolitik för fler jobb I denna motion lägger fram riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken. Syftet med ekonomiska politik är att genom en reformpolitik för fler jobb och ökat företagande skapa en bättre välfärdsutveckling, en utveckling som bryter trettioåriga period av eftersläpning och bristande växtkraft. Detta åstadkoms genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. satsar på att både stimulera utbudet och efterfrågan på arbetskraft och lägger i denna motion fram förslag till en stor inkomstskattereform. Enligt förslaget sänks marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare . Det innebär också en direkt skattesänkning på för flertalet heltidsarbetande. Inkomstskatteförslaget är framför allt utbudsstimulerande men kan genom ökad köpkraft hos många människor i förlängningen också stimulera efterfrågan på arbetskraft. Enligt erfarenheter från liknande skattereformer i bl.a. är denna typ av breda skattesänkningar ett effektivt sätt att skapa nya jobb. Reformen beräknas kosta ca och är i förslag finansierat fullt ut genom besparingar, såsom en andra karensdag i sjukförsäkringen, avgiftshöjningar, såsom höjd egenfinansiering i a-kassan och ett något lägre finansiellt sparande än i höstens budgetmotion. Bland finansieringsåtgärderna märks vårt förslag att införa en finsk trafikförsäkringsmodell som innebär att försäkringsbolagen via höjd trafikförsäkring får står för sjuk- och sjuklönekostnader i samband med olyckor i trafiken. Vi föreslår också att samtliga skatteavdrag endast skall kunna göras mot inkomstskatt och att "övriga avdrag" slopas helt i inkomstbeskattningen. Förslaget beskrivs utförligt i kapitel 8. Till nyheterna hör också förslag om startjobb för personer som länge och ofrivilligt hamnat utanför arbetsmarknaden. Medan inkomstskattereformen, höjd utbildningspremie och sänkt skatt för äldre som förvärvsarbetar efter fyllda i huvudsak är utbudsstimulerande finns också förslag om hur efterfrågan på arbetskraft skall uppmuntras. föreslår som tidigare införande av avdrag för hushållstjänster () - förslag som ivrigt understöds av exempelvis HSB. Vi inför ett riskkapitalavdrag för entreprenörer och ser över LAS och MBL för anställda i mindre företag. Vi kräver att företagens sjuklöneansvar skall avvecklas efter . Vi vill också förenkla ägarbeskattningen och avveckla förmögenhetsskatten. För god och uthållig tillväxt krävs också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. En kraftigt ökad satsning på forskning har presenterats i gemensamma förslag från partierna i . vill lägga grunden för en politik som ger förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på i genomsnitt . Tillväxten bör i så stor utsträckning som möjligt åstadkommas genom att fler kommer i arbete och att det totala antalet arbetade timmar därmed ökar. ovan nämnda reformförslag är ägnade att åstadkomma detta, som är så nödvändigt om vi skall klara utmaningarna med bl.a. en åldrande befolkning. Det måste vara mödan värt att starta och driva företag. Det måste vara lönt att arbeta mer. Det måste löna sig bättre med utbildning. Det handlar också om att öka människors möjligheter att påverka och känna trygghet i sin vardag: Att få tiden att räcka till - också för barnen, att kunna leva på sin lön och slippa bidragsberoende, att kunna påverka sin arbetssituation, att känna att man behövs, att sjukvården fungerar när man behöver den, att man får det självklara förtroendet och rätten att välja barnomsorg, skola eller äldreomsorg efter egna önskemål. Inriktningen för vår ekonomiska politik är därför också att kraftsamla på de områden vi anser måste prioriteras högre. Det centrala i det läge nu befinner sig i är jobben. Fler jobb, tryggare jobb och fler företag som kan erbjuda jobb. Det är här vi måste sätta in all möjlig kraft om vi också skall kunna nå andra viktiga mål: bättre vård, skola och omsorg, ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer. Krafttag måste tas för att råda bot på den rekordhöga sjukfrånvaron och det ökande antalet förtidspensioneringar. Det bör ske genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som redan från början sätter individens rehabiliteringsbehov i centrum. Företagsklimatet måste förbättras liksom infrastrukturen och bostadspolitiken. Konkurrensen måste stärkas. Polisen och övriga rättsväsendet måste ges avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. 1.3Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det överordnade målet för den ekonomiska politiken är att ge människorna en till alla delar god livsmiljö (se avsnitt 6.1.1). Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast så kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. Inom ramen för detta synsätt är vår inriktning för den ekonomiska politiken att lägga grunden för att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone i genomsnitt. För att möjliggöra detta tillväxtmål krävs en politik som slår vakt om statsfinansiell stabilitet genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld - därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet, skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem, en reformerad lönebildning samt krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar, skapar goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna, ökar valfriheten och säkrar både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron, förbättrar den inhemska konkurrensen, bl.a. i offentlig tjänsteproduktion och byggsektorn. inriktning för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken framgår i kapitel 6, 7 och 8. anger sex politik- och budgetområden som är prioriterade i den ekonomiska politiken. På samtliga dessa områden krävs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat med en fungerande infrastruktur och bostadsbyggande. Det gäller skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare där den ovan nämnda skattereformen utgör spjutspetsen i politik. I den ingår, med någon fördröjning, en avveckling av den s.k. värnskatten som i praktiken fungerar som en straffskatt på högre utbildning. Vi värnar om och stödjer också valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan samt ett återupprättat rättssamhälle. Bland satsningarna på en bättre vård och omsorg är en kraftigt förbättrad rehabiliteringsförsäkring och andra åtgärder mot ohälsoutvecklingen av central betydelse. Den socialdemokratiska regeringens politik på dessa områden är utpräglat bristfällig eller direkt felaktig. I kapitel 8 presenteras inriktningen för politik på dessa politikområden i sammandrag. Samtliga förslag är fullt ut finansierade genom omprioriteringar inom statsbudgeten, såväl på utgifts- som på inkomstsidan. Enligt den nya budgetordning som har lagt fast, skall några preciserade förslag på anslag och utgiftsområden inte föras fram i samband med vårpropositionen. Denna princip följer . En uppdatering och framskrivning har dock gjorts av de förslag vi senast lade fram för (). Därtill har vissa preliminära ställningstaganden gjorts till Socialdemokraternas nya förslag som presenteras ekonomiska vårproposition. Ett antal egna preliminära förändringar har därefter gjorts i förhållande till våra förslag : Arbete måste löna sig bättre. Drivkrafterna för arbete måste stärkas. lägger därför fram en inkomstskattereform som för kostar och . Det är nästan dubbelt så mycket som partiets tidigare förslag men är avsett att ge en mycket starkare sysselsättningseffekt. En ledande princip bakom förslaget, som riktar sig till låg- och medelinkomsttagare, är att den skall stimulera till arbete. Oavsett om man går från bidrag till arbete eller från deltid till heltid så skall nettot för den enskilde vara en rejäl slant i lönekuvertet efter skatt. De som får sin försörjning genom bidrag kommer inte att på samma sätt gynnas av förslaget - en del kommer t.o.m. att få en mindre skattehöjning. Skatteförslaget påverkar inte marginalskatterna i höga inkomstlägen. Men dessa är inte bortglömda. Vi håller också fast vid att det skall vara lönande för den enskilde att vidareutbilda sig och anstränga sig extra. Därför är vår ambition att under loppet av nästa mandatperiod fasa ut den s.k. värnskatten helt och hållet. Rättsväsendet måste stärkas ytterligare anser att ytterligare satsningar måste göras på rättsväsendet och anvisar en dryg miljard kronor mer än regeringen. 500 miljoner av dessa pengar skall gå till att förstärka polisen och 300 till kriminalvården. familjepolitik är inriktad på att skapa valfrihet i barnomsorgen, varför vi föreslår införandet av ett kommunalt vårdnadsbidrag. Istället för den höjning av barnbidraget på och flerbarnstillägg för andra barnet som Socialdemokraterna föreslagit vill införa ett dubblerat men beskattat barnbidrag som gynnar familjer med låga inkomster mer. Nyföretagandet måste ges bättre förutsättningar Ett flertal signaler indikerar också att riskkapitalförsörjningen i tidiga skeden måste förbättras kraftigt, inte minst de nya bottensiffrorna gällande nyföretagandet . Därför föreslås en fördubbling av anslaget till s.k. såddfinansiering. Denna typ av finansiering har tidigare visat sig vara mycket framgångsrik. Anslaget för denna verksamhet vill vi flerdubbla till . Tabell 1 Sammanställning av statsfinansiella försvagningar och förstärkningar jämfört med budgetmotion Ytterligare sänkt inkomstskatt (totalt 36,8 mdrkr) Nej till medfinansiering av sjukfrånvaro (växling mot höjd arbetsgivaravgift) Forskningssatsning (allians) Ökat statsbidrag till kommuner och landsting Lägre beräknade statsskuldränta för minskat lånebehov (från till ) Inga effekter av ökad kontroll av sjukförsäkring Kraftigt reducerade antaganden om rehabilitering Inga effekter av ökad kontroll inom Minskade förluster vid avyttringar av statlig egendom Ingen minskad arbetslöshet på grund av hushållstjänstförslaget m.m. Låt a-kasseavgiften betala även arbetsmarknadsåtgärder Trafikförsäkringsreform (inkl. sjukpenning, förtidspension) Avveckla anslag 24:4 Rekryteringsbidrag (från 1/7 06) Minskad nedsättning av arbetsgivaravgifter Slopa nedsättning av egenavgifterna för egenföretagare Höjd skatt på lågpriscigaretter Höjd skatt på rulltobak Ja till hela skatteväxlingen 2004 Minskad kostnad för hushållstjänstförslaget Slopat krav om sänkt skatt på bostadsbyggande motsvarande halverad byggmoms Avgick: Regeringens tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster Höjda avgifter för fastigheter (minskade kostnader i fastighetsskattereform) Sänkta alkoholinförselkvoter (1 l starksprit, 5 l vin, 15 l öl) Avdrag mot inkomst av tjänst enbart för beskattning Avskaffa "1övriga" avdrag mot inkomst av tjänst Avskaffa anställningsstödet - nystartsjobb Försvagning av det finansiella sparandet jämfört med budgetmotion 2005: finansiella sparande jämfört med regeringens: Fotnot: I budgetmotionen beräknades det finansiella sparandet till 12,5 mdrkr och till 9,5 mdrkr. Kvarstående förändringar i det finansiella sparandet jämfört med beror av ändrade budgetförutsättningar i regeringens vårproposition. tillkännager för regeringen som sin mening de förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordar (avsnitten 6.2 och 6.2.2-6.2.6). tillkännager för regeringen som sin mening de mål om ökat antal arbetade timmar som förordar (avsnitt 6.2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldkvotens andel av BNP (avsnitt 6.1.6). begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterande balansmål för statens finansiella sparande över en konjunkturcykel i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.2). begär att regeringen lägger fram förslag till en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.3). Trots draghjälp från en god internationell konjunktur under större delen av de två mandatperioderna 1994 och 2002 är resultatet för den socialdemokratiska regeringen uselt på viktiga välfärdsområden. Utvecklingen har gått åt fel håll för sjukvården, skolan, tillväxtpolitiken, barnomsorgen, företagandet, rättsväsendet samt den totala arbetslösheten och sjukfrånvaron. Siffrorna i statistiken talar sitt tydliga språk. I det följande redovisas kortfattat utvecklingen för på de nämnda områdena som det finns definitiv statistik för. I vissa fall har även uppgifter för tagits med. 2.1Tio förlorade år för sjukvården Antalet vårdplatser i har minskat med 18 205 . Det motsvarar en minskning med . Se diagram 3.1. På är det naturligt att det till följd av nya behandlingsmetoder och bättre läkemedel inte behövs lika många vårdplatser som . Detta återspeglas i att medelvårdtiden har sjunkit. Men den mycket kraftiga minskningen av antalet vårdplatser kan inte tillnärmelsevis uppvägas av sådana faktorer. En minskning av antalet vårdplatser innebär, allt annat lika, att den totala produktiviteten måste öka för att samma standard ska behållas. Produktivitetsutvecklingen har knappast varit så positiv . Vi vet också att antalet patienter inte har minskat i denna takt. Snarare kan resultatet av platsneddragningarna avläsas i de vårdköer som finns runt hela landet. Antalet landstingsanställda, undersköterskor och vårdbiträden m.fl., har minskat med totalt 19 600 . Den minskningen uppvägs inte av att antalet läkare och sjuksköterskor har ökat något . Särskilt inte med tanke på att den ökade sjukfrånvaron motsvarade ett bortfall av 570 läkare, 3 370 årsarbetare sjuksköterskor och 2 500 undersköterskor1. Diagram 4.1 Antal vårdplatser i 1994-2003 Källa: Statistisk årsbok 2002 och 2004. Minskningen av det totala antalet vårdplatser avspeglar sig också inom den landstingsdrivna psykiatrin. Där är minskningen ännu större. Antalet platser har mer än halverats, från 9 797 platser till 4 606 platser , en minskning . Se diagram 3.2. Diagram 4.Antal vårdplatser inom landstingsdriven psykiatri 1994 till 2003 Anm.: Psykiatrireformen trädde i kraft . Antalet vårdplatser per 1 000 invånare är mycket lågt i vid en internationell jämförelse. har denna andel minskat från 3 platser till 2,4. , ett land som ligger långt efter ekonomiskt sett, har mer än dubbelt så många platser - 6,3 per 1 000 invånare. Enligt senaste statistik (2003) är det bara och bland medlemsländerna som har en lägre andel vårdplatser i korttidsvården per 1 000 invånare än . Se diagram 3.3. Diagram 4.2 Antal vårdplatser i korttidsvård (akutplatser) per 1 000 invånare i 24 Källa: , Health at a Glance. 2.2Tio förlorade år för skolan Mer än var fjärde elev i uppnår inte kunskapsmålen. Andelen underkända elever har ökat sedan det nya betygssystemet infördes, även om en marginell minskning kunnat noteras . Även i det tidigare betygssystemet försämrades resultaten . Diagram 4.3 Andel underkända elever Anm.: Statistiken avser elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg /94-1996/97, och elever som ej nått målen av dem som fått eller skulle ha fått mål- eller kunskapsrelaterade betyg 1997/98-2002/03. Om man betraktar andelen elever som saknar ämnesbetyg eller slutbetyg i högst ett ämne, eller som i det nya systemet inte fått mål- eller kunskapsrelaterade slutbetyg i ett ämne, är utvecklingen entydigt negativ . Se diagram 3.5 nedan. Diagram 4.4 Andel elever som saknar slutbetyg i ett ämne Den svenska skolan är därtill en av de stökigaste i världen, enligt undersökningar. Den svenska skolan hamnade senast på 26:e plats bland de 30 . Vidare har antalet lärare per 100 elever minskat från 8,3 /94 till 7,9 /03. 2.3Tio förlorade år för tillväxtpolitiken Om hade hängt med i tillväxttakten för de mindre hade vår bruttonationalprodukt (BNP), dvs. värdet av vår samlade produktion av varor och tjänster, varit ca högre. Hade hängt med tillväxttakten i , skulle vår BNP vara ca högre, och skatteintäkterna högre även med sänkta skattesatser. Om hängt med i tillväxt skulle vår BNP vara , eller , högre. Se diagram 3.6. Diagram 4.5 eftersläpning i BNP-tillväxt Källa: , SCB 2004 och egna beräkningar. Ett ytterligare tecken på Socialdemokraternas misslyckande när det gäller tillväxtpolitiken är att från en 13:e plats i välfärdsliga 1994, halkat ner till en 14:e plats enligt senast tillgänglig statistik (). Det är också värt att notera att det stora raset i välfärdsligan var det som följde släpphänta ekonomiska politik2. Det största fallet var det som socialdemokraterna lämnade över , då föll från en sjunde till en 13:e plats i välfärdsligan, ett tapp på sex placeringar. Under den borgerliga regeringsperioden 1994 bromsades det kraftiga fallet upp, och Sverige sjönk aldrig lägre än 14:e plats trots de dåliga yttre förutsättningarna. hade utvecklingen vänts och steg till en 13:e plats.Det är också värt att notera att de revideringar som gjorts av och andra länders statistik, visar att fallet i den svenska ekonomin inte var fullt så kraftigt som den äldre statistiken visat. Den internationella konjunkturen har större delen av varit gynnsam för svensk ekonomi. Ändå har vi alltså inte tagit igen något av det vi tidigare förlorat, utan ligger kvar på en 13-14:e plats när alla 30 rankas. som är ett litet land bör kanske inte i första hand jämföra sig med de stora ekonomier som t.ex. , , , och utgör. Om jämförs med de mindre (OECD23 där de sju största länderna, Major 7, inte ingår) framgår det att vi halkat efter trendmässigt , och att vi kommer att fortsätta att göra det enligt de prognoser som finns tillgängliga . Se diagram 3.7. Diagram 4.6 BNP-tillväxt 1994-2005 relativt de mindre (OECD23) Källa: , . Anm.: är prognoser. För del är prognosen den som regeringen räknar med i budgetpropositionen . 2.4Tio förlorade år för barnomsorgen Barngrupperna på dagis har ökat med i genomsnitt två barn per grupp, från 1993/94 till 2003. Det motsvarar en ökning . Men så många som vart fjärde barn finns nu i en grupp med 20 barn eller fler. Sedan maxtaxan införts har trycket på förskolan ökat ytterligare, vilket på många håll leder till allt större grupper. av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat centralstyrningen och försämrat kvaliteten genom den ensidiga satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 4.7 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan Spegelbilden av att barngrupperna blivit större i förskolan är att både öppna förskolor och familjedaghem har minskat drastiskt. Antalet öppna förskolor har minskat med under Socialdemokraternas regeringstid: till 551 stycken. Diagram 4.8 Antalet Öppna förskolor 1994-2003 Vidare har antalet familjedaghem (kommunala dagbarnvårdare) minskat från 129 000 till 34 000, eller . Detta är resultatet av den ensidiga styrning av resurser till förskolan som Socialdemokraterna konsekvent ägnar sig åt. Genom maxtaxans införande försämrades familjedaghemmens möjligheter att konkurrera med förskolan. Diagram 4.9 Antal inskrivna barn i familjedaghem 1994-2003 Det minskande antalet barn i familjedaghemmen och i öppna förskolor är inte en effekt av att barnkullarna varit små . Även andelen barn i familjedaghem och öppna förskolor har minskat i samma utsträckning som antalet barn har gjort. 2.5Tio förlorade år för företagandet Antalet företagare har minskat med 20 000 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. har bland den lägsta andelen nyföretagare bland . Trots utredande i s.k. Simplexgrupp har enbart en handfull perifera regelförenklingar kommit till stånd. Den socialdemokratiska regeringen framhåller själv bl.a. följande förslag i den senaste redogörelsen till (Skr. 2004/05:48) om regelförenklingsarbetet: Bildragna släpvagnar med totalvikt om högst och motorcyklar skall kontrollbesiktigas första gången istället för, som , efter tvåår. Kravet på att använda en särskild blankett för registrering av hund avskaffas.