mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — Självfallet är det totala offentliga sparandet kontra det privata fortfarande intressant för ekonomisk analys. Spärren mot underskott motsvarande av BNP i stabilitets- och tillväxtpakten inom EU är formulerad i termer av totalt offentligt sparande. Icke desto mindre är pensionssystemets finansiella sparande inte åtkomligt för politisk målsättning i , eftersom det är regelstyrt och påverkas av lönesumman och demografin. Senast i samband med den omläggning av statistiken som aviserat bör balansmålet formuleras som ett krav på balans i statens finansiella sparande över konjunkturcykeln. Med ett konjunkturneutralt balanskrav kommer statsskulden inte att växa i nominella tal. Den kommer att sjunka som andel av BNP. Med ett aktivt program för de statliga företagen, där intäkter från försäljning av de statliga företagen används för att minska statsskulden, kommer statsskulden också att sjunka i kronor räknat. Dels kommer statens räntebörda att minska, dels ger en låg skuldsättning stor rörelsefrihet i den ekonomiska politiken vid nedgångar i konjunkturen. Staten kommer inte att ha kvar dubbelrollen som företagare som den som sätter spelreglerna på marknaderna genom lagar och förordningar. Vårt mål för statsfinanserna är därmed att statens finansiella sparande ska vara i balans över en konjunkturcykel. Med en konjunkturcykel förstås då i allmänhet en period om fyra . Tabellen visar statens finansiella sparande med regeringens politik som andel av BNP. Inte under någon del av innevarande mandatperiod och inte heller under nästa kommer regeringen att ens nå balans i statens finanser, mycket mindre ett överskott. har regeringen, bl.a. lockad av de förbättringar i statsfinanserna som högkonjunkturen och IT-bubblan medförde omkring , lovat nya åtaganden som kostar ca eller av BNP. I budgeten kommer regeringen med nya åtaganden som bara motsvarar mer än . Med tanke på att 2006 är valår är det troligt att regeringen kommer att lägga på oss nya framtida åtaganden som ännu inte är redovisade. Den slutsatsen kan lätt dras av budgeten. Där redovisas en indikator på inverkan på efterfrågan från de direkta politiska besluten, se diagrammet. De politiska beslutens inverkan på efterfrågan Anm.: Negativa siffror innebär stimulanseffekt. Källor: och . Om stimulanseffekten skulle bli lika stor som skulle det innebära en ytterligare försvagning med nästan . ville regeringen genom stora försvagningar av de offentliga finanserna stimulera efterfrågan. Att regeringen inför den kommande valrörelsen skulle begränsa stimulansen till vad den nu anger i budgeten verkar inte sannolikt. Erfarenheterna talar ett annat språk. Höstens budgetproposition är en början på den löfteskarusell som regeringen tillsammans med sina stödpartier kommer att dra i gång inför nästa års val. Regeringen har tillsammans med sina stödpartier aviserat ett flertal nya förslag som försvagar budgeten. Exempel på detta är ett tvåårigt åtgärdspaket för ökad offentligt finansierad sysselsättning och höjt tak i sjukförsäkringen. Det är troligt att siffran kommer att försämras. Den finanspolitiska inriktning som regeringen valt är mycket oroande. Med den nuvarande arbetsfördelningen mellan regeringen och svarar i princip för konjunkturpolitiken genom att räntan anpassas till inflationsriskerna. Inflationsriskerna beror av kapacitetsutnyttjandet som varierar med konjunkturen. Om regeringen tror på sin egen konjunkturprognos borde inte finanspolitiken vara så svag, framför allt inte om man beaktar risken för ytterligare försvagningar. En svag budget kan tvinga fram förtida räntehöjningar när kapaciteten blir ansträngd. I en sådan situation är det särskilt viktigt att står fri från politiska påtryckningar. Men budgeten riskerar inte bara att ge problem när det gäller konjunkturpolitiken. När det finns hopp om en konjunkturförbättring är det allvarligt att regeringen inte griper tillfället att ta itu med de mera långsiktiga frågorna. De stora frågorna är bl.a. att den dryga miljon människor som står utanför den reguljära arbetsmarknaden ska ges ökade möjligheter att komma in och att hinder för företagande, sysselsättning och tillväxt röjs undan. Statsbudgeten har varit svag under en följd av år Diagrammet nedan visar det redovisade och det underliggande budgetsaldot. Det senare innehåller inte engångsåtgärder. Vid konjunkturtoppen 19992000 nådde det underliggande saldot knappt till balans. har både det redovisade och det underliggande saldot visat underskott. Regeringen räknar också med underskott . Redovisat och underliggande budgetsaldo 300 250 200 150 100 50 0 50 100 150 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 300 250 200 150 100 50 0 50 100 150 Underliggande saldo Faktiskt saldo Miljarder kronor Miljarder kronor Källor: ESV och budgetpropositionen. Det tredje viktiga inslaget i systemförändringen var att utgiftstak infördes. Tak för statsbudgetens utgifter sattes i förväg i absoluta tal där hänsyn togs till bedömningen av konjunkturen. Därigenom kunde en avvägning nås mellan privat och offentlig konsumtion och en spärr sattes mot utgiftsexpansion på ett sätt som det gamla budgetsystemet saknade. Detta har regeringen i praktiken urholkat även om diverse manipulationer lett till att taket hållits i något slags formell mening. Det mest förekommande har varit att utgifter gjorts om till avdragsposter på statens inkomstsida. Av det senaste stimulanspaketet är av det slaget. En redovisning av hur de officiella nationalräkenskaperna definierar sådana poster visas i tabellen. Belopp som ej redovisas under utgiftstaket Reparation och ombyggnad av offentliga lokaler Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Utbildning av personal i vård och omsorg Skattelättnader för vissa byggnadstjänster Inte som egentligen borde redovisas under utgiftstaket har lagts på inkomstsidan. har detta belopp fördubblats. Tilltron till utgiftstaket och därmed till budgetdisciplinen undergrävs snabbt med denna typ av manipulationer. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte reserverar något belopp för de kostnader för staten som avvecklingen av kommer att innebära. Eftersom aggregatet har stängts av måste regeringen rimligen reglera detta ekonomiska åtagande. Vi vet från avvecklingen av att kostnaden uppgick till i dåvarande penningvärde . Det är rimligt att räkna med att kostnaden för staten för avvecklingen av kommer att vara av samma storlek, ett belopp som ej redovisas. Tilltron till utgiftstaket undergrävs också av det allt kortare perspektiv som präglar regeringens synsätt. Utgiftstaket fastställs numera i praktiken för och får därmed inte samma långsiktiga inriktning som ursprungligen var avsikten. Vi har naturligtvis fått utgå från det utgiftstak som gäller , och på det föreslår vi ett tak som vi anser väl avvägt med hänsyn till ekonomins utveckling och angelägenheten av att hålla tillbaka de offentliga åtagandena. Utgiftstak för staten enligt regeringens budget och enligt vårt förslag * Preliminärt utgiftstak. ** Jämförbart med regeringens utgiftstak. Källor: Budgetpropositionen samt egna beräkningar. I statsbudgeten ska finnas en budgetmarginal. Avsikten var att budgetmarginalen skulle ligga på 1,av de utgifter som ligger under utgiftstaket. I praktiken har budgetmarginalen använts som ett reformutrymme av regeringen och dess stödpartier. Det har lett till att budgetmarginalen är obetydlig . Den uppgår bara till 2,2 miljarder vilket motsvarar 0,av utgifterna. Vi har prioriterat bland utgifterna så att utrymme skapats för en rimlig buffert mot oförutsedda händelser. Budgetmarginal i procent av takbegränsade utgifter De riktade skattesänkningar vi föreslår och vår prioritering bland de offentliga utgifterna leder till sänkt skatte- och utgiftskvot. 15Folkpartiets förslag till inkomster Höjt avdrag kompetens/pensionssparande Uppskov vid återinvestering i företagande Sänkt arbetsgivaravgift vid nyanställning Nej till delvis skatteväxling Slopat avdrag övriga utgifter Nej till arbetsgivaravgift nedsättning Nej till arbetsgivaravgift soloföretag Nej till nedsättning av koldioxidskatt Nej till nedsättning av torvskatt Jobbavdrag införs, mot den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag mot arbetsinkomster. Upp till 31 500 är avdraget lika med inkomsten, mellan 31 600 och 107 800 är avdraget 31 av inkomsten däremellan, över 108 000 är avdraget . Jobbavdraget införs även för inkomst av näringsverksamhet. Skiktgränsen för när statlig skatt ska betalas höjs i enlighet med index. Därmed får inte fler betala statlig skatt på grund av inflationen. Värnskatten, det högsta skalsteget i inkomstskatteskalan om avskaffas. Genom jobbavdragets konstruktion minskar skattebortfallet från den grundavdragshöjning som genomförs. Ett kompetenssparande införs, som om det inte utnyttjas övergår till pensionssparande. Avdragsrätten höjs därvid till 1,5 basbelopp. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar minskar genom att fysiska personers utdelningsskatt sänks. Ett riskkapitalavdrag införs för att stimulera framväxten av privat investeringskapital. En möjlighet att skjuta upp reavinstbeskattningen vid försäljning av onoterade aktier ifall vinsten investeras i ett nytt onoterat företag införs. Uppskov ges med . Fåmansbolagens krångliga skatteregler ändras så att det inte missgynnar eget företagande. Förslaget preciseras då regeringens aviserade proposition föreläggs. Hushållsnära tjänster ges en skatterabatt av arbetskostnaden. Skattereduktionen lämnas direkt i tjänsteföretaget så att kunden kan betala det rabatterade priset, vitt och hederligt. Arbetsgivaravgiften exklusive pensionsavgift sänks för företag som nyanställer. Första året slopas den, därefter en avtrappning av rabatten med en fjärdedel . Nystartsjobb införs, där arbetsgivaravgiften tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet. Ett fribelopp införs för periodiseringsfonder och obeskattade reserver på 10 miljoner per företag, där räntebeläggningen avskaffas. Förmögenhetsskatten avskaffas, stegvis med en halvering från 1,till 0,och 0,2008. Företagens momsinbetalningsdagar senareläggs. Arbetsgivarnas medfinansiering av sjuklönen, om av sjukpenningen efter de första 14 dagarnas sjukfrånvaro, avskaffas. Avdragsrätt för internationella biståndsgåvor införs. Fastighetsskatten sänks för alla fastigheter till 0,på småhus och till 0,på flerfamiljshus 2006. Fastighetsskatten sänks för de fastigheter som berörs av nedtrappningen av räntebidragen utöver den fastighetsskattesänkning som vi föreslår generellt för flerbostadshus. Elskatten för hushåll höjs inte, liksom effektskatten för kärnkraft inte heller höjs. Trängselavgifter införs inte. Avdraget för övriga utgifter avskaffas förutom avseende styrkta kostnadsersättningar. Avdraget för resor till och från arbetet och för dubbelt boende får endast göras mot kommunalskatten. höjs reseavdraget till per mil. Skattereduktionen för avgift till a-kassa avskaffas, liksom avdraget för avgift till fackförening. Glesbygdsavdraget införs inte. Bruttolöneavdragsmöjligheten för personaldatorer avskaffas. Arbetsgivaravgiften höjs då medfinansieringen av sjuklönen avskaffas, liksom nedsättningen för lönesummor . Den föreslagna nedsättningen för soloföretagare ersätts med nedsättningen för alla nyanställningar. Reavinstskatter för bostäder höjs i ett första steg till och ett andra till den generella nivån . Obeskattade reserver räntebeläggs på samma sätt som periodiseringsfonder. Bolagsskatten ökar på grund av att kommunala koncernbildningar förbjuds samt genom att återstartas. Skatten på rulltobak höjs till per kilo. Den föreslagna nedsättningen av koldioxidskatten för den sektor som har fått utsläppsrätter genomförs inte. Nedsättningen av koldioxidskatt och energiskatt på torv avskaffas. 16Folkpartiets förslag till utgifter Vi föreslår en betydande minskning av presstödet och en indragning av ej använt anslagssparande inom . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Eftersom vi motsätter oss försöket med trängselskatt i dras de delar av anslaget in som fortfarande inte är bundna av avtal. Kompetensöverföringsjobben genomförs inte. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi anslår mera medel till för en effektivare narkotikabekämpning. En viss besparing görs på Kronofogdemyndigheterna. Rättsväsendet är fortsatt strukturellt underfinansierat. föreslår därför sammanlagt mer än regeringen till stärkande av rättstrygghet och rättssäkerhet. Vi vill betona en helhetssyn på rättsväsendet: Varje del i rättskedjan måste fungera och samordnas med övriga delar. Domstolsväsendet har behov av utökade resurser på grund av ökad måltillströmning och stora historiska balanser. Detsamma gäller åklagarväsendet som bl.a. behöver anställa fler specialiståklagare. Polisens kapacitet att både utreda och förebygga brott måste ökas. behöver förstärkas med fler poliser, specialister och ett tydligt ledarskap. Polisen måste bli avsevärt effektivare. Kriminalvården behöver ökade resurser till fler anstaltsplatser, ytterligare personal, säkerhetsåtgärder och för behandlingsverksamheten. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Vi avviker inte från regeringens bedömning av utgiftsramen. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Det är vår uppfattning att ska öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi ska aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. ska kunna bidra med en egen battle group. Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ramen innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvaret än regeringen. Det militära försvaret förstärks med 2006. I den redovisning regeringen lämnar anges inte kostnaderna för enskilda materielprojekt, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av den. Det bristande underlaget utesluter en självständig och korrekt bedömning av folkvalda. Att regeringen muntligen vill komplettera informationen förändrar inget. Av detta skäl motsätter sig godkännande av vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materielprojekt. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Vi avviker inte från regeringens bedömning av utgiftsramen, då enprocentsmålet enligt regeringen uppnås 2006. Biståndet har dock alltför ofta använts som budgetregulator när regeringen stått inför akuta problem med att klara statens utgiftstak. Det gör att vi ställer oss skeptiska till att regeringen i praktiken återställer enprocentsmålet, och vi kommer därför noga att följa regeringens agerande i denna fråga. Vi anser att ett generöst och högkvalitativt bistånd till är nödvändigt och önskvärt, men att regeringens politik bör kompletteras med ökad betoning på demokratisk utveckling. Demokrati ska vara det övergripande målet för biståndet. Därför vill vi se ambitiösa satsningar på demokratibistånd. En förutsättning för att genomförandet av biståndet framöver ska ske effektivt är att det bilaterala biståndet inriktas på färre länder. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar satsar betydande belopp i kampen mot utanförskapet inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. kan läggas ned, anslaget halveras . Inför den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden föreslår vi att vissa grupper beviljas en ny asylprövning enligt den nya asylprocessen. Detta kommer att medföra ökade kostnader, varför vi anslår 2006. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård En tandvårdsreform är angelägen och vill därför avsätta . En vårdgaranti inom hälso- och sjukvården ska införas från . föreslår mer än regeringen till vårdgarantin för . Det statliga bidraget till kvalitetsutveckling i psykiatrin föreslås omfatta mer än regeringen , 2007 samt likaledes 2008. föreslår att anslagen till folkhälsopolitiska åtgärder 14:7 och alkoholpolitiska åtgärder 14:8 ökas med sammanlagt i förhållande till regeringens förslag, för vart och ett av . I denna summa ingår en kampanj om betydelsen av fysisk aktivitet riktad till alla föräldrar. föreslår till utveckling av regionala kunskapscentum för primärvårdens utveckling . Vi avsätter för en återställning av reglerna för assistansreformen. Anslaget till åtgärder inom äldrepolitiken ökas med 1½ miljard kronor , framför allt för att stimulera kommunerna att införa en omsorgsgaranti. För en tillgänglighetsreform för funktionshindrade avsätter vi och de två följande åren. En avgift à vid varje expeditionstillfälle hos beräknas ge en intäkt på . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Regeringen satte upp mål för sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Den budgetproposition vi nu har sett visar att regeringen inte längre själv tror på att den ens ska komma i närheten av målen. utgår ändå ifrån regeringens mål och har gjort beräkningar för hur situationen skulle se ut om de hölls. Vi tycker att beräkning är rimlig. De resultaten borde det vara möjligt att nå med de metoder vi förespråkar. Den sammanlagda kostnaden för sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning inklusive statliga ålderspensionsavgifter ska vara högst för . Detta innebär en besparing på jämfört med regeringens anslag. Vi vill nå det målet genom finansiell samordning, rehabiliteringsgaranti och åtgärder mot fusk och överutnyttjande. Finansiell samordning, Finsam, innebär långtgående befogenheter för och sjukvårdshuvudmännen att samarbeta ekonomiskt. Inom har vi enats om ett program för att hindra fusk och överutnyttjande i sjukförsäkringen. Vi räknar med att detta program ska ge besparingar på . Därutöver räknar vi med att vårdgaranti och rehabiliteringsgaranti ska föra människor snabbare tillbaks i arbete. Vi vill även utveckla Finsam så att sjukvårdshuvudmännen ska kunna använda sjukförsäkringspengar till att utveckla rutiner för intygsskrivande, bedömning av arbetsförmåga etc. En mycket viktig åtgärd är en rörligare arbetsmarknad genom de förändringar vi föreslår på annat håll. Det gör det lättare för människor att hitta ett jobb där de trivs och kan arbeta trots att de kanske inte är fullt friska. Åtgärderna kräver en rad satsningar på ökad rehabilitering, noggrannare läkarkontroll för sjukskrivning, vårdgaranti m.m., till en sammanlagd kostnad av . Härigenom bedömer vi det möjligt att uppnå de nivåer som anser möjliga. Vi räknar också med att en del av de sjukskrivna eller förtidspensionerade som förs ut ur försäkringen i stället måste erhålla a-kassa eller socialbidrag en period. Nettobesparingen blir därför mindre men självfallet högst betydande. Trafikförsäkringen tar över nytillkommande sjukpenningkostnader som är trafikrelaterade. Detta är en strukturreform som torde ha betydande framtida effekter på trafiksäkerheten. Första året torde denna förändring kunna innebära en avlastning av sjukförsäkringen om . I nuvarande läge med stor sjukfrånvaro anser vi det inte lämpligt att höja taket i sjukförsäkringen. Utgiftsområde 11 Trygghet vid ålderdom Innehav av fritidshus ska inte påverka pensionärernas bostadstillägg. Utgiftsområde 12 Familjer och barn vill stimulera familjer till en mera jämställd fördelning av föräldraledigheten genom en jämställdhetsbonus. För varje uttagen månad som motsvaras av en månad som den andre föräldern tar ut, bör ersättningsnivån vara i stället för . Ett barnkonto införs . Vi vill reformera den nuvarande arbetsmarknadsmyndigheten, AMS. vill att länsarbetsnämnderna avskaffas och att AMS görs om till en mindre myndighet vars ledning tillsätts på professionella meriter. föreslår tillsammans med övriga allianspartier att arbetslöshetsförsäkringen görs obligatorisk och får en tydligare karaktär av omställningsförsäkring. Medlemsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen höjs och ersättningen trappas ned i ett första steg och i ett andra steg efter 300 dagars arbetslöshet för personer utan barn och för personer med barn. föreslår färre platser i arbetsmarknadsåtgärder än regeringen gör och går även emot regeringens förslag om s.k. plusjobb och utbildningsvikariat i kommuner och landsting. Vi säger även nej till det s.k. friåret. Vi föreslår en ny särskild jobb- och utvecklingsgaranti för personer som behöver extra hjälp för att få fäste på arbetsmarknaden. Tillsammans med övriga partier i alliansen föreslår vi att det inrättas särskilda nystartsjobb med kraftig reducerad arbetsgivaravgift för långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och förtidspensionärer. Vi anslår även pengar till sysselsättningsskapande investeringar i utsatta bostadsområden. Vi minskar anslaget till och lägger ned . Dessa förändringar sparar 2006 och 2007. vill öka rättvisan i studiestödssystemet. Därför säger vi nej till det orättvisa rekryteringsbidraget som gör att vissa studerande kan slippa studielån. Detta innebär en besparing jämfört med regeringen på . vill höja studiemedlen till alla med . Vi tillstyrker regeringens förbättringar för studerande föräldrar men anser att de dessutom ska ha rätt till tilläggslån om . prioriterar satsningar som höjer kvaliteten i utbildningsväsendet. Vi säger nej till inriktningen på regeringens bidrag till personalförstärkningar i förskola respektive skola och fritidshem. Dessa bidrag har genom sin utformning lett till högre andel obehöriga lärare i skolan. Bidragen borde inriktas på att öka andelen behöriga lärare i skolan genom fortbildning av obehöriga lärare och stöd till anställning av fler behöriga lärare. För att höja kvaliteten i skolan vill satsa mer resurser på de yngsta barnen och införa en läsa-skriva-räkna-garanti i lågstadiet. , 2007 och 2008 anslår därför för att bl.a. öka lärartätheten i lågstadiet, införa nationella prov i årskurs tre, anställa fler speciallärare och erbjuda fler elever extra undervisning. Under läsåren 2006/07 och 2007/08 vill genomföra ett fullskaleförsök med gymnasiala lärlingsutbildningar. Det ska då handla om riktiga lärlingsutbildningar med hög andel arbetsplatsförlagd tid. Dessa utbildningar ska inte i sig ge högskolebehörighet. Högskolan har byggts ut i en takt som skadat kvaliteten på undervisningen. säger därför nej till regeringens föreslagna 15 000 nya platser. anser att den måttfulla andelen av regeringens höjda anslag som går till kvalitetsökning i högskolan är för liten. anslår därför under 20062008 för att höja kvaliteten i högskolans nuvarande utbildningsplatser. minskar statens bidrag till vuxenutbildningen med . I stället vill vi bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, med ytterligare 9300 årsstudieplatser. vill skapa ett utbildningssystem med riktiga fackhögskolor. satsar tillsammans med mer än regeringen på forskning under 20062008. vill göra en riktad satsning på ett i internationell jämförelse högtstående universitet, ett elituniversitet. För detta anslås , ett belopp som stiger över tiden. Vi drar ned något på bidragen till maxtaxan i barnomsorgen, eftersom vi inte anser att de som går heltid är den nya grupp som vi vill locka till allmän förskola med tre avgiftsfria timmar. Bara de som enbart har sina barn i förskolan i ska befrias från avgiften. Regeringen har satsat på stora prestigeprojekt som införande av fri entré på 19 statliga museer och tvångsinförande av digital-tv. Detta har trängt undan viktigare uppgifter på kulturens område. liberalerna föreslår väsentliga förstärkningar av bidragen till den regionala kulturverksamheten och till museerna så att förstörelsen av vårt kulturarv kan upphöra. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande En rad åtgärder är nödvändiga för att få en bättre fungerande bostadsförsörjning, såsom sänkta produktionskostnader, skattelättnader samt bättre incitamentsstrukturer för ökat byggande. Besparingar är möjliga att göra inom och vissa andra myndigheter. Investeringsbidragen för byggande har visat sig vara ett misslyckande och bör avskaffas.