mot · GT02N338 · 2005-10-03 00:00:00 — Gasutbyggnad oförenlig med klimatmål5 Gasen behövs på annat håll7 Eldningsolja har minskat, men inte drivmedel10 Genomslag för nya principer 2004200510 Mål att minska fossilberoendet11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en stor utbyggnad av fossilgasnätet är oförenlig med de av beslutade klimatmålen och därför oacceptabel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnad av fossilgasen inte skall tillåtas spela någon roll för avvecklingen av kärnkraften i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen mer aktivt än tidigare skall väga in klimataspekter, och särskilt förenligheten med uppsatta klimatmål, i tillståndsprövning av fossilgasprojekt enligt och naturgaslagen. beslutar att slopandet av koldioxidskatt för högeffektiv kraftvärme villkoras med att de uppsatta effektivitetskriterierna skall gälla i verklig drift på årsbasis.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nästa fördelningsplan för utsläppsrätter skall vara mer restriktiv i tilldelningen av rätter till kraftverk, värmeverk och kraftvärmeverk med anledning av sänkningen av koldioxidskatten för sådana anläggningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall föreslå tydliga mål för minskning av oljeberoende och beroende av andra fossila bränslen och att planer tas fram för att minska den samlade förbrukningen av oljeprodukter i alla sektorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koldioxidskatten för lätt industri bör höjas och att undantag och nedsättningar från skatten för industrin i högre grad skall villkoras med långsiktiga energiavtal med staten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en koldioxidrelaterad registreringsskatt för bilar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att torv behandlas som ett fossilt bränsle senast vad gäller såväl elcertifikat som energi- och koldioxidbeskattning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny likströmskabel till inte skall byggas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att om kabeln till ändå byggs så skall finansieringen omförhandlas så att står för större delen av kostnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall säga nej till alla krav på termiska effekthöjningar vid svenska kärnkraftsreaktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall upphäva sekretessen kring vilka säkerhetskrav Kärnkraftinspektionen ställt på de olika kärnkraftsreaktorerna, när dessa säkerhetsförbättringar skall vara genomförda och till vilket belopp de kostnadsbedömts.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Kärnkraftinspektionen skall få väsentligt bättre ekonomiska resurser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en vindkraftsutredning tillsätts för att jämföra planlagstiftningen i med den i , och för att ge förslag på åtgärder som påskyndar utbyggnaden av vindkraft i Sverige.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en solvärmeutredning bör tillsättas för att föreslå åtgärder som leder till en snabbare och mer långsiktig utbyggnad av solvärmen i , i linje med vad som sker i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av forskning om förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den svenska linjen gentemot EU bör vara att separation och förvaring av koldioxid är en teknik som inte skall prioriteras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall minska koldioxidutsläppen med kvantitativa och näraliggande mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte skall investera i ny kolkraft eller brunkolskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en myndighet för energieffektivisering inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning tillsätts med syfte att lämna förslag om en större reformering av elmarknaden och speciellt skall förslaget att avskaffa elhandlarna och låta kunderna köpa direkt till spotmarknadspris utredas liksom möjligheter att reformera taxestrukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU skall verka för att gränsen för etanol i låginblandning skall höjas.2 1Yrkande 4 hänvisat till FiU. 2Yrkandena 5, 14, 18 och 23 hänvisade till MJU. 3Yrkandena 7 och 8 hänvisade till SkU. 4Yrkande 13 hänvisat till KU. 5Yrkande 15 hänvisat till BoU. Energipolitikens utmaningar är framför allt två: att minska miljöpåverkan och att minska oljeberoendet. För att nå fram till en hållbar försörjning av el, värme, kyla, drivmedel och industriprocesser krävs att vi radikalt minskar användningen av fossila bränslen och uran. Vi befinner oss i flera avseenden vid ett vägskäl, både vad gäller olja, gas, kärnkraft och torv. Frågan om utbyggnad av fossilgas (naturgas) är åter aktuell. Om energiindustrins planer förverkligas kommer koldioxidutsläppen att öka så mycket att måste överge de klimatpolitiska mål som beslutat om. SydkraftE.ON med flera söker nu koncession för en utbyggnad av fossilgasnätet i flera etapper till och med syftet att senare också nå och övriga samt Bergslagen, eventuellt också genom tillförsel från genom norra . Om en stor utbyggnad förverkligas, innebär detta att de svenska klimatgasutsläppen kommer att öka dramatiskt. I vår visionära framtid uppgår naturgastillförseln till och svarar för tjugo procent av primärenergitillförseln. heter det i Svenska Gasföreningens Vision, affärsidé, mål, strategi. ger vid förbränningen upphov till koldioxid, oräknat utsläpp vid utvinning, rening och transport av gasen och metanutsläpp hos användare. Detta skulle innebära en bruttoökning av koldioxidutsläppen med eller utsläpp, som enligt riksdagsbeslut ska minskas , eller , till 2010. Då framstår det klart att en mellansvensk gasledning omöjliggör kommande klimatmål, även om det inte blir 100 utan bara gas. Kostnaderna för gasledningen är stora och förutsätter därför en stor ökning av förbrukningen att fördela kostnaden på. Gasindustrin måste därför förutsätta en stor ökning av förbrukningen och därmed av utsläppen. En ökad gasanvändning innebär inte bara ett steg i fel riktning utan också att den riktningen bibehålls i mycket . Enligt naturgaslagen meddelar regeringen koncession . För att investeringen ska betala sig krävs också att de nya användarna håller fast vid gasen . Ett ja eller nej till en mellansvensk ledning handlar därför om ja eller nej till ett utsläpp på ända upp till en miljard ton koldioxid. Gasutbyggnad oförenlig med klimatmål I klimatpropositionen 2001/02 anges också att minskningen till 2010 (eller mer exakt genomsnittet av åren 20082012, dvs. första åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet) skall uppnås utan att användning av flexibla mekanismer tillgodoräknas. Detta innebär att ska genomföra minskningar av utsläpp på hemmaplan. Vidare sägs i propositionen att bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare. SCB räknar med att det 2050 kommer att finnas 10,5 miljoner svenskar, vilket alltså gör ett utsläpp av , av utsläpp. Vid en jämn minskning skulle utsläppen ligga på av utsläpp , på 75procent, och alltså . I andra sammanhang har det talats om att halvera utsläppen till 2050, bland annat i betänkande . och uttalade sig i en gemensam tidningsartikel 2003 för att EU ska minska sina utsläppen till 2050. En hållbar och rättvis nivå (samma per capita-utsläpp i alla länder) innebär en minskning . Att frångå kravet på rättvisa är orealistiskt. Ingen kan på allvar tro att , och kommer att begränsa sina utsläpp om inte de rika länderna gör det. De ovan nämnda minskningsbetingen för är alltså det lamaste vi kan föreställa oss. Efter sådana händelser som förstörelsen av kan det politiska klimatet snabbt förändras, och det som ena dagen är utopiskt blir tvingande politik. Det är alltså återigen inte bara fråga om moral utan också om normal försiktighet att minska utsläppen. Alternativet kan vara att omvärlden, till exempel EU, tvingar oss att snabbt och smärtsamt göra vad vi lätt kunde ha gjort tidigare. En mer realistisk och ansvarsfull bild av framtida åtaganden är således en minskning (års nivå) till 2050. 2050 är ett godtyckligt valt årtal, men det är ingen fördel med att ha mer tid. Skadorna av klimaförändringen blir naturligtvis värre ju längre man dröjer med att minska halten växthusgaser i atmosfären, vilket motiverar en snabbare minskning. Allt kan inte göras genast, men hinner i det närmaste alla industrianläggningar och fordon bytas ut, och av byggnadsbeståndet är också det mesta nytt eller rejält renoverat. Det som inte kan göras kan inte göras alls. Om vi antar att utsläppen är (vilket de ungefär var 2004) och ska minskas till 2050 blir minskningsbetinget . 20042005 (uppskattning) Det bör också noteras att det ser ut att gå bra att uppnå det gällande, blygsamma, svenska klimatmålet, en minskning . Det uppnåddes redan kring . Det överskreds en aning 20022003 på grund av torkan. Men sett över hela femårsperioder ligger på rätt sida strecket, och tendensen är att utsläppen fortsätter att minska, dock givetvis inte alls i den takt som krävs för att uppnå de framtida målen enligt tabellen ovan. Med en stor gasutbyggnad kommer även mycket försiktiga klimatmål att bli omöjliga att klara eller också kan de bara genom drakoniska åtgärder inom andra sektorer. Givetvis kommer det att gå att köpa utsläppsrätter från andra länder på kort sikt. Det rör sig då till stor del om fiktiva åtgärder, som att köpa redan gjorda utsläppsminskningar i länder vars ekonomi rasat samman efter kommunismens fall. På lite måste vi förutsätta dels att det efter 2012 kommer att ställas krav på mer långtgående minskningar av utsläppen för parter, dels att återinträder i processen. Att förutsätta något annat vore att utgå från att ingenting kan göras för att hejda klimatförändringen. De beslut som följer av internationella överenskommelser kommer säkert att bli för lite och , men något blir det. Om de flesta rika länder förlitar sig på att köpa utsläppsminskningar från fattigare länder blir utsläppsrätterna dyra. Målet är ju också att få fler länder att göra åtaganden, och då försvinner den billiga hetluften ur systemet. Den stora globala minskningen måste oundvikligen göras i de rika länderna, däribland . Det är orealistiskt att föreställa sig att de ökade utsläppen ska kunna kompenseras genom att vi köper utsläppsrätter från andra länder. Om satsar på förnybar energi och effektivare energianvändning påverkar det omvärlden i samma riktning. Om vi satsar på mer användning av fossila bränslen påverkar det världen i en annan riktning. Det är inte bara fråga om signaler och att verka som föredöme. Det är också en fråga om vilka fönster, kylskåp, bilar, energianläggningar, byggnader, styrsystem etc. vi exporterar. Med rätt incitament på hemmamarknaden har vi rätt saker och tjänster att sälja till andra länder. Det måste också explicit slås fast att fossilgas inte kan spela någon roll för kärnkraftsavvecklingen. beslutade att investeringar i rörledningar och inköp av gas ska ske efter strikt kommersiella principer. Den avvaktande hållning som detta uttrycker är föråldrad. Vi vet att det går att ersätta olja med biobränsle i stor omfattning. Vi vet också att behovet av el ökat mycket måttligt, från 1988 till , eller med . har den varit stabil eller sjunkande. har biobränsleanvändningen expanderat kraftigt, även för el. Det finns därför inget behov av fossilgas för att producera el och värme i . Övrig gasanvändning är av liten betydelse. Det finns inte mycket kol att ersätta i industrin. Den dominerande kolanvändningen är som reduktionsmedel i malmbaserade stålverk, och där är gas inget realistiskt alternativ eftersom den är mycket dyrare än kolet. Den mesta olja som används i industrin kan lika gärna ersättas av biobränslen. Gas kan ersätta gasol, men miljönyttan av detta är liten och den ekonomiska nyttan står inte i någon proportion till kostnaden för ny infrastruktur. Gasen behövs på annat håll Stora delar av el produceras fortfarande med kolkraft. Om gamla kolkraftverk ersätts med nya gaskraftverk minskar koldioxidutsläppen med . Om fossil gas alls ska användas är det mycket bättre att den används för att ersätta kol i än att den används för att tränga ut biobränslen och vindkraft i . Fordonsgas kan under vissa antaganden ge vissa miljöfördelar jämfört med bensindrift, men detta är inget tillräckligt skäl för att bygga ut gasnätet. Bland annat är det ingalunda säkert att fossilgas i ottomotorer är att föredra framför till exempel syntetdiesel eller DME i dieselmotorer. Potentialen för fordonsgas, om denna utveckling bedöms som önskvärd, är troligen begränsad och kan dessutom till stor del tillgodoses genom biogasproduktion för användning av lokala fordonsflottor. I har biogas använts i bussar sedan ett flertal år, och har också tillkommit en betydande mängd andra fordon, även privatbilar. Det finns möjligheter att öka biogasproduktionen mycket väsentligt när en marknad för gasen växer fram. tillvaratas inte alls allt metan från reningsverk. Potentialen för metanproduktion i jordbruket är också stor fast det inte är klart hur denna resurs ska utnyttjas bäst, om till gårdsnära elproduktion, eller om gödseln ska fraktas till en större biogasfabrik. Fossilgasbaserad syntetdiesel kan ha flera fördelar jämfört med vanlig dieselolja, men om storskalig tillverkning skulle komma igång så ska det ske någonstans där gasen redan finns. En gasledning är inte en bra infrastruktur för biogas eller vätgas. Biogas är av två slag: gas från fermentation kan oftast användas på plats för produktion av el, värme eller tankning av gasfordon, utan att behöva transporteras långa sträckor. Den andra typen av biogas, gengas från högtemperaturförgasning av ved eller svartlut, kan inte alls matas ut på nätet, för den har fel kemisk sammansättning och fel värmevärde. Däremot är det möjligt att vid ett befintligt fossilgaseldat kraftverk eller kraftvärmeverk bygga en förgasningsanläggning för biobränsle. Vätgas kan bli en bra energibärare, men denna framtida möjlighet motiverar inte en stor satsning på fossil energi . Naturgas kan nå svenska användare antingen med rörledning eller som flytande gas, LNG, på fartyg och järnväg. Den senare tekniken ökar över hela världen och har blivit billigare och mer mångsidig. Det finns därför en möjlighet att gasanvändningen kan öka väsentligt utanför det nuvarande gasområdet MalmöBohuslän även om nätet inte byggs ut först. Exempelvis kan en LNG-hamn byggas för att först försörja några energiintensiva företag, i ett senare skede byggas ut med ledningar och nät till omkringliggande städer och i ett ännu senare skede förenas med andra nät. Fossilgas är inte alltid så dåligt. I den mån den ersätter kol och olja i energiintensiv industri kan den ge miljöfördelar. I några fall kan gas också ge processtekniska fördelar och bättre produktkvalitet jämfört med vad som används . I allmänhet kan emellertid detta lika väl uppnås med gasol, som används i stor skala (ca 2001). vill inte ha något förbud mot fossilgas med LNG, däremot att klimataspekten alltid ska vara en tungt vägande faktor i miljöbalksprövningen. Eftersom lagen säger just det, och inget verkligt fall har prövats, är det för tidigt att kräva specifika åtgärder. Däremot är det klart att regeringen i sina prövningar av naturgasärenden, så som tillåtlighetsprövningen av det fossilgaseldade i (), och den nya tillförselledningen för gas från (Baltic Gas Interconnector), helt nonchalerat klimatpolitiken. bör därför uppmana regeringen att i fortsättningen ta hänsyn till klimatpolitik i alla sina fortsatta tillåtlighetsprövningar, särskilt när det gäller gas. Regeringen väljer ibland att låtsas som om den bara är en administrativ instans, men detta är en juridiskt ohållbar linje. Strategiska beslut av en regering i en demokrati är alltid politiska, och detta är anledningen till att ett antal lagar ger regeringen sista ordet. I regeringens Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (i budgetpropositionen) heter det att koldioxidskatten ska slopas enligt följande: Förbrukning vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning, för vilken utsläppsrätter tilldelats enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, för den proportionella del av bränslet som använts för framställning av värme i en sådan anläggning som har en elverkningsgrad på och en total verkningsgrad på . Den föreslagna lagändringen är oklar och kan öppna för oavsedda körsätt av kraftvärmeverk så att de används en del av året för att enbart producera el, vilket i så fall är en mycket ineffektiv användning av det fossila bränslet. De kan användas en del av året för att köras som fjärrvärmeverk med liten eller ingen elproduktion, och då slippa undan den skatt de annars fått betala. Dessa kryphål kan lätt täppas till genom att man anger att skattebefrielsen endast gäller om kriterierna uppfylls på årsbasis. Medan den av regeringen föreslagna lagändringen främst är avsedd att ge bättre lönsamhet åt i och åt det planerade i kan det som bieffekt också ge incitament att elda mer kol i befintliga eller nya anläggningar, fast vi utgår från att detta var utan avsikt från regeringen och . anser att sänkningen över huvud taget ökar risken för en stor fossilgassatsning och att den kan sätta det svenska klimatmålet i fara, om inte andra åtgärder vidtas. Vi kommer dock givetvis inte att yrka på avslag på någon del av en budget som vi varit med om att förhandla fram. Det bakomliggande teoretiska resonemanget för att sänka koldioxidskatten, att handeln med utsläppsrätter är ett styrmedel som ska ersätta skatten, måste bedömas mer praktiskt. Om utsläppen minskar i avsedd takt är styrmedlen adekvata. Om utsläppen inte minskar i avsedd takt är de inte tillräckliga. Det stämmer inte heller riktigt att ett styrmedel ersätter ett annat eftersom skatten är en kostnad medan utsläppsrätterna delas ut gratis. EG-direktivet om handel med utsläppsrätter kräver för perioden 20082012 att av rätterna delas ut gratis. Den fossila kraftvärmen har erhållit mycket stora skattelättnader , trots att det ingalunda är bevisat att behöver någon mer el över huvud taget i synnerhet inte fossil kraft eller värme. I fördelningen av utsläppsrätter för den första perioden 20052007 följde principen att ge den tillverkande industrin allt den ville ha, men intog en mer restriktiv hållning till kraft, värme och även kraftvärme. Med anledning av den kommande skattesänkningen bör nästa fördelning bli ännu mer restriktiv till kraft, värme och kraftvärme. Oljepriserna låg fatet men har stigit kraftigt och har under en stor del av 2005 legat . Orsakerna är komplexa, men flera av dem är strukturella snarare än tillfälliga. Efterfrågan från kan fortsätta att öka. Politisk oro i oljeländer och terrorhot är inget som kan förväntas försvinna. Mycket talar också för att reserverna i flera oljeländer är mindre än vad som uppgetts och att även kapaciteten att snabbt pumpa upp mer olja har övervärderats. Oljeberoendet är så starkt att oljepriset är en avgörande faktor för världskonjunkturen. På lång sikt är det dessutom klart att oljan inte räcker hur länge som helst. Enligt vissa bedömare är en ren bristprissättning med mångdubbelt högre priser att vänta . En sådan kris kan komma tidigare eller den kan dröja längre. Men klart är att det tar tid att ställa om från olja till förnybar energi, särskilt inom fordonssektorn, där det tar två decennier bara att byta ut fordonsparken. Det är därför vi måste börja . Eldningsolja har minskat, men inte drivmedel Genom en relativt konsekvent politik i (och andra länder) har oljeförbrukningen för uppvärmning och el minskat väsentligt. Däremot har oljeberoendet och förbrukningen av olja i transportsektorn förvärrats. Utvecklingen har inte stått stilla. Den har i snabb takt gått åt fel håll. Många bilar drar mer bensin än vad T-Forden gjorde . Tendensen till allt tyngre, motorstarkare bilar är stark i , trots att vi redan har törstigaste bilpark. och bär givetvis ett stort ansvar, men det gör även riksdag, som gynnat törstiga bilar på många sätt. Bilförmånsbeskattningen är skräddarsydd för och . I flera europeiska länder finns en registreringsskatt, vilken saknas i (fast den funnits tidigare). Fordonsskatten tog länge ingen hänsyn till bränsleförbrukning. I statlig och upphandling av bilar och transporttjänster har förbrukningen tidigare inte spelat någon roll. har lägre bränsleskatter än de flesta av våra grannländer. Den tunga trafiken har gynnats på ett exempellöst sätt när maxvikten runt 1990 höjdes till med det lögnaktiga argumentet att detta var en EG-anpassning. De allt högre hastigheterna i trafiken innebär ökade koldioxidutsläpp. Bland annat därför, men framför allt för att rädda hundratals människor från död och lemlästning, behövs fler hastighetskontroller och mer trafikövervakning. Det är tämligen riskfritt att alltid köra långt över den tillåtna hastigheten. Den gröna skatteväxlingen, som i hög grad påverkat värmemarknaden, har berört trafiken endast i mindre omfattning. Genomslag för nya principer 20042005 Höstbudgeten 2004 kan innebära ett genomslag för nya principer, i och med att fordonsskatten höjs och koldioxidrelateras och att skatterna på bensin och dieselolja också höjs, dock ytterst marginellt. gick in i förhandlingarna med ett krav på koldioxidrelaterad registreringsskatt, av medierna döpt till jeep-skatt. Detta fick inte genomslag i budgeten men frågan är väckt. En koldioxidrelaterad registreringsskatt är också utredd genom utredning Bilen, Biffen, Bostaden (SOU 2005:51) och kan och bör därför införas snart, dock inte i föreliggande budget. har här ett stort ansvar. Dels är den hittillsvarande svenska klimatpolitiken vad gäller transporter inte ett föredöme utan raka motsatsen. Dels har den givit en signal till två biltillverkare att koldioxidutsläppen inte är en viktig fråga, vilket är samma signal som Bushadministrationen givit i , där och har sina moderkoncerner och en stor del av sin marknad. Därmed driver och utvecklingen i fel riktning. Det skickar också ut signalen att vi värnar vår fordonsindustri före klimatet, vilket undergräver trovärdigheten i internationella agerande. Vi hjälper inte biltillverkarna genom att låta dem utvecklas i ohållbar riktning. Det går inte att bortse från klimatpolitiken och oljeberoendet eller att hoppas på att dessa faktorer ska försvinna. Givetvis kan och också konstruera och tillverka bilar med mycket lägre bränsleförbrukning, och med mer rimliga fartresurser. Det är just i deras marknadssegment som mycket av ny teknik kan utvecklas, eftersom marginalerna är större än i småbilsmarknaden. Mål att minska fossilberoendet I regeringsförklaringen sade statsministern: Ett nytt mål sätts upp: Förutsättningarna ska skapas för att bryta beroende av fossila bränslen . Regeringen har ännu inte preciserat vad det kan komma att betyda. En ökad fossilgasanvändning är givetvis inte någon bra metod att minska fossilberoendet, inte heller andra åtgärder som ger speciella skattelättnader åt torv och kol. I övrigt torde det främst handla om olja. Vi ser fram mot en plan med kvantitativa, tydliga mål för olika sektorer och tidpunkter vid vilka de ska vara uppnådda. Industrin använder ganska stora mängder olja för uppvärmning, vilket kan förklaras med att en stor del av industrin aldrig betalat någon nämnvärd koldioxidskatt på grund av många undantag och nedsättningar.