ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N230 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Hela skall leva-projekt. Död hand över svensk landsbygd, Om inget görs så kommer landsbygden att självdö. har sådana rubriker förekommit i massmedier och det är uppenbart att mycket måste göras för att hjälpa människor så att de kan bo kvar på landsbygden och för att inspirera till bosättning där. av fanns i olika verksamheter som initierats av Hela skall leva-kampanjen. Många nybildade byalag tog ansvar för landsbygdens fortlevnad. Det är nu hög tid att åter uppmärksamma vilka resurser och möjligheter som finns på landsbygden. Vi behöver få positiva motkrafter till utarmningen av landsbygden som tar sig uttryck i utflyttning, nedlagda affärer och skolor, försämrade kommunikationer osv. Ett sätt att motverka denna negativa trend och skapa framtidstro är att i någon form upprepa den framgångsrika Hela skall leva-kampanjen.
mot · GT02N231 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stöd till landsbygdens affärer. har 400 orter mist sin sista affär, och nedläggningsvågen fortsätter på många håll i landet. Många drabbas av dessa nedläggningar, inte minst våra äldre som mister en viktig social mötesplats och möjlighet att göra inköp på nära håll. En levande landsbygd förutsätter att det finns dagligvaruhandel på nära håll. Det är nu viktigt att stärka landsbygdsaffärernas konkurrenskraft och öka lönsamheten. Det finns flera faktorer som kan göra det lättare att driva affärer på landsbygden. Som exempel kan nämnas en förenklad plan- och bygglag så att det blir lättare att bygga om och bygga ut affären och förenklade former för affärerna att vara ombud för apotek, post, systembolag och spel. Handeln är en viktig del av servicen på landsbygden och bör stödjas mera än vad som är fallet.
mot · GT02N232 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga medel för allmänna regionalpolitiska åtgärder av regeringen skall tilldelas de kommunala samverkansorganen i län där sådana finns. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurser för tjänster som finns på länsstyrelserna för att genomföra den regionala utvecklingspolitiken inklusive hanteringen av regionala projektmedel och företagsstöd bör föras över till de kommunala samverkansorganen. har beslutat att överföra det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna till kommunala samverkansorgan på samma sätt som tidigare till självstyrelseorgan. finns sådana kommunala samverkansorgan i nio län utöver de två som har självstyrelseorgan. återfinns såväl majoriteten av landets kommuner som en befolkningsmajoritet i län som antagit erbjudande och själva tagit steget till ett förändrat regionalt utvecklingsansvar. Denna förändringsprocess fortsätter, och ytterligare län ligger långt framme för att tillskapa samverkansorgan i enlighet med beslut. Efter beslut om rätten att bilda kommunala samverkansorgan har regeringen att bland annat besluta om fördelning av ekonomiska resurser för den regionala utvecklingspolitiken i form av statens allmänna regionala utvecklingsmedel allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1). beslöt regeringen att av anslaget skulle tilldelas samverkansorgan medan fortsatt tilldelades länsstyrelserna i län med ändrat regionalt utvecklingsansvar. ökades visserligen andelen för vissa samverkansorgan till , men fortsatt gick alltså huvuddelen av anslaget till länsstyrelserna. Det finns därför skäl att ifrågasätta om inte regeringen med detta handlande direkt motverkar, eller åtminstone medvetet försvårar genomförandet av, beslut på området. Med ett överflyttat regionalt utvecklingsansvar, och därmed bland annat ansvaret för de regionala tillväxtprogrammen och de regionala utvecklingsplanerna, är det av avgörande betydelse för effekterna av dessa att de statliga medel som anvisats för genomförandet följer med. Ansvar och resurser måste hänga samman. Regeringen har också genom sina beslut medverkat till att ansvarsfördelningen på regional nivå blir fortsatt otydlig. Detta är till men för kraften i det regionala utvecklingsarbetet. beslut om ett överfört regionalt utvecklingsansvar kan enligt vår mening inte fortsatt få motverkas av regeringens årliga fördelningsbeslut. Därför måste samtliga dessa medel, tillsammans med resurserna för tjänster inom länsstyrelsernas förvaltningsanslag avsedda för detta arbete, helt och utan ytterligare fördröjning överföras till kommunala samverkansorgan där sådana finns.
mot · GT02N233 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återöppning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den förtida stängningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbudet mot forskning och om planering av ny kärnkraft i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nya och utökade koldioxidutsläpp från kolkraftsanläggningar i och . Vad ska väck? Vad skall in? Sol och vind! Så hette det i demonstrationstågen inför kärnkraftsomröstningen . har mycket hänt. Framför allt har växthuseffekten blivit allmänt känd. Isens utbredning i har minskat successivt . De flesta glaciärer på vår planet minskar i volym. Stora skyfall och översvämningar blir vanligare. Öknarna breder ut sig. FN:s klimatexperter varnar för att klimatförändringarna accelererar. Även om förekomsten av växthusgaser är en förutsättning för allt mänskligt liv på jorden, är de flesta forskare överens om att dagens utsläpp av koldioxid leder till en icke önskvärd växthuseffekt där den globala temperaturen höjs. Regeringen har redan påbörjat avvecklingen och stängt en av reaktorerna i . Denna energi ersätts i stort sett med olja och gas. som staten för samtal med kärnkraftsproducenterna om att avveckla fler kärnkraftsreaktorer, håller statliga på att projektera ett kraftigt ökat utnyttjande av oljekraftverket i , och planerar för ett stort gaskraftverk i . Att dämpa växthuseffekten är mänsklighetens största utmaning. Medan resten av världen försöker minska sina koldioxidutsläpp planerar att öka sådana utsläpp för att kunna avveckla den svenska kärnkraften. Det är en ansvarslös miljöpolitik. Fossileldningen ställer till stora miljöskador och skördar ett stort antal människoliv genom olyckor och skadliga utsläpp. Långt fler drabbas av kroniska luftvägssjukdomar och cancer. Det nya oljekraftverket i och det nya gaskraftverket i kommer att öka koldioxidutsläppen med nästan /år, vilket motsvarar ökning. I stället bör staten medge att en femte kärnkraftsreaktor uppförs i . Beslutet om avvecklingen i bör rivas upp och den redan stängda reaktorn åter tas i bruk. har i praktiken ett förbud mot forskning och planering kring ny kärnkraft. Detta förhindrar att ny, viktig kunskap genereras inom landet, men också våra möjligheter att utvärdera internationell forskning. Kärnkraften har en oerhörd utvecklingspotential genom nyutvecklade reaktortyper eller fissionsmetoder som gör att kärnbränsleresurserna kan räcka . Om fusionstekniken blir ekonomiskt gångbar och miljömässigt säker kan kärnteknikens uthållighet sträcka sig långt bortom vår tidshorisont. Enligt kommer elförbrukningen att öka med ca . Utbyggnaden av produktionskapaciteten går långsammare än ökningen i förbrukningen. Detta gör att blir successivt mer beroende av import av el . leder utvecklingen i både och till minskade möjligheter att exportera el till .
mot · GT02N234 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att med kraft driva frågan om minskad kol-, gas- och oljebaserad energiproduktion i . Elproduktionen i baseras huvudsakligen på vattenkraft, kärnkraft och konventionell värmekraft. I svarar vattenkraften för av den totala elproduktionen. De svenska kärnkraftverken svarar för . elproduktion baseras till största delen på förbränning av kol och naturgas i kraftvärmeverk och kondenskraftverk. En mindre del av elproduktionen baseras på vindkraft och biobränslen. Elproduktion baserad på kol, olja och gas står för av elproduktionen i . val att låta de fossila bränslena dominera landets energiförsörjning leder till stora utsläpp av framför allt koldioxid, men även svavel och tungmetaller. Koldioxidens effekter på växthuseffekten är väl kända. Globala klimatförändringar som orsakats av människan är ett av vår tids största miljöhot. Dessa utsläpp drabbar inte bara utan även till stor del och övriga . har därför ett stort miljöpolitiskt ansvar att i förhållande till med kraft driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ.
mot · GT02N235 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kreditgarantier. De företag som är verksamma utanför tillväxtregioner upplever ett starkt växande problem med sin kapitalförsörjning. Det gäller främst möjligheten att låna till investeringar och till sitt rörelsekapital. Utanför större tätorter och städer värderas fasta investeringar mycket lågt eller ibland till helt försumbara värden. Bankernas utlåning till investering i maskiner och lösa inventarier samt till deras rörelsekapital är mycket restriktiv. Detta förhållande uppmärksammades i den senaste regionalpolitiska utredningen, där regeringen fick i uppdrag att utreda och lämna ett förslag till kreditgarantier. Förutsättningarna för företagen att få lån har ytterligare försämrats. Regeringen måste inkomma med förslag som förbättrar kreditmöjligheten för företag verksamma i tillväxtsvaga regioner.
mot · GT02N236 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med den totala prislappen för utlokaliseringen av statliga verk från . Den socialdemokratiska regeringen har, tillsammans med samarbetspartierna och , kommit överens om att utlokalisera flera statliga verk och myndigheter. Totalt rör det sig om ca 3000 arbetstillfällen. Verken flyttas till de orter där regeringens försvarsneddragning minskar antalet arbetstillfällen. Syftet med att utlokalisera de statliga verkens verksamheter är att tjänsterna skall flyttas till dessa drabbade orter. Utlokaliseringen innebär i sig inte ett enda nytt jobb. Redan befintliga arbetstillfällen skall flyttas till andra orter från främst . Enligt flera fackförbund, vars medlemmar berörs av utlokaliseringen, kommer troligtvis att välja att flytta med verken. Det är inte känt vad detta får för konsekvenser för myndighetsansvaret och de olika verkens verksamhet. har gjort beräkningar som visar att utlokaliseringen enligt förslaget kommer att kosta per arbetstillfälle som flyttas. Det råder dock många oklarheter kring detta. Regeringen har i vårpropositionen 2005 anslagit blygsamma 2005 och 2006 för kostnader i samband med utlokaliseringen. Följande är ett citat från ett frågesvar av statsrådet i på en fråga hur man kommer att redovisa den totala kostnaden för den berörda utlokaliseringen av statlig verksamhet: Den totala kostnaden för myndigheterna, till exempel lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Detta innebär bland annat att inte vare sig regeringen eller har kunnat göra en avvägning om pengarna för utlokaliseringen skulle ha kunnat användas på ett annat och eventuellt mer effektivt sätt. Kostnaden för utlokaliseringen av de statliga verken har inte utretts. Det saknas en konsekvensbeskrivning av hur utlokaliseringen påverkar verksamheten. Regeringen konstaterar att man inte kan presentera några kostnader eller konsekvensanalyser . Det är därför angeläget att regeringen återkommer till med den totala prislappen för utlokaliseringen av statliga verk från .
mot · GT02N237 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktiga och stabila villkor för basindustrins energiförsörjning. Den svenska välfärden bygger på en konkurrenskraftig industri. Inte minst är den energiintensiva industrins betydelse för stor, då denna bidrar med såväl arbetstillfällen som stora exportintäkter. har den internationella konkurrensen för basindustrin skärpts, och i strävan efter de lägsta priserna och de bästa villkoren flyttar företagen produktionen mellan olika länder. Det är denna verklighet som den svenska basindustrin måste anpassa sig till. Industrins betydelse för är stor. Företag som , , SCA är viktiga arbetsgivare, och konsekvenserna om en eller flera av dessa företag skulle sluta investera i länet vore allvarliga. Följdverkningarna skulle drabba länet med en sämre befolkningsutveckling och en minskad framtidstro. Det är därför viktigt att slå vakt om basindustrin i och möjliggöra för framtida expansion inom sektorn. som målet bör vara att öka förädlingsgraden i befintlig industri måste också näringslivet breddas med fler små och medelstora företag. Det är företagens uppgift att investera för att möta framtidens expansionsmöjligheter, men det är politikernas uppgift att se till att företagen vågar investera. En långsiktig politik som gör att företagen vågar investera i är vad länet behöver. Långsiktiga stabila villkor för basindustrin handlar inte minst om en trygg energiförsörjning till stabila priser. För många av de norrbottniska företagen är el en viktig insatsvara. Såväl gruvnäringen som massa- och pappersindustrin är mycket elberoende i sina processer. relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter har traditionellt vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste regeringens ledord för energipolitiken bli utveckling istället för avveckling. Den kärnkraftsavveckling som regeringen driver på försämrar villkoren för svensk industri och innebär att arbetstillfällen riskeras, inte bara i utan i hela .
mot · GT02N239 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera statliga myndigheter till . har regeringen förelagt förslag om flytt av olika myndigheter från till andra delar av landet. I hög grad har detta varit en del av spelet kring försvarsuppgörelsen. Det är anmärkningsvärt att staten på detta sätt flyttar tjänster utan hänsyn till de människor som har dessa . är det tydligt att många myndigheter ligger placerade i med höga hyror och andra kostnader som följd därav. Det ter sig därför i sammanhanget än mer anmärkningsvärt att inte en diskussion förs om lokalisering av statliga myndigheter i . StockholmMälardalen är en i hög grad integrerad region. Statliga myndigheter bör lokaliseras på så sätt att effektivitet uppnås i verksamheten. Men när statliga myndigheter lokaliserats de gångna åren har en ambition varit att placera verksamheter utanför . Det har varit en lovvärd tanke som bidragit till att skapa statliga arbetstillfällen runtom i landet. Utlokaliseringarna har dock också medfört många och dyra resor för myndigheternas medarbetare, framför allt till och från och genom de omfattande kontakterna med och . har ett ypperligt läge nära . Genom att lokalisera statliga myndigheter till uppnås en hög grad av effektivitet som en lokalisering dit medför positiva effekter för staden, regionen och riket. De goda kommunikationerna gör att det är snabbt, billigt och enkelt att färdas mellan städerna. Det gör att dyra och miljöfarliga flygresor kan undvikas. ligger därtill i som befinner sig i en omstruktureringsfas från traditionellt industrilän till kunskapslän med en framskjuten position i kunskapssamhället. Förläggande av statliga arbetstillfällen till länet skulle bidra till denna utveckling. har goda flygförbindelser och ligger nära både , och flygplatser med deras kommunikationer till hela världen. Det är dags att lägga statliga myndigheter och arbetstillfällen till . Det är bra för alla. Vid lokalisering till undviks den kompetensflykt som blir när myndigheter flyttas långt bort. är därför ett gott alternativ när det gäller lokalisering av statliga myndigheter. bör ge regeringen ett tillkännagivande rörande det här anförda.
mot · GT02N240 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om goda villkor för småföretagare med invandrarbakgrund. I regeringsförklaringen redovisade statsministern ett starkt reformpaket för tillväxt och ökad sysselsättning. Bland annat får små företag bättre förutsättningar att satsa på forskning och utveckling. Småföretagen har spelat en allt större roll för sysselsättning av personer med utländsk bakgrund. Det kan i många fall vara en möjlighet att förverkliga en idé eller en vision om att skapa något eget. Mot bakgrund av svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden kan många personer med utländsk bakgrund förmodas vilja starta eget. Intresset för att etablera sig som småföretagare beror dels på att många personer kommer ifrån länder där eget företagande är en vanlig försörjningsform, dels på arbetslöshet eller risk för arbetslöshet. Etablering av småföretag kan i vissa fall uppfattas som problematiskt. Dessa problem vid etablering kan i många fall uppfattas olika. För personer med utländsk bakgrund är ofta förutsättningarna annorlunda med språksvårigheter, svårigheter att få kredit samt ett sämre kontaktnät. Mot bakgrund av detta är det angeläget att regeringen fortsätter att utveckla förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera småföretag, respektive ser på vilka förändringar som kan behövas.
mot · GT02N241 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte plötsligt dra in anvisade pengar för företagsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betala ut de pengar för företagsstöd som dragits in från . I statsbudgeten föreslår regeringen mångmiljardbelopp på olika typer av arbetsmarknadsåtgärder för att reducera den öppna arbetslösheten. Syftet är uppenbart att frisera statistiken med sikte på att överleva valet . Men som regeringen presenterar dessa åtgärder för att dämpa arbetslösheten saboterar regeringen en mängd arbetstillfällen. I som är ett av de hårdast drabbade med 55000 människor utanför arbetsmarknaden enligt en aktuell , står utan möjligheter att bistå med projektmedel och företagsstöd. Detta därför att regeringen dragit in pengar som tidigare anvisats till länet för att kunna stötta tillkomsten av varaktiga jobb i företag som vill satsa. I ett frågesvar om motiven för indragningen har statsrådet bl.a. hänvisat till att regeringen måste klara utgiftstaket i budgeten. Och får uppenbarligen olika län och regioner finna sig i att hanteras på ett sätt som innebär att möjligheterna att främja näringslivsutveckling och nya varaktiga arbetstillfällen rycks undan. Många lokaler står tomma och företag med goda idéer tvingas vänta sedan regeringen tog tillbaka 66 miljoner av anslaget för företagsstöd. I länets samtliga kommuner finns företag som tvingas avvakta därför att utlovat stöd inte kan betalas ut. Bara i , som är en av de hårdast drabbade kommunerna vad gäller arbetslöshet, har ett tiotal företag getts muntliga löften om stöd, men tas löftena tillbaka då står utan pengar och inte vet om och när staten betalar tillbaka. Senast ansökte i om att få tillbaka åtminstone . Men regeringen har inte gett något besked om pengarna, trots att arbetslösheten är skrämmande hög och företagen står i kö för att få anställa om man bara kunde få komma igång. Det är en bakvänd och obegriplig politik att regeringen på detta sätt saboterar en utveckling av näringsliv och företagande i ett hårt drabbat län. använder regeringen miljarder för att få ut människor i åtgärdsarbeten och s.k. plusjobb i kommuner och landsting. Därför bör tydligt säga ifrån att varje regering måste hantera län och regioner på ett respektfullt sätt och inte plötsligt som ovan beskrivits dra in pengar som anvisats för olika angelägna ändamål. Med en lätt travesti på en tidigare partiordförande på vänsterkanten: Någon j...la ordning får det vara också på en socialdemokratisk regering.
mot · GT02N246 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering, utlokalisering av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till . är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort där ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflytande, utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på skilda orter i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering skall ske och nyetablering i skall undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt vår uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GT02N247 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att få bort pornografi i TV-utbudet på hotell och konferensanläggningar. Åtskilliga kommuner och landsting har infört regler om att enbart anlita pornografifria hotell och konferensanläggningar. Riksdag och regering bör införa samma regler vid till exempel upphandling av resebyråtjänster. Den här frågan har fått ökad uppmärksamhet och börjar också få gehör hos hotell och konferensanläggningar. Men arbetet måste fortsätta. Ett sätt är en dialog mellan stat, kommuner och landsting, näringsliv och den fackliga rörelsen liksom med företrädare för hotell och konferensanläggningar. Riksdag och regering bör vara pådrivande i detta arbete.
mot · GT02N248 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenska företags moraliska ansvar utomlands. Det är viktigt att vi som medborgare i kontakter med andra länder agerar på ett sätt som är moraliskt riktigt. Lika viktigt som det är för den enskilda personen måste det vara även för ett företag. Den har tagit ett initiativ, Globalt Ansvar, för att förmedla hjälp och råd samt för att visa upp goda exempel på multinationella företag som visar en god policy inom hela sin verksamhet. Det gäller såväl ägare som företagsledning och anställda. Det finns även internationella regelverk som berör arbetet med mänskliga rättigheter, miljö, arbetslivsfrågor och arbete mot korruption. Det som behöver lyftas upp tydligare är hur svenskar som arbetar för svenska företag utomlands agerar. Svenska företag som även agerar på andra marknader än den svenska måste kunna visa upp att man har regler för att anställda på besök utomlands eller utlandsanställda inte ska utnyttja barnarbetare eller prostituerade. Svenska företag måste i praktisk handling visa att man respekterar mänskliga rättigheter, även om det landet man agerar i inte aktivt arbetar mot barnarbete eller prostitution. Flera företag har gått före och antagit uppförandekoder när det gäller skadligt barnarbete. Näringslivet har däremot inte tagit samma ansvar när det gäller prostitutionen. Det är beklagligt att näringslivet inte tar det ansvaret. Det är angeläget att , som organisation och som företrädare för företagare, starkt agerar både centralt och lokalt för att företagsanställda ska uppträda på ett sätt som är förenligt med våra svenska värderingar om mänskliga rättigheter. Också det lokala näringslivet i som har affärsförbindelser i andra länder måste ta sin del av ansvaret. Det är angeläget att regeringen i kontakter med näringslivets företrädare har en dialog om den här frågan.