mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Därför föreslår vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) utgörs av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst ska i stället 95procent av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Denna alternativregel ska dessutom alltid användas av anställda som har gått ned i arbetstid för att undvika att dessa får en högre sjukpenning än förväntad inkomst. Statistik och erfarenhet från visar att en sjukskrivning snabbt minskar den enskildes möjlighet att någonsin återkomma till arbetsmarknaden. Vi vill därför genomföra åtgärder för att förbättra och tidigarelägga bedömningen av den sjukskrivnes eventuella arbetsförmåga. Dessa kontrollåtgärder bedöms medföra en minskning av sjukskrivningarna motsvarande en besparing på . Alliansen är överens om att samordna pensionsavgiften i förtidspensionen med den i sjukförsäkringen. Innebörden av detta är att vi föreslår att av antagandeinkomsten i förtidspensionen ska vara pensionsgrundande. För den enskilde förtidspensionären som har en inkomstbaserad förtidspension innebär det att ålderspensionen kommer att bli lägre. För den förtidspensionär som aldrig har kunnat arbeta och som därför endast har förtidspension på garantinivå innebär förslaget ingen förändring eftersom även ålderspensionen kommer att betalas ut på garantinivå. Vi moderater föreslår att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen från och med efter ett regeringsskifte samt att ersättningen i sjukförsäkringen sänks till för den som varit sjukskriven eller längre. Vi moderater föreslår även att ersättningen i förtidspensionen sänks från av antagandeinkomsten efter ett regeringsskifte. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förutom att vi accepterar regeringens höjning av taket i bostadstillägget för ålderspensionärerna vill vi särskilt värna de allra sämst ställda pensionärerna, såväl förtidspensionärerna som ålderspensionärerna. Vi föreslår därför att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer höjs med 0,068 prisbasbelopp. Det betyder att den skäliga levnadsnivån höjs med och att en pensionär som är berättigad till särskilt bostadstillägg därmed får behålla mer efter det att hyran är betald. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi moderater anser att även ersättningen i föräldraförsäkringen ska baseras på den inkomst man verkligen har haft och inte den inkomst man räknar med att ha . Förslaget att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) beräknas på de senaste tolv månadernas inkomst ska därför gälla även för föräldraförsäkringen. För den som inte har haft en inkomst ska i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Denna alternativregel ska dessutom alltid användas av anställda som har gått ned i arbetstid för att undvika att dessa får en högre föräldraförsäkring än förväntad inkomst. Vi moderater vill uppmuntra till att föräldrar delar mer lika på föräldraledigheten men anser att det är föräldrarna själva som ska fatta beslut om detta och förespråkar därför inte en kvoterad föräldraförsäkring. Vi avskaffar därmed den särskilda öronmärkningen av för den förälder som tar ut minst föräldraledighet. Vi accepterar däremot regeringens höjning av taket i föräldraförsäkringen eftersom det förbättrar möjligheten för de föräldrar som har inkomster över det nuvarande taket (oftare pappor än mammor) att ta ut föräldraledighet. Vi vill även uppmuntra den förälder som har lägst förvärvsinkomst (oftast mamman) att återgå till arbetet tidigare och låta den andra föräldern vara hemma med barnet. Vi föreslår därför en särskild skattereduktion på arbetsinkomsten med för den förälder som har lägst arbetsinkomst när denne återgår till arbetet och den andra föräldern i stället tar ut föräldrapenning. Vi finansierar dessa förslag genom att sänka ersättningen i föräldraförsäkringen till 75procent av den sjukpenninggrundande inkomsten samt till att korta föräldraförsäkringen . Vi föreslår även att kommunerna får möjlighet att betala ut en särskild barnomsorgspeng till de föräldrar som vill vara hemma med sina barn än . Allians för gemensamma förslag i arbetslöshetsförsäkringen återfinns i boxen avsnitt 6.3. Därutöver avvisar regeringens förslag om utbildningsvikariat på 5000 platser i årsgenomsnitt , förslaget att inrätta 13000 platser i arbetspraktik m.m. samt 4000 platser i akademikerpraktik. Utbildningsvikariaten finansieras med en skattekreditering på 1,2miljarder kronor. Vi menar också att regeringens förslag om plusjobb inte kommer att ge de 15000 platser som regeringen beräknar i årsgenomsnitt. Plusjobben finansieras också med en skattekreditering på 3,8miljarder kronor. Dessa medel använder till en förstärkning av kommunernas ekonomi. Vi moderater motsätter oss att arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan ökas utan att detta belastar utgiftssidan. Genom att regeringen finansierar åtgärder med minskade intäkter, i stället för ökade utgifter, undanröjs påfrestningar på budgeteringsmarginalen. menar att utgiftstaken ska justeras med motsvarande belopp som skattekrediteringen utgör. gör en extra satsning på de arbetshandikappade jämfört med regeringen. Det är viktigt att alla individer får möjlighet att komma till sin rätt och kunna arbeta. Vi höjer därför lönebidragen med . föreslår att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. Förslagen återfinns i boxen avsnitt 7.4. föreslår att arbetsmarknadspolitiken i första hand ska inriktas på att få ned strukturarbetslösheten. menar att det bör vara upp till ledningen att avgöra hur resurserna ska fördelas mellan förmedlingsverksamhet och åtgärder och mellan olika regionala arbetsmarknader. Denna omstrukturering av beräknas rymmas inom regeringens avsatta anslag när alliansens besparing frånräknats. säger ja till regeringens satsningar för att förstärka matchningen och kontrollen på arbetsförmedlingarna. föreslår ett antal myndighetsbesparingar. För , som ökat sin personal med , föreslås en neddragning med , vilket motsvarar ca 300 tjänster. Vidare föreslås en neddragning på med sikte att verksamheten vid institutet läggs ned. föreslår en annan myndighetsstruktur än regeringen under utgiftsområde 14 som underlättar att föra en kraftfull och samlad politik mot all form av diskriminering i samhället. Vi förordar en enhetlig lagstiftning och samordning av rättsväsendets insatser inom diskrimineringsområdet. och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning läggs samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en gemensam myndighet mot diskriminering. Uppgifter som ryms inom ramen för rekryteringsbidraget bör integreras i det ordinarie studiemedelssystemet. För att studiemedelssystemet ska bli rättvist och förutsägbart harmoniseras bidragsnivåerna. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Vår skolpolitik är utformad för att stärka kvaliteten i skolan för alla elever. Våra förslag innebär att elevers rätt till tidigt stöd och uppföljning av kunskapsutvecklingen stärks och att skolor ges ökade möjligheter att individanpassa undervisningen. En rad insatser görs för att stärka lärares kompetens och läraryrkets status. Vi föreslår en särskild satsning för att öka lärares möjligheter till akademisk fortbildning. Ett auktorisationssystem för lärare bör utredas och införas . Insatser görs för fler behöriga lärare i skolan. Vi tillför resurser för att stärka skolanknuten forskning och kvaliteten i utvärderingar av skolan. Gedigna kvalitetsgranskningar av varje skola ska genomföras minst . Vi anser att särskilda insatser krävs för att stärka elevernas kunskaper i matematik och NO-ämnena och avsätter därför medel för detta. Satsningen är utformad för att långsiktigt stärka och stödja skolornas arbete med att utveckla undervisningen i dessa ämnen. Särskilda resurser avsätts för att tillförsäkra elever med funktionshinder en skolgång av hög kvalitet. föreslår vi integreras i . Regeringen detaljstyr genom villkorade, riktade statsbidrag till förskola, skola och vuxenutbildning. Vi anser att dessa resurser ska överföras till kommunerna genom det allmänna statsbidraget. Skolledning och huvudman ska avgöra hur resurserna bäst kommer till användning, givet de lokala förutsättningarna. Vi avsätter resurser för att möjliggöra en kraftig utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen, som har visat sig vara en effektiv utbildningsväg till jobb. Fördelningen av platser i högskolan ska baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte. Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än att läsa vid ett lärosäte som inte håller högsta kvalitet, vilket lett till flaskhalsproblem vid vissa utbildningar och tomma platser på andra. Det behövs också ett nytt system för fördelningen av resurser till den högre utbildningen. Utbyggnaden av högskolan måste ske på ett sätt som är förenligt med en hög kvalitet i utbildningen. För det första ska lärosätena ha full kompensation för de studenter de utbildar. För det andra ska ökade resurser per utbildningsplats tillföras, så att kvaliteten i den högre utbildningen stärks. Därutöver föreslår vi ökade medel till fristående högskoleutbildningar. Vi ökar också anslagen till grundforskning och forskarutbildning genom en förstärkning av de s.k. fakultetsanslagen. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Statens insatser bör koncentreras till områden som är av allmänt intresse och som är helt beroende av statliga medel för att verksamheter ska komma till stånd. Kulturpolitiken måste också stå väl inför den nya tiden, med vad det innebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nytt sätt att ta till sig kulturupplevelser. De fria teater- och dansgrupperna får ett extra stöd liksom nationalscenerna och Kungliga Dramatiska Teatern. Detta extra anslag ska användas för produktioner. Våra kulturinstitutioner får ett extra anslag för att bl.a. brandsäkra sina lokaler och förbättra sina arkiv. I avvaktan på att frågan om kulturinstitutionernas hyreskostnader löses anslår vi särskilda medel för att underlätta kostnaderna för hyror. Vi avvisar förslaget att dra ned stödet till kyrkoantikvarisk verksamhet. Kulturskaparnas arbetsvillkor måste ses över. Funktionshindrades tillgång till kultur måste förbättras. Vi ökar stödet till , Malmöoperan och våra regionorkestrar, liksom till vården av vår kulturmiljö. Avslutningsvis presenterar vi en särskild kultursatsning riktad till grundskoleelever vars syfte är att svenska barn och ungdomar ska få uppleva levande kultur. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Rätten att bestämma över sitt eget liv är fundamental för oss moderater. På bostadsmarknaden ska människor kunna välja boende efter skiftande behov och möjligheter under olika skeden av livet. Moderat bostadspolitik ska normalisera och avreglera bostadsmarknaden så att stöd och kompensationer för skadliga ingrepp inte behövs. Då kan samtliga subventioner och andra särlösningar avskaffas. I och med att vi sänker fastighetsskatten på flerfamiljshus kan räntebidragen avvecklas och investeringsbidragen avskaffas. Bostadsbidraget behöver reformeras för att minska marginaleffekterna vid arbete. Intill dess att en sådan omläggning sker anser vi att bostadsbidrag enbart ska utbetalas till barnfamiljer och föreslår därmed att bostadsbidrag till ungdomar utan barn inte beviljas. Utgiftsområde 19 Regional utveckling Budgetpropositionen visar att regeringen håller fast vid en föråldrad regionalpolitik. Såväl forskning som praktisk erfarenhet visar att traditionell regionalpolitik inte leder till regional utveckling. Utträngningseffekten av regionalpolitiska insatser gör att nettoeffekten på sysselsättning och investeringar blir tämligen ringa, eller ibland t.o.m. negativ, . Målet för regionalpolitiken bör vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Genom att bl.a. förbättra vägnätet och IT-infrastrukturen, sänka socialavgifter och drivmedelsskatter samt i övrigt förbättra villkoren för företagande vill Moderata samlingspartiet lägga grunden för tillväxt i hela . sker transfereringar inom ramen för EU, vilka i största möjliga mån ska komma svenska regioner till godo. Vi föreslår i denna motion att förmånsrätten reformeras, så att förmånsvärdet för företagsinteckningar höjs till . En sådan reform skulle avsevärt förbättra möjligheterna för framför allt mindre företag i glesbygd att få tillgång till kapital. Detta är en åtgärd som sannolikt har större betydelse för glesbygdens utveckling än regeringens samlade regionalpolitiska insatser. Inom utgiftsområdet prioriterar vi dels de insatser som är av betydelse för människor som bor i glesbygd det gäller främst stöd till kommersiell service dels insatser som öppnar nya marknader för företag det gäller t.ex. transportstödet dels medfinansiering till projekt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Besparingar bör främst göras inom områden som fungerar som rena driftsstöd, utan att skapa förutsättningar för långsiktig regional tillväxt. Vi föreslår också att läggs ned och avvisar regeringens insatser med anledning av försvarsomställningen, med hänvisning till vår egen försvarspolitik. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Det behövs nya mer effektiva metoder i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. En större andel av den skyddsvärda marken bör skyddas och vårdas genom att s.k. skötselkontrakt tecknas. Behovet att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. I arbetet att sanera förorenade markområden är det viktigt att prioritera de områden som är miljö- och hälsofarliga. För att kunna göra nödvändiga prioriteringar behövs vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö. Klimatinvesteringsprogrammet har givit osäkra resultat. Lyckade projekt skulle ha kommit till stånd ändå. Nya medel för detta ändamål bör inte anslås. har inte råd att driva bort ännu fler arbetstillfällen på grund av en kortsiktig energipolitik. Det vi generellt behöver är i stället ett rejält förbättrat näringsklimat så att riktiga jobb kan skapas i hela . Energipolitikens mål ska vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Vi utvecklar i energipolitiska motion vad dessa mål innebär. Målet för insatser kring forskning och utveckling på energiområdet bör utformas utifrån dessa övergripande mål. Vi avvisar därför regeringens selektiva stöd på energiområdet. Vi vill också ha en annan inriktning på den energiforskning som finansieras via utgiftsområdet. Vi vill betona att energiforskningen måste vara internationellt gångbar och professionellt utvärderad. Det betyder att ideologiskt motiverade projekt nedprioriteras. Prioriteringarna inom energiforskningen ska styras av forskarsamhället, inte av politiska nycker. Fokus måste vara på energiformer som är miljömässigt gynnsamma, och som kan förväntas bli kommersiellt gångbara. Den miljömässiga utvärderingen av energisystem måste bygga på vetenskaplig utvärdering av faktiska miljöeffekter. Till följd av att underhåll och investeringar i det svenska vägnätet varit eftersatta har tappat i konkurrenskraft. Eftersom vägnätet och övrig infrastruktur spelar en avgörande roll för hela den svenska ekonomins tillväxtförmåga förordar vi därför större infrastrukturinvesteringar än regeringen. Vi avsätter därför ca 7miljarder kronor mer än regeringen till utbyggnad och underhåll av vägar . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Den svenska livsmedelsproduktionen belastas med skatter på produktionsmedlen som är avsevärt högre än omvärldens. Vi vill avskaffa skatterna på växtnäring och växtskyddsmedel. Därmed behöver dessa medel inte återföras på diverse utgiftsanslag i statens budget. Vi anser att uppgifter med fördel kan hanteras av och föreslår därför att avskaffas . Staten ska inte ha till uppgift att marknadsföra eller stimulera konsumtionen av en viss typ av livsmedel. Detta sköts bäst av marknaden utan statlig inblandning. Anslaget till ekologisk produktion bör tas bort. Det krävs en rad förändringar för att ska bli ett land som bättre än andra attraherar och stimulerar företagande. Det handlar bl.a. om en ny och förenklad företagsform, avvecklade etableringshinder för småföretagare, regelförenklingar utan dröjsmål, ökad rättssäkerhet, en företagarvänligare miljöbalk, en öppen och rörlig arbetsmarknad, bättre konkurrensvillkor, slopad överbeskattning av företagande och investeringar, förbättrad etableringsfrihet och upphandling, trygghet för företagare, avpolitiserad energiförsörjning och en modern infrastruktur. För att ska få ett bättre företagsklimat måste konkurrenssituationen bli hälsosammare, avregleringsarbetet prioriteras, arbetsmarknads- och företagslagarna reformeras, skatterna sänkas och utbildningssituationen förbättras. De prioriteringar som görs under utgiftsområde 24 Näringsliv bidrar, enligt , i mycket ringa utsträckning till ett förbättrat företagsklimat. Vi finner därför att en rad förändringar är angelägna. Bland annat avvisar vi regeringens satsning på utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft som vi menar visar på en antikverad syn på ekonomins utveckling. Ett gott näringslivsklimat skapas inte genom att staten försöker peka ut strategiska branscher utan genom att hinder undanröjs. Sanningen är att ingen vet vilka branscher som kommer att visa sig vara strategiska. All erfarenhet är att statliga strategier för att hitta vinnare ofta slutat med att man bara hittat förlorare. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Anslagen inom utgiftsområde 25 påverkas främst av de skatteförändringar som vi genomför. Det jobbavdrag som vi, tillsammans med övriga partier i föreslår, minskar kommunalskatteintäkterna. Kommunerna kompenseras fullt ut genom en ökning av det generella statsbidraget till kommunerna. Även i de fall förändringar i transfereringssystemen påverkar kommunernas skatteintäkter kompenserar vi kommunerna. Vi överför även ett antal riktade statsbidrag, främst på utgiftsområde 16, till det generella statsbidraget. Vi avvisar vissa av regeringens stöd på inkomstsidan och för över motsvarande belopp till det generella statsbidraget. Vissa av våra satsningar på utbildningsområdet orsakar kommunerna kostnader, som dessa kompenseras för genom höjda anslag. De av oss föreslagna förändringarna av det kommunala utjämningssystemet finansieras också genom en höjning av det generella statsbidraget. Slutligen gör vi en kraftig ospecificerad höjning av det generella statsbidraget med 7,5 miljarder och 2007 och med 4,0 miljarder . Den sammantagna effekten av politik på kommunsektorn ökar kommunernas ekonomiska utrymme med över 12 miljarder . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Vi genomför försäljningar av statliga företag som uppgår till 35miljarder kronor utöver vad regeringen föreslår och har dessutom ett starkare saldo i statsbudgeten. Detta leder till lägre räntekostnader. Se t.ex. (2005), Konjunkturläget , riksbank (2005), Inflationsrapporten 2005:2, (2005) och Economic Surveys: . Calmfors, L, , A och Hemström, M, (2002)Does labour market policy work? Lessons from the Swedish experiences, IFAU-Working Paper nr 2002:4. Se t.ex. (2003), Employment Outlook : Towards and Better . , H och Sellin, P (2003), The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: An unobserved Approach, riksbank, Working Paper No. Se t.ex , A (2005) Sänkta ersättningar, löner och sysselsättning, Ekonomisk debatt, nr 6 (kommande), Belot, M och van Ours J C (2001), Unemployment and Labor Market Institutions; an empirical analysis, OSA-Working Paper, WP2001-10, , A (1993), Unemployment and macroeconomics, The , Nickell S (1997), Unemployment and Labor Market Rigidities: Europe versus North , , vol. 11, Nickell, S (1998), Unemployment: Questions and Some Answers, , vol. 108, nr 448, Scarpetta, S (1996), Assessing the role of labour market policies and institutional settings on the unemployment: A cross country study, Economic Studies nr 26. Se t.ex. Coe, D och Snower, D (1996), Policy Complementarities: Labour Market Reform, IMF Working Paper Nr 96/93 och Fitoussi, J P, , F, Morro, B, Snower, D, Doch Solow, R (1998) A Manifesto on Unemployment in the EU, del , vol 206, s. 135. Se t.ex. Amiti, M och , S-J (2004), Fear of Service Outsourcing: Is It Justified, IMF Working Paper, WP/04/186, (2001), The Characteristics of and quality of service sector jobs, Employment Outlook, s. 89, Blank, R M (2003), U.S. Welfare Reform: Whats Relevant for Europe? CESifo Economic Studies, vol 49, EU (2004), Country Study: Making Work pay, getting more people into work, Directorate-General for Economic and Financial affairs, Occasional Paper nr 9, , J och E Uddén-Jondal (1997), Lärdomar av den nederländska modellen, Penning- och valutapolitik, nr 3, Nickell, S och (1999) The and the : a European unemployment miracle?, Discussion Paper from , Nr 119, , Nickell, S och G Quintini (2002), The Recent Performance of the UK Labour Market, Policy, vol. 18, s. 202220. Minskade marginaleffekter i skatte- och bidragssystemen, rapport till . Bilaga 14 till LU 2003/04. , M, och , H (2005), Kvinnors sjukskrivning En studie om riskfaktorer för långtidssjukskrivning, , . Eissa, N, Kleven, H och , C (2005), Welfare Effects of Tax Reform, and Labor Supply at the Intensive and Extensive , , , G och Salomäke, A (2001), Reforms in tax-benefit systems in order to increase employment in the EU, European Commission Economic paper, nr 160 och , R (2000), The Impact of Tax and Welfare Policies on Employment and Unemployment in Countries, IMF Working Paper No. 00/164, October 1. T.ex. Eissa, N, Kleven, H och , C (2005), Welfare Effects of Tax Reform, and Labor Supply at the Intensive and Extensive , The Policy and Labor Market Performance , och , JV (2002), Skattereformer: Dynamiske effekter og fordelingskonsekvenser, Nationaløkonomisk tidsskrift, vol 140, s. 112128, Heckman, J (2001), What Has about Labor Supply in the Past Twenty Years?, AEA Papers and Procedings, vol. 83, nr 2, s.116121. , J (2005), Alla behövs Blott arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb, . (2005), Economic Surveys: . Se t.ex. , AB (1999) The economic consequences of rolling back the welfare state, , , S, och Sessions, JG (1996) The Economics of Absence: Theory and Evidence, , vol. 10, s. 2353, Barmby, TA, Ercolani, MG, och Treble JG (2002), Sickness Absence: An International Comparison, , vol. 112, s. 315331, Bonato, L, och Lusinyan , L (2004) Work Absence in Europe, IMF Working Paper, Lundholm, M (2000) Försäkring, i Dufwenberg, M, , M-L och Lundholm M, Tillämpad mikroekonom, . T.ex. Abbring, J, van den , G och van der Ours, J (1998), The Eect of Sanctions on the Transition Rate from Unemployment to Employment, Working Paper, , , , J, , P, , B och van Ours, J (2002), with Monitoring and Sanctions, IFAU-Working Paper 2002:21, , J, P, Sadreieh, A och van Ours, J C (2004), Experiments on Unemployment Benefit Sanctions and , nr 1000, , P, Rosholm, M, och Svarer, M(2003), The response of youth Unemployment to benefits, incentives, and sanctions, , vol. 19, s. 301306, Lalive, R, van Ours, J och Zweimüller, J (2002), The Eect of Benefit Sanction on the Duration of Unemployment, Discussion Paper 3311, eller , G, van der Klaauw, B och van Ours J (2004), Punitive Sanctions and the Transition Rate from Welfare to Work, , vol. (2005), Arbetslöshetsförsäkringen kostnad och effektivt, RiR 2005:3. (2005), Economic Surveys: . (2002) Den svenska sjukan sjukfrånvaron i åtta länder, rapport till Expertgruppen för studier offentlig ekonomi, Ds 2002:49, . Hesselius, P, , P, (2005), Monitoring sickness insurance claimants: evidence from a social experiment, IFAU-working paper, nr 2005:15. Krueger, AB and , BD (2002), Labour Supply effects of social insurance, NBER-Working paper, nr 9014, .