mot · GT02N400 · 2005-10-04 00:00:00 — begär att regeringen prövar möjligheten till finansiering av Ireco enligt vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uppföljningar och rapporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om FoU och offentliga uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om roll i fråga om de långsiktiga strategiska forskningsprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om långsiktiga strategiska forskningsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning kring samarbete mellan försvarsforskning och annan forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om långsiktig uppbyggnad och de övriga nordiska länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en årlig avrapportering av det innovationspolitiska arbetet. Den paradox som svensk behovsmotiverad forskning lever i är välkänd. Vi har de högsta utgifterna för forskning och utveckling (FoU) inom . av bruttonationalprodukten går till FoU. Det svenska näringslivet står för av de totala FoU-utgifterna i . Det motsvarar eller ca 3,av BNP. I det svenska näringslivet är det fem sex stora företag, som , och , som står för av denna forskning. Den resterande delen står i huvudsak de övriga storföretagen för. Mindre och medelstora företag har en mycket liten del av den FoU som utförs. av den totala FoU-verksamheten inom företagssektorn eller av BNP utförs av företag med färre än 50 anställda. Tre faktorer i ett företag är särskilt viktiga för tillväxten. Arbete kapital och teknik. En studie som Forskning för tillväxt visar på att särskilt den tekniska utvecklingen är viktig för ekonomisk tillväxt. Tyvärr visar det sig att kommer långt ner på listan över som är bra på att överföra kunskap via teknik till nya företag. är dåligt på att stimulera teknologibaserade företag. som fortfarande i stor utsträckning står förankrat i den gamla modellen med en linjär utveckling på forskningen från grundforskning över tillämpad forskning till teknologiutveckling och sedan produkten har världen förändrats. sker snarare ett växelspel där slutavnämaren är lika viktig som grundforskaren, och hastigheten på en FoU-cykel är med gårdagens mått svindlande. I är en FoU-cykel inom tillämpad forskning i stadigt sjunkande. har FoU-cykeln kortats från 18 månader . Ytterligare ett bevis för den ökande hastigheten är den allt som ett patent är nytt innan det överflyglas av en alternativ lösning. Det finns även exempel på produkter (särskilt inom IT-sektorn) som aldrig patentsöks eftersom patentbeviljningstiden är för lång i förhållande till produktens nyhet. I ett sådant läge måste det offentliga träda in och hjälpa till att skapa de bryggor som behövs och delta i forskningscykeln. De mindre och medelstora företagens möjlighet ligger i att skapa sig FoU-utrymme genom industriforskningsinstitutens verksamhet. Här föreligger ett problem. Det statliga engagemanget är av historiska skäl (dominerande storföretag) lågt inom den tillämpade forskningen. Industriforskningsinstitutens andel av forskningsresurserna är betydligt mindre än snittet inom EU. Detta förhållande måste ändras om de mindre och medelstora företagen skall ha en chans att hävda sig . Det statliga holdingbolaget har huvudansvaret för att omorganisera industriforskningsinstituten och vässa deras profil. För detta och för program som kan sätta mindre och medelstora företag i arbete mot en ökad FoU behöver Ireco en medelsförstärkning. I den forskningspolitiska propositionen (2004/05:80) anslogs ytterligare till industriforskningsinstituten. Det är ett litet steg på vägen men för att öka statens andel långsiktigt i industriforskningsinstituten krävs i storleksordningen ytterligare . Finansiering kan enligt tidigare praktik ske genom överföring av medel från de andra statliga bolagen som direkt verkar på marknaden. Detta förslag har vi tidigare föreslagit, och i budgetpropositionen, utgiftsområde 24, antyds nu att regeringen tagit intryck, då det sägs: Regeringen ser en roll för de statligt ägda bolagen att i ökad utsträckning bidra till innovationer och omställningen av . vill se en utveckling av denna tanke från regeringen. Det ursprungliga förslaget till omstrukturering av industriforskningsinstituten lades fram av regeringen i proposition 2001/02:2. I näringsutskottets betänkande i ärendet, 2001/02:NU5, säger utskottet att man delar bedömningen i propositionen om att ingen detaljstyrning skall ske av FoU-områden utan riktlinjer i propositioner, utskottsbetänkande och regleringsbrev skall vara vägledande för myndigheterna. Däremot bör kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar ske för att statsmakterna skall kunna se att verksamheten bedrivits som det var tänkt. Utskottet underströk att det är angeläget att regeringen utför sådana uppföljningar och utvärderingar och på lämpligt sätt rapporterar resultaten av dessa till . Vi kan inte se att det skett. föreslår därför att i ett tillkännagivande begär en sådan redovisning av regeringen. Utflyttningen av företag från till låglöneländer fortsätter. Enheter ställs mot enheter i globala koncerner. Utflyttningen till låglöneländer gäller i huvudsak fortfarande arbetsintensiva företag med låg teknisk höjd. Däremot när det gäller uppmaning till kamp mellan enheter i och gäller det i högsta grad högteknologiska produkter med högt forskningsinnehåll. presenterar sin fabrik med den forskartätaste arbetsstyrkan och den ligger i . Globaliseringen är här och den har förändrat företagens villkor dramatiskt. Förändringarna består av allt från avregleringar till en . Världen blir en marknadsplats, inte när det gäller alla produkter och tjänster förskolan flyttar inte till men andra bilar, konsumentelektronik, finanser och IT för att det skall påverka vår vardag. Små och medelstora företags forskning påpekar: är befintliga strukturer, spelregler och stödsystem betydligt bättre anpassade till stora företags villkor än till villkor för små och medelstora företag. (forskningstrategi Strategi för hållbar tillväxt). För att motverka detta problem har i budgetförhandlingarna skapat utrymme för en 100-miljonerssatsning för små och medelstora företag och dessutom kommer en skattereduktion på för FoU och produktutveckling att förbättra läget. För att öka tyngden i en satsning på forskning som de mindre och medelstora företagen kan använda sig av bör offentliga uppdrag villkoras så att viss del av FoU alltid hamnar hos mindre och medelstora företag med FoU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De stora strategiska programmen När våra nordiska grannländer i allt högre grad antar den stora utmaningen i globaliseringskonkurrensen och styr om sina resurser mot strategiskt långsiktiga forskningsprogram men ändå med flexibilitet kan inte sitta passivt. Det börjar också röra på sig och det förslag om strategiska program och branschsamtal som regeringen påbörjat är ett steg i rätt riktning. Under 20062010 kommer staten att satsa . Vi anser att det är viktigt att får uppdraget att genomföra programmen i samverkan med industrin. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Svagheten i nuvarande struktur visar sig då flera storföretag drabbas av en lågkonjunktur. Då minskar svensk FoU drastiskt och mängder av forskningsprojekt slängs ut i kylan. I de finska strategiska programmen deltar över 1 000 mindre och medelstora företag. Här måste företagen tillåtas delta med egen personal i forskning, ledning och utformning av forskningssamarbetet. Interaktionen mellan högskolor, institut och företag måste stärkas och sprida och praktisera kunskap som snabbt kan utvecklas till produkter, tjänster och processer. Programmen måste vara långsiktiga för att företagen skall anse det lönt att satsa arbete och kapital på dem. De måste också vara flexibla inför förändringar i omvärlden och förväntningar som inte infrias. Beslutandetiden för att sjösätta program måste dessutom kortas betydligt med tanke på de bakgrundsfaktorer som vi skissat ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den forskningspolitiska mixen består av ungefär en femtedel försvarsforskning och fyra femtedelar annat. Försvarsforskningen är som enskild del störst. Med tanke på de stora förändringar som säkerhetsbilden genomgått i världen och den stora förändring som det svenska försvaret gått igenom anser vi att det är dags för försvarsforskningen att närma sig den civila forskningen och att ett reellt samarbete måste komma till stånd mellan de olika forskningssektorerna. anser att en utredning måste initieras från regeringens sida. De övriga nordiska ländernas lösningar för den behovsmotiverade forskningen är mer uvecklade och har kommit längre i mångfald än den modell som tillämpas i . Motiven till det är flera. För och har det i hög utsträckning berott på den brist på riktigt stora företag som präglat länderna. Det har varit naturligt att satsa på de företag man har, de mindre och medelstora. I har man dessutom lyckats få en regional prägel på sina satsningar, vilket har lett till att ledande tekniska universitet ligger i och största institut har ett nära samarbete med . I insåg man tidigt vikten av att komma ur sitt beroende av lågförädlade exportprodukter och inledde därför en målmedveten satsning för ett tjugotal år sedan. Denna utveckling accelererade också genom den kris som finsk industri ställdes inför när upplöstes. Här har man gått mycket målmedvetet tillväga, t.ex. inrättade man ett vetenskapligt råd med statsministern som ordförande och dessutom ingår ytterligare sju statsråd, bl.a. finansministern. Rådet kompletteras med näringslivsrepresentanter. Man har utvecklat ett nationellt innovationssystem för FoU, vilket man var först med i . Dessutom har finska ett permanent framtidsutskott som för en dialog med regeringen i olika frågor som kan påverka framtid och som utvärderar teknologins effekter på det framtida samhället. Detta kompletteras sedan med statliga verk och institut med stark inriktning på mindre och medelstora företag och med stora resurser. Av denna korta genomgång av tre nordiska länders fokus på behovsmotiverad forskning kan man bl.a. dra tre slutsatser. Det offentliga har en viktig roll att spela i en sådan satsning. Det regionala perspektivet går att vidmakthålla. Resurserna till den behovsmotiverade forskningen måste stärkas väsentligt. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringens skrift kallad Innovativa (Ds 2004:36) författad av Närings- och Utbildningsdepartementen har underrubriken för tillväxt genom förnyelse. Skriften är en utmärkt genomgång av det innovativa alla beståndsdelar. Här tas upp vikten av FoU, kraftsamling, de små och medelstora företagen, kommersialiseringen av forskning, det offentligas betydelse och den enskilda människans betydelse. Vi är väl medvetna om att den kraftsamling som och det forskningspolitiska systemet står inför inte kan genomföras i en handvändning även om så vore önskvärt. För att den fina ansats som tas i skriften Innovativa inte skall bli som något skrivet i sanden föreslår vi därför att regeringen skall komma tillbaka till med en innovationspolitisk skrivelse om hur de ansatser som utlovas i Innovativa har uppfyllts. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.