mot · GS02Fi14 · 2005-05-02 00:00:00 — Men ibland kan det vara för lätt att tillgripa stridsåtgärder om åtgärderna kostar lite för den egna organisationen, men orsakar stor skada för motparten. Balansen på arbetsmarknaden och de mindre företagens ställning skulle gynnas av en regel om att det ska råda rimliga proportioner mellan syftet med en stridsåtgärd, skadan på motparten och obehaget för tredje man. Vi vill ocksååterinföra förbudet mot stridsåtgärder gentemot enmans- och familjeföretag. Ingen statsman är ännu i stånd att positivt säga, vilkendera näringen som kan skaffa oss den största nationala vinsten; varigenom lagstiftaren måste stanna i villrådighet, vart han genom författningarna skall leda våra arbetare. Vad förändring i varor, vad olika värde ses icke ? Helt oförmodat öppnar försynen för en nation en rikedomskälla, som varar , men ofta stannar tvärt av, och en annan eller en tredje uppkommer snart i stället, av vilka den nationala vinsten huvudsakligen beror. Den svenska liberalismens fader, prästen och politikern . Ofta får vi frågan - var ska de nya jobben och företagen komma? I vilka branscher och sektorer finns framtidens produkter? Den frågan kan ingen svara på. Det som politiken däremot kan, är att öppna möjligheter som är stängda genom regleringar. Tjänstesektorn utgör huvuddelen av den svenska ekonomin. av alla sysselsatta arbetar inom den privata tjänstesektorn. Det är också den privata tjänstesektorn som länge varit den expanderande delen av ekonomin även om en del av den kunskapsintensiva tjänstesektorn i praktiken är avknoppningar från industrin och är beroende av den för sin verksamhet. En politik för fler och växande företag måste därför vara inriktad på att öppna nya affärsmöjligheter för expanderande tjänsteföretag. Handel med tjänster gynnar Den första vägen går via den internationella tjänstehandeln. är ett litet exportberoende land, och vi har länge klarat oss bra genom att sälja råvaror och industrivaror utomlands. Integrationen inom EU ger nu nya möjligheter för svenska tjänsteföretag att expandera internationellt. Det är viktigt att de nationella regler som hindrar en friare konkurrens på tjänstemarknaden tas bort. stöder därför tillkomsten av ett tjänstedirektiv och tycker att det är beklagligt att den , tillsammans med flera andra europeiska regeringar, i första hand lagt tyngdpunkt på eventuella risker med direktivet. är ett modernt land som tidigt omvandlats till en tjänsteekonomi. I förhållande till vår storlek arbetar betydligt fler människor med kunskapsintensiva tjänster i än inom de flesta länder i EU. har den kunskapsintensiva tjänstesektorn inte vuxit i , vilket skett i många andra länder. En friare handel med tjänster inom EU kommer med största sannolikhet att gynna och skapa fler arbetstillfällen i med högt kunskapsinnehåll och hög lön än de som riskerar att försvinna. I stället för att betrakta konkurrensen såsom den olycksdigra och samhällsskadliga princip som den anses vara av socialister i allmänhet, menar jag att till och med på samhällets och näringslivets nuvarande utvecklingsstadium varje inskränkning i konkurrensen är ett ont och varje utvidgning av den, till och med om det till menligt påverkar någon viss arbetsgrupp, alltid är något i sista hand gott. , brittisk liberal filosof. Att skapa fungerande konkurrens på marknader är ett bra medel för att öka produktiviteten. En väl fungerande konkurrens leder till att resurserna används effektivt. Konkurrensen skapar också ett förändringstryck som främjar både innovationer och tillväxt. Vill vi öka tillväxten är det viktigt att en större del av ekonomin utsätts för konkurrens och att konkurrensen fungerar väl inom den del av ekonomin som redan är konkurrensutsatt. Enligt tillhör åtgärder för att främja konkurrens inom vissa delar av ekonomin de mest prioriterade reformerna i de närmaste åren.1 De offentliga tjänsterna är ett särskilt viktigt område. Brist på konkurrens - ett problem i Det finns många indikationer på att konkurrensen i inte fungerar så väl som den borde. Den svenska prisnivån låg 2003 över genomsnittet i EU. Särskilt höga är de svenska priserna inom detaljhandel, byggande och boende. Att är ett avlångt land med långa transporter mellan producenter och konsumenter förklarar bara någon procentenhet av prisskillnaden mellan och EU:s genomsnitt. Skillnader i löner och skatter mellan och övriga EU förklarar också bara en del av skillnaden i allmän prisnivå. Marknadskoncentrationen är stor inom många branscher i , inte minst inom livsmedelsproduktion. Koncentrationen har dock minskat , enligt . Detta beror bl.a. på avregleringar och avskaffade monopol inom telekommunikationsområdet och inom järnvägar. För att behålla effektiviteten i ekonomin är det centralt att se till att konkurrensen upprätthålls i den privata sektorn. Detta måste ske på flera sätt: förslag till tjänstedirektiv innebär att tjänstesektorn kommer att öppnas för full konkurrens inom EU på samma sätt som varuhandeln. Detta stöder helhjärtat. Ta bort etableringshinder och monopol De avregleringar som gjorts har minskat koncentrationen på flera viktiga marknader i . Det är viktigt att fortsätta denna utveckling. Etableringshinder och monopol måste tas bort så långt detta är möjligt. Koncentrationen på vissa marknader skulle kunna bli mindre om det stora statliga ägandet avvecklades. Staten skulle också få större trovärdighet som övervakare av spelreglerna på marknaden om den själv inte var en betydande företagsägare. Politiska mål uppnås mycket effektivare genom lagstiftning och ekonomiska styrmedel än genom ett statligt företagsägande. Ännu svårare är det tro att ett statligt företag kan uppfylla politiska mål som det ska uppfylla lönsamhetskrav på en fri marknad. anser att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi, och det statliga ägandet ska begränsas till företag som har ett entydigt samhällsintresse. måste ges ökade befogenheter och resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden. Olagligt kartellsamarbete bör jämställas med ekonomisk brottslighet och beläggas med höga böter. bör fåökade resurser för att utreda fler fall av misstänkt kartellsamarbete och för att snabbare kunna föra dessa till domstol. Främja konkurrens inom EU Arbetet för att upprätthålla en fri konkurrens måste också föras på Europanivå. insatser mot olagligt kartellsamarbete är en förebild. En separat konkurrensmyndighet bör inrättas på EU-nivå. Kommissionen bör inte vara såväl part i ärendena som domare. En sådan myndighet skulle dessutom minska svängningarna i bedömningar beroende på kommissionens sammansättning. Den privata sektorn utgör av den svenska ekonomin. De återstående består av tjänster som produceras inom den offentliga sektorn. Huvuddelen av dessa tjänster är inte konkurrensutsatta. av kommunernas verksamhet består av tjänster som inte kan betraktas som myndighetsutövning. Möjligheten att producera dessa i konkurrens är mycket stor. Ändå sker detta i mycket liten utsträckning . Kommunernas kostnader för entreprenader och inköp av verksamhet uppgår till av deras verksamhet. Andelen skiftar mellan kommuner och i är andelen . bedömer i en rapport att huvuddelen av landstingens och kommunernas verksamhet bör kunna utsättas för konkurrens.2 Enligt motsvarar den ytterligare andel av den offentliga sektorns verksamhet som skulle kunna konkurrensutsättas av BNP, alltså cirka 250 miljarder. För dem som vill öka konkurrensen inom den svenska ekonomin finns därmed knappast något mer angeläget än att öppna mer av den offentliga tjänsteproduktionen, i huvudsak kommunernas individuella tjänster, för konkurrens från enskilda utövare. Detta kan ske på olika sätt: Konsumenträtt i offentligfinansierade tjänster En förutsättning för väl fungerande marknader är att konsumenterna har en stark ställning. Konsumenträtten bör utvidgas till att gälla även offentligfinansierade tjänster. ska övervaka offentliga tjänster Vi vill införa en rad reformer som öppnar de offentliga tjänsterna för konkurrens. bör även få i uppdrag att bevaka att konkurrensen upprätthålls inom dessa sektorer. Reformera den offentliga upphandlingen Små företag har svårare än stora att hantera administrativa krav och regleringar. Stora upphandlingar leder till att endast de riktigt stora aktörerna kan lägga anbud. En god upphandlingskultur i stat och kommun är av stor betydelse för de små och medelstora företagen. Om kommuner och landsting aktivt verkar för att söka privata alternativ till offentligt producerade tjänster och utformar sina anbud så att småföretagare i praktiken ges möjlighet att delta i upphandlingsförfarandet, t.ex. genom att handla upp varor och tjänster i mindre delar, skulle detta gynna framväxten av små företag. De ramavtal och den samordnade upphandling som i hög grad sker, måste användas mera restriktivt och med större flexibilitet så att inte enbart mycket stora aktörer ges möjlighet att delta i anbudsgivningarna. Detta missgynnar inte bara de mindre företagen, utan medför att mångfalden för köparna begränsas. Den offentliga upphandlingen bör reformeras exempelvis genom att talerätt införs för branschorganisationer, att överförs till och att sanktionerna skärps. Öppna de offentliga monopolen av de svenska tjänsterna produceras inom den offentliga sektorn. Det handlar framförallt om vård, omsorg och utbildning. Huvuddelen av dessa tjänster är inte utsatta för konkurrens vilket är en stor brist. Att öppna mer av den offentliga tjänstesektorn för konkurrens skulle ge stora möjligheter för nyföretagande och kunskapsuppbyggnad inom verksamheter som det med all säkerhet kommer att finnas en ökad efterfrågan på såväl inom som utom . I takt med att de flesta utvecklade länders befolkningar blir allt äldre växer behovet av sjukvårds- och omsorgstjänster. Kunskap om hur denna kan organiseras och utföras på effektivast möjliga sätt kommer att bli värdefull även på en internationell marknad. De lagar och bestämmelser som har kommit till för att hindra uppkomsten av konkurrerande alternativ till den offentliga produktionen av tjänster måste därför tas bort. Till dem hör den s.k. stopplagen mot vinstdrivande akutsjukhus. Friskolereformen med skolpeng var en mycket effektiv reform för att etablera nya alternativ inom skolområdet. Liknande lösningar bör kunna införas även på andra områden inom den offentliga tjänsteproduktionen där behov och kostnader är lätta att förutse för att se till att fler offentliga finansierade tjänster på ett enkelt sätt kan öppnas för utomstående utförare. Bort med medfinansieringen av sjukpenningen är arbetsgivarna skyldiga att betala av sjukpenningen. Detta beslut har troligtvis vissa positiva effekter, i så måtto att arbetsgivarna blir mycket angelägna om att sjukskrivna anställda kommer tillbaka på deltid eller att rehabiliteringsinsatser sätts in, eftersom de då slipper medfinansieringen. innebär den nya ordningen att företagare blir ännu mera försiktiga med att anställa personer som av något skäl kan ha en högre risk att blir sjukskrivna. Detta drabbar främst de grupper på arbetsmarknaden som redan har det svårare än andra att få jobb. Många företagare vittnar om att de nu drar sig ytterligare för att anställa överhuvudtaget. Systemet med medfinansiering av sjukpenningen bör därför avskaffas. Detta är en viktig signal till företagarna att företagsklimatet förbättras. Det är också viktigt för att de stora grupper som står utanför arbetsmarknaden ska få det lättare att komma tillbaka. 5 En ny skattepolitik för mer arbete och fler företag är det land som har de högsta skatterna i världen. av den samlade produktionen tas in som skatter eller avgifter till stat, kommuner och landsting. Med så höga skatter är det självklart att skatternas nivå och utformning har en avgörande betydelse för hur mycket människor väljer att arbeta och spara och vilka beslut företag fattar när det gäller att investera och anställa. vill förändra skattepolitiken för att göra det mer lönsamt att arbeta och att förkovra och utbilda sig, göra det mer lönsamt att spara och att investera i ekonomisk verksamhet i , göra det mer lönsamt att starta och driva företag, göra det lättare för företag att anställa, göra det lättare för människor att påverka sin ekonomi och få mer egenmakt. Meningen med den stora skattereformen som genomfördes , genom samarbete mellan Socialdemokraterna och , var att huvuddelen av alla inkomsttagare endast skulle betala kommunalskatt och att ingen skulle betala i skatt. Socialdemokraternas skattehöjningar har förstört stora delar av skattereformen. De högsta marginalskatterna har höjts som skattehöjningar i kommuner och landsting har flyttat de lägsta skatterna uppåt. Däremellan har ett lapptäcke av reduktioner, kompensationer samt upp- och nedtrappningar trasslat till skatteskalorna fullständigt. är det närmast omöjligt för en enskild arbetstagare med låg eller medelhög lön att veta hur mycket han eller hon får behålla av en extra arbetsinkomst. arbetar för en ny skattereform, för en ny tid. Detta är ett stort och omfattande arbete, och kan inte sättas i verket på kort sikt. En förändring av skattepolitiken är ett viktigt verktyg för att fler människor ska komma i arbete och för att det ska skapas nya varaktiga arbeten i . Vi föreslår därför här en rad förändringar av skattepolitiken. Huvuddragen i skattepolitik framgår av tabell 4. -23,0 -23,0 -1,4 -23,0 -24,4 -0,5 -0,5 -1,3 -1,3 -0,6 -1,0 -1,0 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,7 -1,0 -6,3 -6,3 -10,3 -11,2 -0,4 -0,6 -0,3 -0,3 -2,2 -4,9 -2,9 -5,8 -36,7 -41,9 Slopad skatteplanering genom bolag -27,4 -29,0 Sänkta skatter för fler företag Sänkta skatter för nya och växande företag Tillväxt och företag skapas enbart av människor. Den enkla tillväxtdefinitionen där tillväxten är resultatet av ökad arbetstid och ökad produktivitet ger en alltför schablonmässig bild. Tillväxten är i hög grad kunskaps- och entreprenörskapsdriven. Att ny kunskap skapas och omsätts i handling genom entreprenörskap är därför centralt. Ingetdera av detta kan kommenderas eller organiseras fram i uppifrån kommande, av politiken beslutade processer. Det kan bara växa genom att villkoren för individerna är gynnsamma. Ett centralt tema i det senaste halvseklets ekonomiska politik har istället varit att acceptera framgångsrika företag - men inte framgångsrika företagare. Företagsbeskattningen har varit tämligen generös, men beskattningen av företagare har varit desto hårdare. För att nya företag ska kunna starta och växa krävs tillgång till riskvilligt kapital. Det riskkapital som i rikliga mängder finns på börsen, i fonder, pensionsfonder, institutioner och stora kapitalägares händer är i praktiken inte tillgängligt för de nystartade och små företagen. Svenskt och personligt ägande är missgynnat jämfört med utländskt och institutionellt. Detta är en av förklaringarna till att det svenska näringslivet ägs allt mer av institutioner och utländska ägare. Detta drabbar i praktiken främst de mindre och medelstora företagen där utländskt eller institutionellt ägande inte är ett alternativ. Eftersom dessa företag står för expansion och förnyelse hämmas tillväxten. Dubbelbeskattningen innebär ett sådant missgynnande. Först beskattas företagets vinster genom bolagsskatten, sedan beskattas aktieutdelningen genom den personliga kapitalskatten. Räntebärande investeringar beskattas däremot bara en gång eftersom räntor är avdragsgilla gentemot bolagsskatten. Detta skapar inlåsningseffekter i bolagen. Vi vill göra det gynnsammare för enskilda svenskar att äga aktier och vill därför minska dubbelbeskattningen genom att sänka ägarnas skatt på avkastningen av aktier. En förutsättning för att det ska bildas nya företag och för att dessa ska kunna växa är att de får tillgång till riskkapital. Framgångsrika entreprenörer lämnar ofta sitt växande företag . Vi vill att dessa - och andra ägare - ska kunna skjuta upp reavinstbeskattningen då vinsten återinvesteras i ett nystartat företag. Liknande modeller tillämpas med framgång i bl.a. och . Detta kan bidra till tillgång inte bara till riskvilligt kapital utan också kompetens. Många entreprenörer föredrar, och i många fall är det dessutom helt nödvändigt, att växa med interna medel. För att ytterligare ge bättre förutsättningar för detta vill vi förbättra den skattefria reserveringsmöjligheten för mindre och växande företag. tycks många större företag vara i färd med att avveckla sina periodiseringsfonder, sedan dessa räntebelades. Det finns därför anledning att förändra reserveringsmöjligheterna i riktning mot att det blir mera förmånligt för mindre och växande företag. Vi avser att återkomma i samband med budgeten med ett förslag för förbättrade möjligheter för mindre företag att växa med hjälp av eget kapital utan beskattning. Skatter som gör det mindre lönsamt att spara minskar också tillgången till riskkapital. tillhör en minoritet i västvärlden som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar. Förmögenhetsskatten finns bara i 8 av 30 medlemsländer. avskaffades förmögenhetsskatten i , , och . Senast har förmögenhetsskatten även avskaffats i och . Skälen för att avskaffa förmögenhetsskatten har blivit fler sedan arvs- och gåvoskatten togs bort . Utan gåvoskatt är det numera möjligt att fritt fördela om förmögenheter inom familjen så att förmögenhetsskatten minimeras. Detta urholkar både förmögenhetsskattens intäkter och legitimitet. Förmögenhetsskatten är en av förklaringarna till att svenskar undanhåller på utländska bankkonton. Till detta ska läggas de dryga som utlandsboende svenskar äger. Att avskaffa förmögenhetsskatten helt skulle kosta . Om en del av detta kapital kan återvända till ger det skatteintäkter på avkastningen. Utöver detta kommer intäkterna från de extra investeringar och arbetstillfällen som med all säkerhet också skulle komma till stånd. Vi vill därför sänka förmögenhetsskatten 2006 och därefter avskaffa den. Den svenska bolagsskatten har allt sedan den sänktes i samband med skattereformen betraktats som konkurrenskraftig jämfört med andra industriländer. Detta är dock på väg att ändras. Skattesatsen på ligger numera bara en dryg procent under den genomsnittliga skattesatsen för bolagsskatten i de 15 gamla medlemsländerna i EU. Av de 10 nya medlemmarna i EU har alla utom två lägre bolagsskatt än . Det är därför viktigt att följa den internationella utvecklingen och kunna vara beredd att justera den svenska bolagsskatten för att se till att den även framöver är internationellt konkurrenskraftig. Dock finns det en rad andra skatter som är betydligt mer angelägna att sänka och där vi, jämfört med andra länder, har stora konkurrensnackdelar. har också gått emot den faktiska höjning av bolagsskatten som genomfördes när företagens möjligheter att göra avsättningar till s.k. periodiseringsfonder försämrades. Den försämring som regeringen införde ser nu ut att leda till att allt fler företag avvecklar sina periodiseringsfonder. Det kan därför istället för att återställa denna förändring vara bättre att införa andra avsättningsmöjligheter. Fåmansbolag där ägaren själv arbetar i företaget lever under särskilda skatteregler - de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att hindra ägarna från att undgå skatt genom att de kan ta ut lön som kapitalvinst istället för som arbetsinkomst. Följden av reglerna har dock blivit att ägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än ägare med små andelar i större bolag, vilket knappast var meningen. Ägare av fåmansbolag beskattas som om de vore anställda vilket knappast heller är rättvist med tanke på att det innebär en risk att äga och driva ett litet företag. Principen för en rättvis beskattning av fåmansbolag ska vara att det måste löna sig att ta risker. Därför kan inte en ägare av ett litet företag jämföras med en anställd utan måste kunna räkna med märkbart lägre skatt på sina vinster för att väga upp den risk han eller hon tagit. Beskattningen får inte heller motverka möjligheten att flytta kapital mellan företag till investeringar i nya verksamheter. Därför måste det vara möjligt att ta ut vinster ur företag utan att en för stor del försvinner i skatt. Frågan har debatterats länge och det finns flera förslag till tekniska lösningar, alla med sina för- respektive nackdelar. är inte fixerat vid en särskild teknisk lösning. För oss är det viktigast att frågan får en lösning så att fåmansbolagens skattebörda lindras avsevärt som regelverket förenklas. Regeringen har avsatt en miljard för detta, vi avsätter ytterligare en miljard. När regeringens länge utlovade proposition om fåmansbolagen kommer till kommer att ta ställning till den och tillsammans med övriga allianspartier presentera en alternativ lösning om detta är nödvändigt. Sänkta skatter för fler anställda Arbetsgivaravgiften är en tung del av skatten på arbete. Lägre arbetsgivaravgifter kommer att göra det lättare att anställa fler människor, inte minst inom tjänstesektorn. har länge drivit frågan om sänkta arbetsgivaravgifter. Vår övertygelse har varit att detta kommer att skapa fler arbetstillfällen. inställning är att arbetsgivaravgifterna ska motsvaras av individuella sociala förmåner för dem som indirekt betalar dem, löntagarna. Det betyder att skattedelen av arbetsgivaravgifterna bör tas bort . Detta innebär dock ett skattebortfall som inte ligger inom räckhåll i närtid. De besparingar som vi föreslår inom arbetsmarknadspolitiken frigör dock medel för en sänkning av arbetsgivaravgiften av betydelse för de minsta småföretagen. Syftet är att göra det betydligt förmånligare att helt enkelt börja anställa. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften, förutom pensionsavgiften, tas bort helt i varje företag på en lönesumma . Detta förslag innebär att alla ensamföretagare i - 360 000 personer - får möjlighet att anställa en person till utan att betala någon arbetsgivaravgift. Sänkta skatter för fler vita arbeten Att vi behöver fler företagare i är så gott som alla överens om. Men i dagens är vissa marknader mer eller mindre svåra att komma in på för den som vill vara sin egen. Marknaden för hushållstjänster är en sådan. omsätter den vita sektorn för hushållstjänster medan den svarta sektorn uppskattas omsätta . Det är inte acceptabelt att en stor, svart marknad breder ut sig. Marknaden för hushållstjänster finns, men den måste göras vit. Undersökningar visar att av svenskarna är intresserade av att köpa hushållstjänster. Men då måste priset med skatt hamna på en nivå som är möjlig för hushållen att betala. Och inte som när mellan och av kostnaderna för en tjänst utgörs av skatter och sociala avgifter. Det finns en stor potential för små och växande tjänsteföretag inom hushållssektorn. Vi vill därför införa en skattereduktion för hushållens köp av den här typen av tjänster genom en skattereduktion i företaget för halva den totala arbetskostnaden. Sänkta skatter för fler i arbete Den stora och växande obalansen mellan antalet arbetande och antalet som försörjs av olika offentliga bidrag hotar välfärden i det svenska samhället . Fler människor måste komma i arbete, och svenska folket måste arbeta fler timmar för att vi ska kunna ha en bra välfärd med en bra skola och en god omsorg. Problemet är att att alltför många svenskar befinner sig i en ekonomisk situation där de inte alls uppmuntras att arbeta - tvärtom. är många familjerberoende av tillskott i form av socialbidrag, bostadsbidrag med mera. Systemet är också sådant att det lönar sig föga att arbeta mer för att komma bort från bidragsberoendet. Man får bara ytterst lite mer pengar kvar i plånboken om man arbetar jämfört med om man fortsätter att leva helt eller delvis på bidrag. En vanlig familj ska inte vara beroende av bidrag. Skatter och andra avgifter ska göra det lönsamt att arbeta och göra det möjligt att leva på den lön man får. Det ska löna sig att arbeta är alltför många människor beroende av olika typer av socialförsäkringar och bidrag för sin försörjning.