mot · GT02Sf384 · 2005-10-05 00:00:00 — Socialförsäkringar är en hörnsten i vårt samhällsbygge. De är en garant för trygghet för oss alla om något inträffar. Blir vi sjuka eller arbetslösa så finns det en försäkring som gör att vi slipper flytta från hus och hem. Men de svenska socialförsäkringarna är hotade eftersom Socialdemokraterna står handlingsförlamade inför systemfelen. I första hand gäller detta sjukförsäkringen. För även om sjukskrivningarna minskat något så har förtidspensioneringarna ökat. Och ser det sämre ut igen. Regeringens mål om att halvera sjukfrånvaron ser enligt höstens budgetprognos ut att spricka. I stället görs där bedömningen att kostnaderna åter kommer att öka efter 2007. Regeringen gör bedömningen att kostnaderna 2008 kommer att vara . Enligt , som har räknat om regeringens mål i pengar, borde det bli mindre. Samma sak gäller för antal sjukpenningdagar. beräknar antalet sjukpenningdagar 2008 till 60,9 miljoner dagar. Lägger man till cirka 15 miljoner sjuklöne- och karensdagar (all frånvaro som är ) blir summan 75,9 miljoner dagar, över målet. Om utvecklingen inte avstannar och bidragsberoendet inte minskar kommer vi att få svårt att ha råd med den här typen av socialförsäkringar . Det är en utveckling vi liberaler inte vill vara med om. Men regeringen blundar för problemen och är fortfarande handlingsförlamad. Här går skiljelinjen mellan Socialdemokrater som i praktiken övergivit arbetslinjen och oss liberaler, som anser att det är ett enormt problem för att försäkringssystemen fel- och överutnyttjas i den utsträckning som sker. slår vakt om socialförsäkringarna. Ersättningsnivåerna ska ligga kvar kring eftersom vi tror att det är en nivå som de flesta av oss behöver om vi blir sjuka eller arbetslösa. Men vi är också tydliga med att bara den som är sjuk ska få ersättning. Den som kan arbeta ska ha noll procent. För att rädda sjukförsäkringen krävs det nya tag och åtgärder för både själva sjukförsäkringen och organisationen omkring. vill i den här riksdagsmotionen presentera sina förslag för en effektivare rehabilitering och för snabbare återgång till arbetslivet. Vårdregioner ska ersätta landsting och försäkringskassor6 Second opinion och rehabiliteringsgaranti8 Förtidspension beslutas av tjänstemän9 Underlätta återgången till arbete9 Låt arbetsgivaren besluta när sjukintyg ska krävas10 Striktare sjukdomsbegrepp och tydligare riktlinjer för sjukskrivning10 Bättre IT-stöd för läkare11 Obligatorisk utbildning i försäkringsmedicin11 Bedöm arbetsförmågan inte arbetsoförmågan11 Försäkringsspecialister för höjd kvalitet12 Skärpta krav för att skriva sjukintyg13 Fler kontrollanter, hembesök, telefonkontroller och registersamkörning13 Bedrägerier måste tas på allvar14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medfinansieringen för arbetsgivare bör tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landstingen skall slås samman till vårdregioner som även ansvarar för sjukförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finansiell samordning mellan försäkringskassa och sjukvård bör användas innan vårdregionerna kommer i gång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om second opinion från annan läkare och rehabiliteringsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om sjuk- och aktivitetsersättning skall fattas av tjänstemän på i samråd med försäkringsläkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att underlätta för sjukskrivna att återgå till arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivaren skall få besluta om när läkarintyg ska krävas vid sjukfrånvaro. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya riktlinjer för sjukskrivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rikstäckande IT-stöd för läkare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk utbildning i försäkringsmedicin för läkarna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkare och bör fokusera på patientens arbetsförmåga, inte oförmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet försäkringsläkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begräsning för läkare med viss specialistutbildning att skriva sjukintyg vid längre tids sjukpenning med diagnoser inom en annan medicinsk specialitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett bättre kontrollsystem inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en antifuskminister.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör studera fuskbekämpning utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur bedrägerier bör hanteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ökat undersökningsansvar för och . 1 Yrkande 9 hänvisat till SoU. 2 Yrkande 10 hänvisat till UbU. 3 Yrkande 15 hänvisat till KU. gäller medfinansieringsansvar för arbetsgivarna när den anställde blir sjuk. Ansvaret ska stimulera arbetsgivarna till aktiva insatser för att få tillbaka sjukskrivna medarbetare i arbete. Stimulansen består i att arbetsgivarna betalar en extra pålaga som regeringen kallar särskild sjukförsäkringsavgift. Det innebär att arbetsgivarna, efter en lång sjuklöneperiod, är medfinansiärer av sjukpenningkostnaderna. motsatte sig förslaget eftersom det kommer att leda till en selektering på arbetsmarknaden. De med kroniska diagnoser, de med psykiska och fysiska funktionshinder, de med sjukdomshistoria och de som är äldre riskerar att slås ut. Regeringen vill skylla på att sjukskrivningarna beror på arbetsrelaterade problem. Flera studier har visat att problemet är mer komplext än så och att arbetsmiljön enbart är en del av problemet, andra problem är fritiden och problem med att få livspusslet att gå ihop. Längden på sjukskrivningen beror också på dålig samverkan mellan sjukvård och samt långa väntetider på behandling. motsatte sig också förslaget eftersom det slår hårt mot företagarna, och då särskilt mot de småföretagare som drabbas. En ny undersökning från visar att drygt efter lagens införande säger de flesta företag att de har blivit mer försiktiga med att anställa sedan medfinansieringen infördes. Många tycker också att förtroendet för läkare har sjunkit och att de upplever att läkarna sjukskriver för lätt. Det är bara ytterligare bevis på att medfinansieringsskyldigheten bör tas bort. Vårdregioner ska ersätta landsting och försäkringskassor har krävt att sjukförsäkringspengar ska kunna användas för att betala för vårdinsatser och rehabilitering, så kallad finansiell samordning (Finsam). Lokala försök med att tillåta överföringar av sjukförsäkringspengar till landsting gjordes åren 199397 efter förslag från liberalt håll i den borgerliga regeringen. Om försöken hade fått permanentas kunde mångmiljardbelopp ha sparats i sjukförsäkring och förtidspensioner. Socialdemokraternas ovilja att införa finansiell samordning är alltså en direkt orsak till ökningen i långa sjukskrivningar och den explosionsartade ökningen av antalet förtidspensionerade. går ett steg längre. Vi föreslår att landstingen och försäkringskassorna läggs ner och ersätts med 610 vårdregioner, som får fullt ansvar för både sjukvård och sjukförsäkring. Vårdregionernas verksamhet ska finansieras dels med statsbidrag som motsvarar dagens sjukförsäkringskostnader för regionen, dels med eget skatteuttag för att finansiera vården. Genom att vårdregionerna får ansvar för att sjuka människor både får vård och inkomsttrygghet kan resurserna användas betydligt mer effektivt och styras dit de bäst behövs. Väntetider och vårdköer kan kapas genom att behandling eller rehabilitering kan sättas in direkt efter diagnos och remiss. Dessutom har det organ som betalar ut sjukförsäkring också den personal, läkarna, som behövs för att kontrollera just bristande arbetsförmåga. Lösningen är mycket enkel: med den fullständiga samordning av vård och försäkring som föreslår kan pengar som används till att låta människor vara sjuka användas till att göra dem friska. Det är en lång process innan vårdregionerna fungerar. bör finansiell samordning mellan försäkringskassa och sjukvård, Finsam, användas. Om Finsam hade fått bli ett rikstäckande beslut och då helst med en bibehållen vårdgaranti hade försäkringskassor och vård haft mycket lättare att hålla tillbaka långtidssjukskrivningarna och ge fler människor chans till rehabilitering. Finsamförsöken, och då också är med, Socsamförsöken, har utvärderats noggrant. Anhängarna har trott att det inte bara skulle leda till en vettigare användning av pengarna utan också att det allmänna totalt sett skulle spara pengar. Lokala försök med att tillåta överföringar av sjukförsäkringspengar till landsting gjordes åren 199397 efter förslag av den borgerliga regeringen. (Såväl lagstiftningen om Finsam som den om Socsam togs 199294.) En utvärdering av med Finsamförsök presenterades av och . Siffror finns också tillgängliga för det femte året för de fyra försök som fortsatte . Resultaten visade att åstadkoms en besparing på . Men det ökade och under det femte året var besparingen . Den samlade utvärderingen av Socsamförsöken tydde inte på några stora ekonomiska effekter av Socsammodellen, men det finns andra och mer aktuella uppgifter. I minskade kostnaderna för sjukpenningen medan den i hela riket ökade . Uppräkningar till riksnivå handlar om mångmiljardbelopp. har tvingat en motsträvig regering att lägga fram en lag om finansiell samordning. Den lagen har gällt , närmast utan resultat. Regeringen har nämligen utformat lagen så att endast en form av samverkan är tillåten. De varianter som gav bäst resultat i försöken får inte förekomma. För att släppa fram alla tänkbara lokala initiativ för bättre hälsa, kortare väntetider och kortare sjukskrivningstider bör stifta en lag om utvidgad finansiell samordning där alla de hinder regeringen lagt in har avlägsnats. Inom Finsam bör också rymmas att resurser för sjukförsäkringen ska kunna användas till att utveckla arbete med att skriva sjukintyg och värdera arbetsförmågan. Det skulle vara en bra modell för att genom ett lokalt arbete baserat på sunda ekonomiska incitament uppnå samma resultat som regeringen vill nå med en ny anslagspost, nummer 19:7. Second opinion och rehabiliteringsgaranti Hur mycket man än talar om att det är och inte läkaren som fattar sjukpenningbeslutet är det ändå i verkligheten ofta läkaren som förfogar över stora belopp av skattemedel. Läkaren tillsammans med patienten avgör ofta om, hur och när dessa skattepengar kommer till användning för sjukskrivning. Det ansvar detta innebär, både för allmänna medel och för att sjukskrivning inte förlänger sjukdomstillståndet, har det inte talats tillräckligt om. kan intyg från en och samma läkare användas som underlag för utbetalning av i långvarig sjukpenning. När samspelet mellan vård och försäkringskassor havererat har risken ökat för att det som borde ha varit en kort sjukskrivning i stället blir en lång, trots att den medicinska grunden för detta egentligen inte finns. Ett läkarintyg som ligger till grund för mer än fyra veckors sjukskrivning måste enligt vår mening prövas av en läkare knuten till en försäkringsläkare som träffar patienten. Genom att systemet bygger på en rollfördelning mellan läkarna minskar risken för att den andra läkaren alltid godtar den förstas bedömning. Syftet med denna second opinion är att få fram omedelbara rehabiliteringsinsatser och att pröva lämpligheten av fortsatt sjukskrivning. I bland annat spelar försäkringsläkarna en viktig roll i försäkringssystemet, som granskare av samtliga läkarintyg för långtidssjukskrivning. Trots föregående års beslut här i om en utökning av antalet försäkringsläkartjänster är det inte tillräckligt för att uppnå godtagbar kvalitet i beslut. Genom förslag om vårdregioner med ansvar för både sjukvård och försäkring kan försäkringsläkarna bli fler. Den rehabilitering som befinns lämplig vid mötet med försäkringsläkaren ska sättas i verket. Detta ska säkerställas med en rehabiliteringsgaranti som garanterar att planen, om den medicinska behandlingen i övrigt medger det, kan sättas i verket senast inom en månad. Den sjukskrivande läkaren ska ha ett tydligt ansvar för en påbörjad sjukskrivning och även ansvara för att den avslutas. Men för att ett sådant system ska fungera krävs att man går ifrån dagens splittrade sjukvårdsmodell till ett husläkarsystem med fasta läkarkontakter, enligt den modell som så länge föreslagit. Rehabiliteringsgarantin innebär rätt till rehabiliteringsinsatser inom rimlig tid. Men den sjukskrivne bör även vara skyldig att där det är möjligt medverka till sin egen rehabilitering genom egna insatser, som komplement till den rehabilitering som erbjuds av det offentliga. föreslår en skärpning av regeln som innebär att en försäkrad som nekar att delta i vård och rehabilitering kan få sin sjukpenning reducerad huvudregeln bör vara att rätten till sjukpenning bortfaller helt i sådana fall. Om rehabilitering bedöms rimlig ska tillsammans med arbetsgivaren göra upp en plan för detta. Det ersätter dagens rehabiliteringsplan och avstämningsmöten, som inte fungerar bra. Meningen med nuvarande system är att läkare, anställd och arbetsgivare tillsammans ska diskutera rehabiliteringen vid ett avstämningsmöte. Men bara två av tio företag har blivit kallade till ett sådant avstämningsmöte efter att de lämnat in en rehabutredning, enligt en färsk enkät från . Förtidspension beslutas av tjänstemän tas beslut om förtidspension (sjuk- och aktivitetsersättning) av socialförsäkringsnämnderna. Detta innebär dels dyr administration, dels att tjänstemännen på inte behöver ta ansvar för besluten, trots att nämnderna så gott som alltid följer deras råd. och föreslår att dessa beslut i fortsättningen inte ska fattas av lekmän, utan av tjänstemännen i samråd med försäkringsläkare. Underlätta återgången till arbete Många sjukskrivna eller förtidspensionerade kan trots rehabilitering inte återgå till sina ordinarie arbeten, men ofta kan de arbeta med något annat. I en rapport från uppger av de sjukskrivna att de skulle kunna arbeta, åtminstone deltid, om de kunde bestämma mer över sin arbetssituation. Varje möjlighet att byta sjukskrivning eller förtidspension mot arbete måste därför underlättas. fastnar alltför många i ett bidragsberoende som blir alltför riskabelt, eller rentav omöjligt, att bryta. föreslår att det ska bli möjligt att behålla tidigare intjänad rätt till a-kassa och sjukpenninggrundande inkomst vid återgång från förtidspension till arbete. Studier är ofta en väg tillbaka till arbete och bör också stimuleras, genom att beslut om förtidspension ska kunna förklaras vilande . Likaså bör det bli möjligt att vara sjukskriven på deltid och studera med studiemedel på deltid. Det måste dessutom bli lättare för en sjukskriven som vill pröva ett annat arbete än det arbete som denne har sjukskrivits ifrån. Personen bör ha rätt till tjänstledighet från sin gamla arbetsgivare. Sjukskrivna och förtidspensionärer bör kunna ta med sig sin sjukpenning eller pension till en ny arbetsgivare, som därmed får en lägre kostnad för anställningen. En förutsättning för att få människor tillbaka i arbete är att vi har en dynamisk arbetsmarknad där det skapas nya jobb. Det är förmodligen den viktigaste åtgärden för att minska ohälsan. När det finns många jobb att välja på blir det lättare att hitta något man trivs med och som man kan orka sköta även om man inte är fullt frisk. Låt arbetsgivaren besluta när sjukintyg ska krävas krävs sjukintyg från åttonde sjukdagen för att få sjuklön. Det finns även möjlighet för arbetsgivaren att kräva sjukintyg från första sjukdagen efter avtal med facket. Det är arbetsgivaren som ansvarar och bär kostnaden för sjukskrivning . föreslår ihop med att arbetsgivare får en lagreglerad rätt att bestämma när sjukintyg ska krävas från de anställda, alltifrån första sjukdagen till att inget intyg alls ska krävas. I det senare fallet kräver intyg den , när staten tar över ansvaret för kostnaden. Eftersom förslaget innebär en flexibilitet i båda riktningar jämfört med behöver det inte innebära några ökade kostnader. Genom att begära läkarintyg sent eller inte alls för anställda som sällan är sjuka och tidigt för dem med mer frekvent frånvaro kan läkarresurserna användas på ett optimalt sätt. Enligt påverkar kravet på läkarintyg sjukfrånvaron? skulle en tidigareläggning från den åttonde dagen till den tredje ge omkring 10 procents minskad frånvaro. Arbetsgivare kommer att använda sig av möjligheten att kräva intyg tidigare på varierande sätt. Därför kommer effekten förmodligen inte att bli så stor som beräknats i rapporten. Striktare sjukdomsbegrepp och tydligare riktlinjer för sjukskrivning Som understryks i en utredningsrapport från RFV finns det i varken en systematisk försäkringsmedicinsk granskningspraxis vad gäller läkarintygen eller några försäkringsmedicinska riktlinjer för sjukskrivning. Ett tydligt resultat av bristen på riktlinjer är de stora regionala variationerna i sjukskrivningsstatistiken. Riktlinjer för sjukskrivning finns i alla övriga EU-länder vars sjukförsäkringssystem RFV granskat. Motsvarande försäkringsmedicinska riktlinjer bör även införas här. Om en uppstramning ska ske genom föreskrifter eller allmänna råd, genom föreskrifter från eller genom av genomförda lagskärpningar behöver undersökas närmare. Nya riktlinjer för sjukskrivning bör innehålla ett striktare och tydligare sjukdomsbegrepp än . Det får inte råda några tvivel om att det enbart är sjukdom som ger arbetsoförmåga som berättigar till sjukpenning. Vilda strejker, planeringsdag på dagis, trötthet och konflikter på arbetet är inte skäl för sjukskrivning. Redan nu borde de skärpta kraven på det medicinska underlaget för heltidssjukskrivning få en tydligt angiven grund i lagen om allmän försäkring. Att deltidssjukskrivningarnas andel av sjukfallen ökat något är visserligen ett tecken på att det tidigare hade blivit ganska vanligt med onödiga heltidssjukskrivningar. Men därmed kan man inte vara säker på att det som redan nu ändrats när det gäller sjukintygen förmår påverka sjukskrivningarna som det är tänkt. Trots den vikt regeringen säger sig lägga vid den här frågan har ju någon ändring i lagen om allmän försäkring inte gjorts. Bättre IT-stöd för läkare Bristen på centralt regelverk har lett till att olika läkares bedömningar av en patients sjukskrivningsbehov kraftigt skiljer sig åt. Den som vägras sjukskrivning hos en läkare kan därför lätt leta upp någon annan för att bli bedömd på nytt. För att förhindra denna form av läkar-shopping bör ett rikstäckande IT-stöd för läkare införas. Det rikstäckande IT-systemet, med ett inbyggt starkt integritetsskydd, ska dels hindra felaktig utskrivning av vissa mediciner, dels ge signaler till läkaren om patienten nekats sjukskrivning av en annan läkare. Obligatorisk utbildning i försäkringsmedicin Ytterligare ett problem i sammanhanget är bristen på kunskaper i försäkringsmedicin hos många svenska läkare. För att sjukskrivningarna ska bedömas på ett önskvärt försäkringsmedicinskt vis, måste försäkringsmedicinen som fackämne uppvärderas i . Ämnet måste bli intressant och angeläget även för den medicinska vetenskapen. Det måste också bli så pass intressant att verkligen arbetar för, och informerar om, dess särskilda värde för att få ner sjukskrivningarna. I är försäkringsmedicin en akademisk specialitet medan den i inte ens ingår i målstyrningen för läkarutbildningen. Försäkringskassorna håller försäkringsmedicinska utbildningar av varierande kvalitet för studerande läkare, men är utbildningarna frivilliga. För att slå vakt om den försäkringsmedicinska kompetensen hos läkarna måste försäkringsmedicin som ämne göras obligatoriskt i läkarutbildningen. Utbildningen bör omfatta alla läkare, även dem som är i tjänst. anser vi att genomgången utbildning i försäkringsmedicin blir ett villkor för att över huvud taget få skriva intyg till . Bedöm arbetsförmågan inte arbetsoförmågan En grundläggande regel för rätt till ersättning från socialförsäkringen vid sjukdom är att individens arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. I takt med att sjukskrivningarna exploderat har både läkare och försäkringskassor valt att bortse från denna så grundläggande förutsättning. Det har i stället blivit näst intill en norm att inrikta sig på individens oförmåga till att arbeta i stället för förmåga. Men faktum är att många människor som sjukskrivs skulle klara andra arbetsuppgifter. Det handlar om ett lösningsfokuserat tänkande att ta ställning till förmågan att arbeta. När en person uppsöker läkare för bedömning av medicinsk status ska läkaren alltid ta ställning till hur diagnosen påverkar individens förmåga att arbeta. Som det ser ut görs alltför sällan denna bedömning: det händer att läkaren knappt vet vilket yrke patienten har. Att läkare skriver sjukintyg utan att ta ställning till patientens arbetsförmåga strider naturligtvis mot hela idén i det regelverk som finns. Här bör den sjukskrivande läkaren ta kontakt med företagshälsovården i de fall sådan finns på arbetsplatsen. På är handläggarens uppgift att bedöma diagnos och prognos för återgång i arbete. Om patienten saknar arbetsförmåga ska det bedömas om patienten antingen kan återgå till sitt ordinarie arbete, ta ett annat tillfälligt arbete hos samma arbetsgivare eller kunna utföra ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden. Lagen anger alltså tydligt och klart att sjukpenningen inte längre får betalas ut när den sjukskrivne kan arbeta. Det låter som en självklarhet, men i stället för ordentliga bedömningar har snabb och enkel genomströmning fått ta överhanden på . Den inställningen måste ändras. Kassans fokus ska inte vara nöjda kunder, utan snabb återgång i arbete. måste också samarbetet mellan och arbetsförmedlingarna stärkas. Det händer att människor hamnar mellan stolarna för att anser att arbetsförmåga finns, men arbetsförmedlingen anser att personen är för sjuk för att stå till arbetsmarknadens förfogande. I vissa fall har myndigheterna till och med gemensamt genomfört en utredning av arbetsförmågan, utan att sedan kunna enas om resultatet. Myndigheterna måste komma överens om hur sådana situationer kan undvikas. Med en andra bedömning av arbetsförmågan, den second opinion som beskrivs ovan, kan situationen förbättras. Försäkringsspecialister för höjd kvalitet Inom Stockholmskassan fanns tidigare en specialistfunktion som kallades försäkringsspecialist. Dessa specialister hade till uppgift att stötta och ge råd till handläggarna samt att kvalitetsgranska ärendehandläggningen. Att försäkringsspecialisterna avskaffats är ytterligare ett tecken på att dagens prioritering är snabb ärendehandläggning i stället för kvalitet. bör överväga hur försäkringsspecialister skulle kunna användas i organisationen. Dels kan de inneha rollen som specialister inom sitt försäkringsområde och ärendeslag, dels kan de fungera som rådgivare och kvalitetsgranskare i enskilda handläggningsärenden. En sådan kompetenshöjning kan bli ett viktigt bidrag till en likformig och en rättsenlig tillämpning av lagstiftningen i handläggningen. Det är av stor vikt att handläggarna gör så lika bedömningar som möjligt och det ska inte spela någon roll var någonstans i landet ärendet handläggs. Det är inte rimligt att släppa nyanställda fria i handläggningen utan ordentlig handledning och stöd. Skärpta krav för att skriva sjukintyg Alla läkare bör inte kunna skriva intyg för sjukpenning om vilket sjukdomstillstånd som helst.