mot · GT02Sf336 · 2005-10-04 00:00:00 — För att motverka segregation på grund av etnicitet och klass är det viktigt att värna närhetsprincipen inom . Huvudregeln bör vara att eleverna erbjuds plats i enligt närhetsprincipen. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma in med alternativa önskemål, vilka bör tillgodoses så långt som möjligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När modersmålsundervisningen som ämne infördes i skolan gjordes det mot bakgrund av en omfattande forskning både här i och i andra länder. För barn inom förskolan och tidigare del handlar undervisning i och på modersmålet om att genom utvecklad begreppsbildning erövra ett tänkande på mer krävande kognitiva nivåer. Goda kunskaper i modersmålet ger också eleven förutsättning att erövra en bredare kulturell identitet. För att eleverna inte skall förlora undervisningstid i andra viktiga skolämnen är det viktigt att undervisningen i modersmålet schemaläggs i anslutning till skoldagens slut. vill ha en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan till och med gymnasiet. Modersmålslärarna skall tillhöra ett arbetslag och deras roll i skolan bör förtydligas och stärkas. På så sätt kan kunskaper i modersmålet bättre integreras med annan undervisning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det ligger i allas, inte bara de invandrades, intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Dåliga kunskaper i svenska handlar inte om ovilja utan om brister i systemet. Det råder problem med dagens utbildning i svenska för invandrare (sfi) och systemet behöver reformeras. Vi måste förbättra möjligheterna för alla som kommer till att lära sig svenska, oavsett om de vill bli svenska medborgare, behålla sitt gamla medborgarskap eller ha dubbelt medborgarskap. För att förbättra sfi-undervisningen behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi skall kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Detta bör vara utgångspunkten för regeringens arbete att förbättra sfi-undervisningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Regeringen bör därför se över de invandrades studieekonomiska situation och återkomma med förslag till ändring. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Folkhögskolorna erbjuder en miljö som befrämjar både språkinlärningen och kunskaperna om det svenska samhället genom den naturliga kontaktytan med svensktalande och möjligheterna till internatboende. föreslår därför att folkhögskolorna får behörighet till sfi-undervisning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I den ordinarie skolan är kraven höga när det gäller behörighet på undervisande lärare. För att uppnå nödvändig kvalitetshöjning på sfi-undervisningen måste behörighetskrav ställas på undervisande lärare. Detta bör ge regeringen till känna. 7.6Skolans roll för att motverka rasism och främlingsfientlighet Enligt en undersökning som Myndigheten för skolutveckling presenterar i rapporten lika värde om arbetet mot mobbning och kränkande behandling, har var fjärde elev med utländsk bakgrund i den svenska skolan utsatts för etniska kränkningar . Så mycket som av eleverna uppger i undersökningen att skolans personal kränker eleverna med etniskt nedsättande ord. Vid en granskning av undervisningens innehåll uppger, enligt samma rapport, av eleverna att skolan aldrig eller endast vid något enstaka tillfälle uppmärksammat frågor om etnicitet och etnocentrism i historieundervisningen. Visst arbete pågår i detta avseende. Mot bakgrund av att flera undersökningar visar att det finns läroböcker som ger uttryck för främlingsfientlighet har regeringen gett i uppdrag analysera läromedel i grund- och gymnasieskolan utifrån i vilken omfattning och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. Det som skall granskas är hur läroböckerna förhåller sig till kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Skolans skall förmedla kunskaper om mänskliga rättigheter och de förpliktelser dessa innebär och har alltså en viktig roll i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Men denna roll behöver både utvecklas och tydliggöras. Skolornas arbete kring rasism och främlingsfientlighet sker främst i form av tillfälliga insatser och inte som ett naturligt inslag i undervisningen. Därför bör ges i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering såväl ur ett historiskt som sociologiskt perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Människans kulturella identitet är föränderlig och formas i möten med andra. Ett samhälle kan inte karakterisera sig självt som öppet om inte människor ges goda möjligheter att mötas och lära av varandra. Integration kräver att man har redskap för kommunikation. Kulturen och konstarterna erbjuder sådana redskap. har varje människa behov av ett väl utvecklat modersmål som grund när hon, som barn eller vuxen, skall lära sig ett nytt språk. Biblioteken och litteraturen kan och bör fungera som träffpunkter. avsätts i budgetpropositionen medel för kulturkonsulenter med mångkulturell kompetens. Dessa skall verka vid ett antal regionala stödpunkter för att sprida det mång- och världskulturella perspektivet och successivt föra in det i regionens ordinarie verksamheter. I detta sammanhang är det viktigt att särskilt framhålla att de invandrade kvinnornas likaväl som männens kulturella kompetens och erfarenheter måste tas till vara, och att detta skall vara en viktig uppgift för konsulenterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Föreningslivet har en viktig roll att fylla för att mötesplatser skall uppstå mellan människor. Det är därför viktigt att se till att föreningslivet har tillgång till gratis samlingslokaler. Det gäller lokaler för olika möten och amatörkulturaktiviteter, det gäller Folkets Hus och Våra Gårdar och bygdegårdarna och det gäller replokaler och scener för framträdanden. Detta är viktigt för att möjliggöra för ett aktivt kulturliv och är av stor betydelse för att demokratin ytterst skall fungera. I regeringens utformande av kulturpolitikens prioriteringar bör denna tillgång säkerställas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det hävdas ofta i offentliga sammanhang att mångfalden av språk som talas i skall ses som en tillgång och inte som ett problem. I praktiken ser det annorlunda ut. Exempelvis lägger nu ner den turkiska och den spanska redaktionen med motiveringen att den spansk- och turkisktalande befolkningen nu bör anses väl integrerade i samhället. Svenska medier står fria från den politiska makten, men när det gäller public service-sändningar, dvs. , och Utbildningsradion, skall regeringen i sändningstillståndet sätta ramarna. Därför bör i kommande översyn i samband med förnyelse av sändningstillståndet skillnaden mellan integration och assimilation understrykas liksom mångspråkigheten som ett grundläggande värde i samhället. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt att den mångfald av kultur- och debattidningar som finns, inklusive invandrartidningar och radio bevaras och utvecklas. Därför bör regeringen i analysen av förslag särskilt ta detta i beaktande. Detsamma gäller förutsättningarna för mångfalden inom etermedier och tidskrifter, vilka inte omfattas av uppdrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare bör public service i anställnings- och programpolicy verka för att vara en spegelbild av befolkningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flera av de förändringar som gjorts i och med införandet av ett nytt pensionssystem har haft särskilt olyckliga konsekvenser för människor som kommit till sent i livet. I och med pensionsreformen ändrades den s.k. intjänandetiden till 40 bosättningsår om man tidigare inte arbetat i . Denna livsinkomstprincip har fått särskilt stora verkningar för personer som flyttat hit från utlandet. De som kommit till sent i livet hamnar nämligen härmed på en absolut lägstanivå. Mot bakgrund av pensionsreformens skarpt negativa effekter för invandrade personer förhandlade fram ett äldreförsörjningsstöd som är en behovsprövad statlig ersättning som omfattar alla . Äldreförsörjningsstödet garanterar en skälig levnadsnivå för alla utan att göra åtskillnad mellan svenska och utländska medborgare. vill understryka behovet av att söka lämpliga verktyg för att minska klyftorna mellan äldre med svensk och utländsk bakgrund. Därför bör regeringen i arbetet med att utveckla mål och indikatorer för integrationspolitiken uttryckligen använda målet: Skillnaden i pensionsutfall mellan utrikes födda pensionärer jämfört med pensionärer som är födda i skall minska. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldre som drabbas av demenssjukdom eller motsvarande glömmer ofta sitt andraspråk. Därför behöver särskilda insatser och lösningar utvecklas för äldre med utländsk bakgrund. I vård och omsorg är språket en mycket viktig del då det ger information till den som skall vårda om vilka behov som finns och information till den vårdade om vilka insatser som ges. Att få kommunicera i vårdsituationen på sitt eget språk ger trygghet i en situation som i övrigt kan vara otrygg på grund av ohälsa. menar att rätten till vård på det egna språket behöver stärkas. Därför bör regeringen ge ett uppdrag till som syftar till att fler äldre skall få vård på sitt eget språk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att kunna tillgodose dessa behov och för att kunna tillhandahålla fullgod service till alla äldre måste kompetensen hos vård- och omsorgspersonal med utländsk bakgrund bättre tas till vara. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Invandrade äldre tar generellt emot mindre offentlig äldreomsorg än svenskfödda, och det är vanligare bland denna grupp att anhöriga vårdar sina äldre i hemmet. När det gäller anhörigvård är det viktigt att denna är önskad och frivillig för båda parter, och det är viktigt att betona att i det fall man väljer anhörigstöd så skall de som vårdar ges möjlighet till stöd i sin roll. Men andelen äldre med utländsk bakgrund ökar inom äldreomsorgen, och för att motverka isolering bör äldre invandrade erbjudas mötesplatser för social samvaro inom äldrevården. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta förslag på hur dessa mötesplatser kan utformas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flyktingar och invandrare har överlag sämre hälsa jämfört med personer som är födda i , mätt i antalet ersatta sjukdagar, andel förtidspensionärer samt besök inom hälso- och sjukvården. Även den psykosociala hälsan som oro, ängslan, sömnbesvär, drabbar flyktingar och invandrade i större utsträckning än majoritetsbefolkningen. Särskilda risker finns inom denna grupp hos kvinnorna. presenterade en rapport om folkhälsoläget för utrikesfödda svenskar. Syftet var att ge en bild av invandringen till från och att beskriva hälsan hos några av de berörda invandrargrupperna. Rapporten visar att det finns överrisker för insjuknande i hjärt- och kärlsjukdomar, kranskärlssjukdomar och psykisk ohälsa hos flera invandrargrupper jämfört med svenskfödda. Sambanden mellan etnicitet och ohälsa är komplexa, men gemensamt uppvisas ändå en tydlig bild av att utsatthet och social tillhörighet i kombination med etnicitet påverkar hälsan. anser att frågan om integration och delaktighet är avgörande för en förbättrad folkhälsa. Och att främja god hälsa är att skapa nödvändiga förutsättningar för integration. Därutöver krävs det riktade åtgärder. Vi anser att bör få i uppdrag att fördjupa studien om utrikesfödda och återkomma med förslag på åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är vidare viktigt att behovet av primärvårdsenheter tillgodoses. Mot bakgrund av ovan nämnda är detta viktigt inte minst i s.k. utsatta områden. Därför bör regeringen få i uppdrag att utforma åtgärder som stimulerar landstingen att öka antalet primärvårdsenheter i s.k. utsatta områden samt att se över tecknande av vårdavtal med läkare som är verksamma i dessa områden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Institutionell rasism och myndighetsdiskriminering Rasismen förstärks och kommer till uttryck i ett samhälle där klassklyftorna växer. Det är knappast någon nyhet men förtjänar att sägas igen. Med hög arbetslöshet och tilltagande sociala skillnader söker en del någon att skylla på. Kampen mot rasismen förs på flera nivåer. Dels runt de materiella förhållandena, där kampen går ut på att utjämna klassklyftorna, dels ryms i våra tänkesätts omedvetna kulturella föreställningar, som outtröttligt måste bevakas och bemötas. Därför gäller kampen inte enbart de uttalat rasistiska rörelserna, utan också de krafter som vill rasera den generella välfärden, och den vita hegemoni vi tar för självklar. Rasism kan finnas i varje grupps relation till en annan. Uttalad och medveten rasism, där en folkgrupp anses ha ett högre värde, är inte särskilt utbredd i , men det senaste valresultatet tyder på att den ökar, eller att den finner nya uttryck. Det rasistiska våld som utövas av små fascistiska och nazistiska grupper är ett reellt hot mot minoriteter, och mot människor som vågar stå upp för alla människors lika värde. Med begreppet institutionaliserad rasism menas de lagar och strukturer i statsapparaten som, medvetet och omedvetet, ger signaler om människors olika värde grundat på etnisk bakgrund. Ett sådant exempel är den svenska flyktingpolitiken, där människors berättelser om förföljelse och välgrundade rädsla för förföljelse så ofta nonchaleras, ett annat är diskriminerande bestämmelser om klädesregler på arbetsplatser. Ännu ett problem är det bemötande som många människor med utländsk bakgrund möter hos olika myndighetsutövare. Därför är det av största vikt att människor med olika etnisk bakgrund finns som yrkesmän och -kvinnor inom känsliga områden som polisen, försvaret och räddningstjänsten. Det är också viktigt att utbildningen inom dessa yrken ger bra kunskap om andra kulturer och religioner. Kampen mot den statliga rasismen är avgörande för att skall kunna bli ett samhälle där alla är lika mycket värda och har samma möjligheter. Inom rättsväsendet och försvaret återfinns de repressiva funktioner i samhället som har monopol på att använda våld. Det är därför av särskild vikt att de främlingsfientliga och rasistiska element som går att finna i delar av rättsväsendet och inom Försvarsmakten med kraft bekämpas. Inom hela rättsväsendet, men särskilt inom åklagar- och domstolsväsendet behöver fortsatt stora ansträngningar göras för att öka rekryteringen av medarbetare med utländsk bakgrund till olika arbetsfunktioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. pågår en debatt om huruvida personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott, och mer sällan tilldöms exempelvis skyddstillsyn. Detta leder till en ökad misstro mot personer med invandrarbakgrund i samhället i övrigt. För att lyfta fram detta mycket allvarliga problem kommer en utredning om strukturell diskriminering inom rättsväsendet att genomföras. Strukturell diskriminering utgör emellertid enbart en del av diskrimineringsproblematiken och utesluter exempelvis diskriminering som beror på fördomar och värderingar. Vidare kommer denna utredning inte att inhämta nytt datamaterial utan enbart utgå från data som redan samlats i pågående forskningsprojekt. Eftersom ordentlig forskning som jämför domar inte finns inom kommer utredningen att fokusera på att utreda potentiella diskrimineringsfaktorer. Mot denna bakgrund bör en offentlig jämförande studie av om rättstillämpningen skiljer sig åt när det gäller personer med invandrar- eller minoritetsbakgrund och etniska svenskar genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att förtroendet för polisen skall öka krävs bl.a. att antalet poliser och andra anställda inom polisväsendet med annan etnisk bakgrund än svensk måste öka. Andelen antagna till polisutbildningen med annan etnisk bakgrund än svensk är , av vilka de allra flesta är av nordisk bakgrund. Detta är långt ifrån tillräckligt. Det är därför viktigt att det arbete som gör för att öka rekryteringen av personer med utländsk bakgrund till utbildning såväl som anställning inom polisväsendet aktivt fortsätter och att man strävar efter att hitta nya former för att nå underrepresenterade grupper som invandrade kvinnor och män. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett av skälen att personer med utländsk bakgrund visar bristande förtroende för polisen är det språkbruk och den hållning som det finns tendenser till inom poliskåren. Den nya polisutbildningen innehåller många moment av träning i etiska och moraliska frågor. För att kunna tillämpa dessa kunskaper när man kommer ut i verkligheten måste även äldre poliser få del av dessa nya arbetsredskap. Därför måste vidareutbildning och handledning i kulturkompetens fortsätta att vara givna inslag i polisens verksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11.2Brott med rasistiska motiv Rubriceringen rasistiska brott är en samlingsbenämning för en rad olika typer av brott som riktas mot enskilda personer på grund av deras etnicitet eller nationella ursprung. Denna form av hatbrott är det yttersta synliga uttrycket för den rasism som finns utbredd i samhället. Handlingen vid dessa brott riktar sig mot offrets hela bakgrund, kultur och arv. Att öka rättsväsendets kunskaper om rasistiska brott är en mycket viktig uppgift. Antalet rasistiska brott ser ut att öka. Det kan röra sig om en stigande anmälningsbenägenhet, vilket visar på ett stärkt medvetande om sin rätt till samhällets skydd. Men trots att denna brottstyp varit prioriterad i ökar inte antalet gömda gärningsmän i samma omfattning. Det finns stark anknytning mellan rasistiska brott och den s.k. vit makt-relaterade brottsligheten. För att samhället skall kunna svara upp mot sitt ansvar för att stödja den brottsoffergrupp som utsatts för denna typ av brottslighet krävs att utbildningsinsatserna vad gäller rasistisk såväl som vit makt-relaterad brottslighet intensifieras hos samtliga relevanta myndigheter och instanser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att Försvaret skall ha en folklig förankring krävs att alla samhällsgrupper skall vara representerade. Därför vill ha allmän värnplikt för kvinnor och män. Det är viktigt att mönstringen inte utestänger någon på grund av etnisk bakgrund, kön, klasstillhörighet eller sexuell läggning. Inskrivningsprovet efterfrågar inte etnisk bakgrund trots att tre delprov testar verbal förmåga. har efter påtryckningar gett Försvarshögskolan i uppdrag att utveckla inskrivningsprovet samt kartlägga resultaten av mönstrade med olika etnisk och kulturell bakgrund. Det är nu viktigt att den undersökning som genomförs följs upp och åtgärderna att se över mönstringsprocessen och befattningskraven genomförs i syfte att förbättra möjligheter för ungdomar med invandrarbakgrund att mönstra och skrivas in för tjänstgöring med värnplikt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12Politiskt deltagande och makt I en fungerande demokrati kan varje medborgare vara med och påverka omständigheterna och framtiden. Det handlar om att organisera sig tillsammans med andra för sina rättigheter och att genom politisk kamp och opinionsbildning påverka sitt liv och samhällsutvecklingen. Många invandrade avstår, ofta till följd av marginalisering, från att utnyttja sin rösträtt i parlamentariska val. Det faktum att personer som invandrat är dåligt representerade i den offentliga maktapparaten, liksom inom medierna och på högre myndighetspositioner, bidrar till en maktlöshetskänsla som till del kan förklara ointresset i att delta i de parlamentariska valen. val ökade än en gång det antal väljare som valde att avstå ifrån att rösta. Många kände missnöje med den politik som förts och de alternativ som finns, och upplevde en känsla av utestängning och underordning grundad i sociala förhållanden, arbetslöshet och ökade klyftor. Förklaringen står också att finna i de politiska partiernas oförmåga att ta till vara de erfarenheter som de som invandrat bär med sig. En annan viktig faktor kan också vara att många invandrade bara har en partiell rösträtt. Eftersom beslut i så hög grad påverkar villkoren för kommuner och landsting väljer många invandrare att också avstå från att använda sig av sin kommunala rösträtt. Då en flykting fått uppehållstillstånd och levt i ett land måste han eller hon också ha möjlighet att kunna påverka politiken i landet. Förslag om rösträtt för invandrare har tidigare avvisats med hänvisning till att rösträtten inte bör skiljas från medborgarskapet. Vi menar att denna logik redan brutits genom att rösträtt i kommunala val inte förutsätter svenskt medborgarskap. De fördelar ur integrationssynpunkt som en utvidgad rösträtt innebär väger enligt vår uppfattning betydligt tyngre än formella synpunkter på medborgarskapets avgränsning och innebörd. Därför bör regeringen återkomma med förslag till ändring som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval, folkomröstningar och EU-parlamentsval efter samma grunder och regler som i kommunala val. Detta bör begära. I finns det befattningar och anställningar som enbart svenska medborgare får inneha. Viss svensk mark får endast beträdas av svenska medborgare. Dessutom kan ett svenskt medborgarskap ge invandrade personer trygghet då de besöker sina forna hemländer. Möjligheten att ansöka om svenskt medborgarskap är därför en grundläggande mänsklig och demokratisk rättighet. Det kostar i administrationsavgift att ansöka om svenskt medborgarskap. Det är en stor utgift för personer med låga inkomster. Kostnaden för att ansöka om svenskt medborgarskap ryms inte inom det ekonomiska biståndet som kommunen ger enligt socialtjänstlagen. Slutsatsen blir att avgiften med stor sannolikhet begränsar individers möjlighet att ansöka om svenskt medborgarskap. anser därför att avgifterna i samband med förvärv av svenskt medborgarskap skall tas bort när det statsfinansiella läget tillåter det. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12.3Information om demokratins möjligheter och gränser Ett samhälles utbildningsväsende har bl.a. till uppgift att fördjupa människors kunskaper om demokratins möjligheter och gränser. Denna uppgift bör självklart gälla alla delar av utbildningsväsendet. Därför bör det inom uppdraget för vuxen- och sfi-undervisningen ingå kursmoment i samhälls- och medborgarkunskap, där demokratins möjligheter och gränser tydliggörs, liksom invånarnas rättigheter och skyldigheter. Det skall här särskilt ingå att informera om situationen för personer med utländsk bakgrund i samhället och om det skydd som lagstiftningen mot diskriminering ger. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)