mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — undermåliga tillväxt har gjort att vi, som nämnts tidigare, halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång 1998-2000 som av Socialdemokraterna och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Av diagram 4.6 nedan framgår att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . kommer att ha vuxit nästan dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 3:e plats . Diagram 5.6 Relativ BNP-utveckling, /och /OECD23 1970-2005 Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. Data är prognoser. 3.5Sveriges tillväxt - verklig eller en chimär? Socialdemokraterna framhäver gärna i många sammanhang den relativt goda tillväxten som uppvisat . var tillväxten i genomsnitt , vilket var markant högre än snittet för EU-15 på . Eller snittet för tillväxten de 25 åren på . Men få resultat har ännu synts av den höga tillväxten. Och märkligt nog har inte hämtat igen något i tillväxt och välfärdsliga, när man korrigerar för den köpkraft som tillväxten medfört för gemene man. Anledningen till detta kan vara en statistisk chimär. BNP mäts nämligen i volymtermer, vilka räknas fram genom att försäljningen av varor och tjänster delas med prisindex inom relevanta delar av ekonomin. Det innebär också att prisutvecklingen spelar en avgörande roll i vilket utfall som BNP-siffrorna får. I det här avseendet kan det vara värt att lyfta fram den svenska utrikeshandeln, som ensam svarar för omkring en tredjedel av volymtillväxten i . Här finner man en märklig trend när det gäller relationen mellan export- och importpriser. Det visar sig nämligen att successivt fått mindre och mindre betalt för de varor vi exporterar i relation till vad vi betalar för importen. Detta bytesförhållande, som också kallas terms-of-trade, har försämrats med . () har i en promemoria medgivit att detta medfört att omkring en halv procentenhet av den årliga tillväxten aldrig resulterat i någon faktisk förbättring av köpkraften. Detta kan man också se när man korrigerar BNP för bytesförhållandet genom att beräkna real BNP. Som diagram 4.7 nedan visar så har bara genom denna korrigering haft samma tillväxt som EU-15 . Diagram 5.7 Real BNP-utveckling, visavi EU-15 1995-2004 Källa: SCB och . SCB har därtill börjat väga in effekten av att allt fler svenska företag flyttat ut sin produktion till låglöneländer. Kvar i blir då bara värdet av produktutvecklingen, den s.k. merchantingvinsten. Bara gav merchanting ett bidrag till BNP på . Ett bidrag som alltså inte renderar fler jobb i vår egen ekonomi. Men mätproblemen i BNP stannar inte här. SCB medger att ytterligare överskattningar i BNP kan finnas i effekterna av såväl "outsourcing" (utlejning) av underleveranser och tjänster som i offshoring (utflyttning) av den reguljära verksamheten. Statistiken kan alltså i värsta fall vara så missvisande att BNP-utveckling själva verket varit sämre än i genomsnittet för EU-15 . 3.6Svag tillväxt trots goda förutsättningar Inte heller för de kommande tre åren väntas tillväxt uppvisa något ihållande uppsving. BNP väntas trots en relativt god internationell konjunktur utvecklas klart sämre än genomsnittet för världen i stort, sämre än snittet för , sämre än vårt grannland , och endast marginellt bättre än vårt andra grannland . Se tabell 4.2 nedan. växer däremot något bättre än snittet för EU-15. Bland de tio nya medlemsländerna väntas dock tillväxten bli jämfört med . Den svenska eftersläpningen fortsätter alltså relativt omvärlden och vi blir fattigare relativt de flesta andra länder. Insikten om konsekvenserna av detta lyser med sin frånvaro i propositionen och inga åtgärder presenteras således för att bryta denna långsiktigt förödande svenska "utveckling". I stället fortsätter vänsterkartellen att slösa offentliga medel på tillfälliga åtgärder som för bort människor från arbetslöshetsstatistiken. Tabell 5.3 BNP-utveckling i och i omvärlden enligt vårpropositionen Källa: Prop. 2004/05:100. 3.7Temporär förbättring av svaga statsfinanser Regeringen budgeterar med att låna till sina utgifter . Det är en väsentlig minskning jämfört med höstens budgetproposition. Riktigt vad som har föranlett förbättringen anges inte, annat än att det strukturella sparandet blivit bättre än väntat . Det beror främst på ett högre BNP-utfall än vad regeringen antog i budgetpropositionen . minskade kostnaderna för statsskuldsräntor, och staten fick också oväntade skatteintäkter från företag som återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Förbättringen av det strukturella sparandet är dock bara temporär. väntas överskottet minska till av BNP för att till 2006 försvagas ytterligare något. I budgeten föreslås åtgärder som försvagar statens inkomst- och utgiftssida med netto . Statsskulden ökar hela med ca . Tack vare en hög tillväxt i BNP så faller dock statsskulden ned till av BNP . Det är dock nästan mer än den nivå, också av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 1990-1991. Statsbudgetens underliggande saldo3 beräknas enligt ESV bli i underskott 2004-2007. Det är en försämring med jämfört med prognosen . Statsbudgetens underliggande saldo beräknas alltså uppgå till -53,0, -38,2, -42,6 och -27,. Diagram 5.8 Statsbudgetens underliggande saldo 1997-2006 Källor: ESV och vårpropositionen 2004. Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 3.7.2Stora underskott i statens finansiella sparande Den underliggande utvecklingen av statsbudgeten, mätt som finansiellt sparande, beräknas till ett samlat underskott på t.o.m. . Det är en förbättring med jämfört med samma prognos , framför allt när det gäller underskottet . Statens finansiella sparande beräknas till -21, -43, -47 och -. 3.7.3Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioneringar är fortsatt utom kontroll Utgifterna för ohälsan (utgiftsområde 10 i statsbudgeten) upptar enligt preliminära beräkningar av statsbudgetens utgiftssida. Utgifterna fortsätter att öka med per arbetsdag . var de samlade utgifterna på detta område , beräknas de nu till , och de beräknas öka till hela . Detta innebär att även om utgifternas ökningstakt på detta område har hejdats något så förväntas ohälsoutgifterna fortsätta att växa som andel av de totala utgifterna . 3.7.4Små utgiftsökningar på tilläggsbudget Socialdemokraterna föreslår nya ofinansierade utgifter under utgiftstaket på tilläggsbudget nr 1 på , vilket är förhållandevis lite. antar regeringen en något mer optimistisk utgiftsprognos, delvis till följd av att sparsamma myndigheter inte tillåts använda sina anslagna medel. Därmed förbättras budgeteringsmarginalen med till . Det motsvarar fortfarande endast lite drygt av de takbegränsade utgifterna. Även för är budgeteringsmarginalen orimligt låg. Av ett utgiftstak på har utgifter på redan intecknats. Kvarstår gör en marginal för oförutsedda utgifter på bara . Det är mindre än den marginal som regeringen lämnade utgifter . Sammantaget utgör budgeteringsmarginalen bara knappt av de takbegränsade utgifterna. 3.8Socialdemokraterna klarar inte utmaningarna från omvärlden Tillvaron blir allt mer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Detta förhållande ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas? Finns vårt land med på listan över tänkbara länder när etableringar och investeringar planeras? Är företagsbeskattningen tillräckligt konkurrenskraftig i förhållande till omvärlden? Är inkomstskatterna så utformade att de attraherar snarare än stöter bort människor med expertkunskaper? Har vi i stabila spelregler för företagen? Tyvärr blir svaren på flertalet frågor av den arten nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatta massarbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t.ex. vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tycks Socialdemokraterna inte ta någon som helst hänsyn till, trots att de efter långa vedermödor låtit tillsätta en utredning i ämnet. Utredningen har lämnat ett angeläget betänkande (, SOU 2002:47), men ännu saknas verkningsfulla åtgärder. Istället fortsätter den politik som Socialdemokraterna för att bädda för ett successivt utländskt övertagande av det svenska näringslivets pärlor. På mindre än har ägarförhållandena i några av mest namnkunniga verkstadsföretag förändrats dramatiskt. har det utländska ägandet fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc. vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portföljjusteringar är en viktig förklaring till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta är bevis på att den globaliserade världens villkor för investeringar, sparande och företagande har förändrats i grunden. De statliga AP-fondernas styrelser och större delen av det svenska folket inser detta. Men det gör uppenbarligen inte landets socialdemokratiska regering. 3.9Fortsatt straffskatt på svenskars sparande i Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Den höga och skadliga beskattningen på risksparande driver företag och arbetstillfällen ut ur landet. Bakgrunden till de ökade utförsäljningarna är att svenskt ägande är utsatt för en särskild straffskatt. Svenska ägare drabbas av den numera nästintill unika förmögenhetsskatten, och fram till också av en konfiskatorisk arvs- och gåvoskatt som gjort det hart när omöjligt att låta nya generationer företagare ta över det som idoga entreprenörer byggt upp under ett livsverk. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men Socialdemokraterna behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge "lagret" räcker. Att ägarskapet hamnat i utlandet har också fått effekter på företagens basering. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar. 3.9.1Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende hålls oförändrat. Såär inte fallet. Trots att skatteuttaget som andel av BNP faktiskt minskat något , så har uttaget av fastighetsskatt fortsatt att öka. till 2006 inträder nästa uppskrivning av taxeringsvärdena. Då väntas intäkterna från fastighetsskatten öka ytterligare något. Totalt beräknas statens intäkter från fastighetsskatten öka med totalt () till . Räknat blir ökningen , eller . Trots att regeringen infört en mycket begränsad begränsningsregel för de med allra lägst inkomster så kommer många hårt arbetande familjer att tvingas sälja sina hus enbart på grund av fastighets- och förmögenhetsskatterna . 3.10Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde Lönebildningen är helt central för en fortsatt god välfärdsutveckling. Mot bakgrund av detta är det förvånande att Socialdemokraterna underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset för en bristande lönebildning och en illa fungerande arbetsmarknad är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden, vilket ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. Under har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta "rättats till" genom ständigt återkommande devalveringar med försvagad köpkraft som följd. borde den vägen vara stängd och låginflationspolitiken etablerad, även om kronkursen är flytande. Att efter folkomröstningen om euron för överskådlig tid kommer att stå utanför EMU:s tredje steg gör det än mer angeläget att lönebildningen fungerar tillfredsställande. Svenska avtal måste stå i samklang med konkurrentländernas om vi ska lyckas bringa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen genom fler riktiga jobb. () gör en årligt återkommande utvärdering av lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den första upplagan för regeringen, därefter har ytterligare tre redogörelser lämnats. I dessa framgår vilken central och i vissa delar helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomins utveckling. I diagram 4.8 framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen från KI:s rapport . Sedan den rapporten lämnades ser vi att den svenska lönebildningen inte bidragit till att sysselsättningsmålet uppnås. Diagram 5.9 Lönebildningens betydelse för sysselsättningsutvecklingen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen 20-64 år Enligt () väntas de svenska arbetskraftskostnaderna i genomsnitt öka . Detta kan låta måttligt, inte minst mot bakgrund av en relativt kraftig produktivitetstillväxt. Men den innebär ändå att vi tappar i konkurrenskraft mot några av våra viktigaste konkurrentländer. Det finns också betydande risker mot bakgrund av den demografiska utvecklingen framöver. När det stigande antalet pensionärer ska ersättas med annan arbetskraft riskerar lönekostnaderna att stiga snabbare än vad som är långsiktigt hållbart. Det gäller särskilt om matchningen av arbetskraften gentemot de lediga tjänsterna inte fungerar, exempelvis till följd av geografisk trögrörlighet eller brist på utbildade inom specifika områden. Om Socialdemokraterna genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa det "företagarklimat i världsklass" som f.d. näringsminister talade om, hade förutsättningarna att nå sysselsättningsmålet varit bättre. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på en svag internationell konjunkturutveckling samt på penningpolitik. Vi noterar att när den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi dåär det Socialdemokraterna som tar åt sig äran. Men när det går sämre har samma socialdemokrater lämnat kommandobryggan för att från åskådarplats skylla på omvärlden eller andra institutioner. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är att "den höga produktivitetstillväxten ger utrymme för jämförelsevis snabbt stigande reallöner. En mer återhållsam löneutveckling skulle dock leda till att jämviktsarbetslösheten blir lägre och därmed till att sysselsättningen kan bli varaktigt högre." Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och ett svek mot den svenska befolkningen. 3.11Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron fortsätter att öka Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra en av statsbudgetens största poster. fortsätter kostnaderna för sjukfrånvaron att öka. Det totala olyckstalet, summan av kostnaderna för arbetslöshet, sjukfrånvaro och sjukersättning/förtidspensioner, ser ut att stabiliseras något . Då bör man dock ta i beaktande att Socialdemokraternas beräkningar är optimistiska, inte minst när det gäller kostnaderna för sjukfrånvaron. är det nästan 900 000 helårsarbetskrafter som uteblir i till följd av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Därtill ska läggas knappt 235 000 öppet arbetslösa, drygt 130 000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt 270 000 personer som är "undersysselsatta", dvs. de som skulle vilja arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl. Den totala frånvaron från arbetsmarknaden när även semestrande och föräldralediga räknas in motsvarar nästan 1,5 miljoner människor en vanlig arbetsdag. Diagram 5.10 "Olyckstalet" historiskt 2004. Tusental helårsekvivalenter som försörjs av sociala ersättningar 2001-2006. Källa: (). Anm.: Utgifterna är korrigerade för ändrad redovisning i statsbudgeten så att de är jämförbara med där bl.a. statlig ålderspensionsavgift ingår. Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av befolkningen i åldrarna faktiskt befinner sig i arbete, medan i samma grupp är sjukfrånvarande. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. Regeringens utredare har i sitt utredningsmaterial visat att den faktiska andelen människor i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagrammet nedan har detta korrigerats, så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena . Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen endast med av befolkningen . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade t.o.m. andelen människor i arbete till 2001. Sysselsättningen, som den traditionellt mäts, väntas öka något enligt regeringen. Som andel av den arbetsföra befolkningen blir det dock ingen ökad reguljär sysselsättning. Diagram 5.11 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta . Officiella tal och faktisk andel människor i arbete Källor: Budgetpropositionen , SCB AM 12 . Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade till följd av frånvaron på arbetsmarknaden. Det medför också ett omätbart lidande i form av förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när nästan 900 000 personer i arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Detta skapar en brist på arbetskraft - massarbetslösheten till trots. Härigenom förvärras den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt över våra viktigaste konkurrentländers. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 3.12Välfärdens sprickor blottläggs allt mer Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , eller 17 600 platser färre jämfört med (se avsnitt 3.1). behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Socialdemokraternas försök att lagstiftningsvägen utestänga privata entreprenörer och sparkapital från t.ex. aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är både cyniskt och kontraproduktivt. Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som Socialdemokraterna hävdar? Hur kunde sjukförsäkringskostnaderna i öka på tvåår? Hur kan rättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals mål som väntar på domar i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort larmrapporter om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden består och i vissa delar förvärras den. Men Socialdemokraterna säger sig vara stolta - om än inte nöjda - över vad de har åstadkommit. Bäva månde vi väl den dagen då Socialdemokraterna känner sig både stolta och nöjda med den svenska välfärdens totala kollaps. pågår också en avfolkning av stora delar av landet. Vad kunde statsmakterna ha gjort åt det? Ett par exempel: har missat av anslagna EU-medel till lantbruk och glesbygd. Den genomförda skatteväxlingen på diesel och bensin har sin udd riktad mot glesbygd och lantbruk. Socialdemokraternas familjepolitik trampar på i samma gamla banor. I sann socialistisk anda styr regeringen föräldrarna. Deras egna önskemål om barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, har den drivit fram allt större barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Den familjepolitik som föreslår främjar valfrihet för småbarnsfamiljerna och skapar möjligheter till mer tid för barnen. satte Socialdemokraterna som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås var vällovligt (se avsnitt 4.2.4). Målet nåddes emellertid inte, och inte tycks det finnas något recept på hur man ska vända en trend som åter gått i motsatt riktning. Problemet är att Socialdemokraterna inte på något sätt preciserat hur man ska åstadkomma en varaktig förbättring. Receptet lyder: Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Men det som krävs är en målmedveten politik som gynnar arbete framför bidrag. De svenska låginkomsttagarna, som tillhör de högst beskattade i världen, måste få sänkt skatt. Det skulle radikalt minska bidragsberoendet. När konjunkturen försämras riskerar det att främst drabba svaga grupper i samhället. Inte minst från denna utgångspunkt är det allvarligt att Socialdemokraterna inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, att barnen inte får en trygg och bra skola, att rättssamhället förfaller och företag samt att kapital och kunskap flyr landet. En välfärd som förlitar sig på världens högsta skattesatser blir i grunden otrygg när den baseras på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 3.13Efterlyses: En marknad för "vita" hushållstjänster Ett ytterligare exempel på fortsatt handlingsförlamning är att Socialdemokraterna ännu inte har kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Både efterfrågan och tillgång finns och statsfinansiellt skulle det kosta ytterst lite att göra svarta jobb vita. Det sista är viktigt eftersom allt fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. Flera prognosmakare har börjat skruva ned sina prognoser för den globala konjunkturutvecklingen något. Framför allt oroas ekonomer för två saker: de fortsatt mycket höga oljepriserna samt de alltjämt växande underskotten i den amerikanska bytesbalansen.