mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Naturkatastrofer, krig och oljechocker till trots världskonjunkturen är fortsatt god. Marknader och möjligheter öppnar sig för svensk industri vars exportframgångar utgjort lokomotivet i vår ekonomi . Globaliseringen skapar möjligheter för ett land som men öppnar också ögonen för våra problem. De är inte små kan vi se vid en jämförelse. Vi tillhör ett som i ekonomisk tillväxt sackar efter den övriga världen. Och granskar vi exportframgångarna noga så visar det sig att svensk exportindustri förlorar andelar på en ännu växande världsmarknad. Våra skatter ligger högt över genomsnittet för EU som i sin tur ligger över skattetrycket i resten av världen. Inget att bekymra sig för kan den tycka som menar att problemen är små i vårt land och skatterna går till rätt saker. Men här är arbetslösheten numera hög och frånvaron från arbetet alarmerande. Studier lönar sig föga och kullar lämnar universitet och högskolor för att gå rakt ut i arbetslöshet. Företagen investerar mer för att rationalisera än för att expandera och många flyttar produktion och ibland även sin FoU utomlands. Kvaliteten i skolarbetet sjunker, och vid universiteten är det antalet studieplatser och inte excellenta studie- och forskningsmiljöer som prioriteras. Stora brister i rättsapparaten har noterats långt innan vice statsministern oavsiktligt fäste uppmärksamhet på tillkortakommanden inom polisen. Den stat som lovat ta väl hand om både barn och gamla är inte längre den välfärdsstat som makthavarna beskriver. Inte för många tusentals gamla som saknar ett äldreboende värt namnet eller de familjer som inte längre har valfrihet när det gäller barnomsorg och föräldraledighet med mera. Vad gör regeringen för att råda bot på de alltmer akuta problem som här nämnts? Frågan ställs i budgetmotion. Svaret blir tudelat. Regeringen och dess stödpartier gör mycket för att skyla över det mest iögonenfallande problemet. Man satsar 30 miljarder i arbetsmarkandsåtgärder för att tillfälligt öka sysselsättningen. Men det gör mycket lite för att skapa jobb i det näringsliv som ändå skall generera resurserna också för den offentliga sektorn. Regeringens valbudget talar med små bokstäver om vad som lånas upp och med stora om hur lätt och smidigt det går att lösa problemen i vår ekonomi bara Socialdemokraterna får sitt kvar vid makten. Mot detta ställer en ny giv. I långa och viktiga stycken bygger den på uppgörelser inom . Men den innehåller också väsentliga inslag för en politik som vi verkar för ska omfattas av en borgerlig regering efter riksdagsvalet . De reformer vi föreslår kostar naturligtvis också pengar för staten i form av minskade inkomster och ökade utgifter på skilda konton. Men de är finansierade och ger som helhet en 6 miljarder stramare budget än regeringens förslag. Vad inom ramen för föreslår beskrivs i detaljerat i kapitel 9. Här följer dock i sammandrag några av de viktigaste förslagen: Jobbavdrag för arbetsinkomster utformas i två steg så att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster. Avdraget, som är maximerat till , är främst riktat till små- och medelinkomsttagare och ger exempelvis en undersköterska med i månadsinkomst en skattelättnad på . Kostnad första året:37 miljarder kronor. Som delfinansiering föreslås stora begränsningar i rätten till avdrag i skatten för annat än styrkta kostnadsersättningar Besparingar för staten: . Skattereduktion för hushållstjänster (). Nystartsjobb som innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som levt på skilda offentliga bidrag . Halverad förmögenhetsskatt från . Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar. Kontrollåtgärder i sjukförsäkringen. Statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Vid sidan av Alliansens program som finns samlat i 25 punkter har prioriterat några andra viktiga områden. Alltför många pensionärer har en svår situation. Ekonomiskt vill underlätta för de sämst ställda pensionärerna genom förslaget att höja garantipensionen med . Dessutom föreslås en grundavdragshöjning som innebär en skattesänkning på utöver regeringens förslag. Vi föreslår också att pensionärer skall kunna tjäna utan att deras pension påverkas negativt. föreslår också att äldreäldre de som uppnått skall garanteras plats på ett anpassat boende antingen s.k. särskilt boende eller gemenskapsboende. 1.2En familjepolitik för valfrihet och rättvisa föreslår att det obeskattade barnbidraget ersätts med ett dubbelt så högt men beskattat barnbidrag. Det nya barnbidraget skall utgå med per barn och månad med ett tillägg på för tredje barnet. Fördelningsprofilen anser vi var mycket gynnsam (9.3.1). Bland övriga familjepolitiska reformer som föreslås i kapitel 9 lägger vi stor vikt vid det så kallade vårdnadsbidraget. Kommunen skall enligt förslaget ges skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn. Kommunen skall vidare ges skyldighet att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller friskolor. menar att fastighetsskatten står i konflikt med såväl äganderätten som principen om skatt efter bärkraft. Vi föreslår ett avskaffande av skatten som bör ersättas med en låg avgift på högst för de kostnader som kommunen har för fastigheten. Kapitalvinstskatten höjs som en följd av förslaget från vid försäljning och man skall bara kunna skjuta upp hälften av vinsten till beskattning om man köper en ny bostad (9.2.2). bejakar alla försök att stärka marknaden för alternativa drivmedel till den allt dyrare bensinen. Prischocken har dock inte enbart berikat oljerika länder utan genom skattesystemets konstruktion också bidragit till att höja skatteintäkterna kraftigt. Omkring två tredjedelar av bensinpriset är skatt. För att dämpa de för många hushåll svåra omställningen föreslår en sänkning av momsen på drivmedel från . Det ger en prissänkning vid pump på per liter. Kostnaden på dryga finansieras inom ramen för vårt budgetalternativ. 1.5Satsningar på kommuner och rättsväsende föreslår att kommuner och landsting skall få totalt mer än vad regeringen föreslår för att säkra vård och omsorg. (8.4) Vi föreslår att ytterligare tillförs rättsväsendet. 1.6Allians för en budget för fler i arbete har tillsammans med , liberalerna och tagit initiativet till och för ett maktskifte 2006. Den samsyn som våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för förslag i denna budgetmotion. står inför betydande utmaningar. Nära en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Alltfärre arbetstimmar blir utförda och alltfärre väljer att starta och driva företag. Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. har enats om ett program för arbete som på allvar tar itu med utmaningar. På tre viktiga områden föreslår vi tillsammans med de övriga partierna reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: fler jobb och fler människor i arbete. För det första föreslår vi en stor inkomstskattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Jobbavdraget uppgår till . I det första steget sänks inkomstskatterna med och finansieringen av det första steget redovisas i denna budgetmotion. För det andra föreslår vi reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och matchningen förbättras mellan arbetssökande och lediga jobb. Det behöver förmedlas arbeten inte friår! Arbetslöshetsförsäkringens skyddsnät förstärks genom att försäkringen blir obligatorisk. ökas egenfinansieringen, bl.a. i syfte att tydliggöra parternas ansvar i lönebildningen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks och försäkringens roll som en omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ges inkomstrelaterad ersättning . Åtgärder sätts in för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och för att motverka fusk och överutnyttjande. Arbetsgivare ges lagstöd för att vid behov kunna kräva sjukintyg . Kostnaderna för sjukfrånvaro och nedsatt arbetsförmåga till följd av trafikskador överförs från det allmänna till den obligatoriska trafikförsäkringen. För det tredje föreslås en rad åtgärder i syfte att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa och driva företag. Företagspaketet omfattar satsningar på . Medel tillförs utöver regeringens förslag för att reformera 3:12-reglerna och motverka diskrimineringen av fåmansföretag. Förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för att ge dem en chans som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Åtgärder sätts in mot regelkrångel och byråkrati som motverkar företagande. Svarta arbeten förvandlas till vita när en tjänstemarknad öppnas genom införande av ett avdrag för hushållstjänster. Detta innebär också förutsättningar för ökad jämställdhet genom att kvinnor och män lättare kan förena arbete, karriär och tid för sina barn. Under den kommande mandatperioden avser vi att stärka statsfinanserna och strama upp budgetprocessen. Alliansens partier är överens om ett högre offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck. I denna budgetmotion redovisas huvuddragen och grunderna för allianspartiernas gemensamma ekonomiska politik. Däremot lägger vi inte fram ett gemensamt budgetförslag i alla dess detaljer. Detta har aldrig varit avsikten och skulle ytterst beröva väljarna möjligheten att på valdagen avgöra tyngdpunkten i en ny regerings politik. I särskilda förslagsrutor tydliggör vi vilka av våra budgetförlag i denna partimotion som är gemensamma med övriga allianspartier. Av tabell 1.1 framgår huvuddragen i budgetpolitik för perioden 20052007. Ett minskat statligt ägande leder enligt förslaget till en långsiktig stabilisering av statens finanser. Statsskuldens andel av BNP minskar. Strukturellt viktiga skattesänkningar föreslås för att stärka förutsättningarna för arbete och företagande i . För att kunna möta oväntade händelser har en högre budgeteringsmarginal föreslagits än den regeringen föreslår i budgetpropositionen. Tabell 1.1 Nyckeltal för budgetpolitik 20062008 Effekter av överföring från AP-fonden Amortering gamla studielån () Försäljning av aktiebolag m.m., exkl. öronmärkt Finansiellt sparande i staten Tabell 1.2 Nyckeltal för budgetpolitik 20062008 Statsskuld vid årets början Okonsoliderad statskuld vid årets början Statens inkomster, exkl. försåld egendom av försåld egendom, exkl. öronmärkt Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper 1.2En familjepolitik för valfrihet och rättvisa3 1.5Satsningar på kommuner och rättsväsende3 1.6Allians för en budget för fler i arbetet4 3.3Reformpolitik för fler jobb15 3.4Riktlinjer för den ekonomiska politiken18 4.1Elva förlorade år för sjukvården21 4.2Elva förlorade år för skolan23 4.3Elva förlorade år för tillväxtpolitiken25 4.4Elva förlorade år för barnomsorgen27 4.5Elva förlorade år för företagandet29 4.6Elva förlorade år för rättstryggheten30 4.7Elva förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron31 5.1Valfläsk åt folket!32 5.1.1Expansion under valår betalas med engångsintäkter och lån33 5.1.2Budgettrixande för att kringgå strama utgiftsramar33 5.2Uddlösa förslag mot vår tids stora utmaningar34 5.2.1Utmaning 1: Utanförskapet34 5.2.2Utmaning 2: Demografin35 5.2.3Utmaning 3: Globaliseringen35 5.3Socialdemokraterna gör självmål på alla uppsatta mål36 5.3.1Målet för finansiellt sparande nås inte ens i högkonjunktur36 5.3.2Sysselsättningsmålet uppnås inte ens 5.3.3Målet om 4 procents öppen arbetslöshet uppnås inte38 5.3.4Allt längre från målet om halverat antal socialbidragstagare39 5.3.5Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder40 5.4Tillväxtpolitik var god dröj!41 5.4.1Tjugofjärde propositionen i rad utan verkningsfulla tillväxtåtgärder43 5.5Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas så länge vänsterkartellen styr44 5.6Sveriges tillväxt verklighet eller chimär?45 5.7Glädjekalkyl eller realism bakom hög svensk tillväxt?47 5.8Ingen underliggande förbättring av svaga statsfinanser47 5.8.2Stora underskott i statens finansiella sparande48 5.8.3Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioneringar är fortsatt utom kontroll49 5.8.4Små utgiftsökningar i tilläggsbudget49 5.9Socialdemokraterna klarar inte utmaningarna från omvärlden49 5.10Fortsatt straffskatt på svenskars sparande i Sverige50 5.10.1Fastighetsskatten ökar fler tvingas att flytta51 5.11Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde51 5.12Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron fortsätter att öka53 5.13Välfärdens sprickor blottläggs alltmer55 5.14Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster57 6.1Fortsatt god tillväxt men släpar efter57 6.1.1IMF varnar för negativa överraskningar under 200658 6.1.2Asien fortsätter att agera draglok58 6.1.4IMF manar till höjt reformtempo59 6.1.5Fyra globala hot mot konjunkturen60 6.2Tillväxten och den svenska konjunkturutvecklingen61 6.6.1Arbetslösheten tacklas bara kortsiktigt63 6.6.2Sverige tappar mark som investeringsland64 6.6.3Sjukskrivningstalen fortfarande alarmerande höga64 7.1.1En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi65 7.1.2Företagarklimat för jobb och välstånd67 7.1.3Utbildningsnivån avgörande för tillväxten68 7.1.4Endast genom fler i arbete tryggas välfärden70 7.1.5Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva71 7.1.6Minskad statsskuld lättar bördan för kommande generationer72 7.1.7En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler73 7.2Den ekonomiska politikens inriktning73 7.2.1Målet är 3 procents uthållig tillväxt74 7.3Vad innebär 3 procents tillväxt?75 7.3.2Bättre villkor för arbete och företagande77 7.4Ökat arbetsutbud genom sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter77 7.5Sänkt skatteuttag och minskade marginaleffekter. Åtgärder på kort sikt78 7.6Minskade totala marginaleffekter. Åtgärder på längre sikt79 7.7Ge äldre möjlighet att förlänga arbetslivet80 7.8Bättre förutsättningar för företagande, regional utveckling och bibehållna skattebaser83 7.9Reformerad lönebildning och arbetsmarknad85 7.10.1Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska90 7.11Kristdemokraternas strategi för ökad hälsa i 12 punkter90 7.12Aktiv rehabilitering är grunden92 7.13Hela samhällsekonomin måste vara perspektivet92 7.14En ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring93 8.1.1Socialdemokraternas överskottsmål resulterar i ökad statsskuld97 8.2Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras98 8.4Sunda statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi100 8.5Statens lånebehov och statsskuld101 9.1Tillväxtpolitik för nya jobb och ökad välfärd101 9.1.1Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen104 9.2En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön105 9.2.1Ålderspensionärer måste också få sänkt skatt105 9.3En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa108 9.3.3Barndagar flexibelt och rättvist109 9.4Möjligheter och effekter med barndagarna110 9.4.1Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen kommunalt vårdnadsbidrag111 9.5Vården, omsorgen och utbildningsväsendet112 10.1Politik som stimulerar utbud och efterfrågan på arbete114 10.3Fler skattebetalare inte högre skatter115 10.3.1Budgetalternativ utan dynamiska effekter115 10.4.1Reformer som ger ökat arbetsutbud116 10.4.2Reformer som ökar efterfrågan på arbetskraft117 10.4.3Samlade effekter på produktion och sysselsättning118 10.5Effekter på de offentliga finanserna121 10.5.1Effekter av ökad långsiktig produktionsnivå121 11.2Kristdemokraternas prioriteringar på kommunnivå123 11.3Nationella prioriteringar för kommunsektorn123 11.5Inriktningen på längre sikt125 12.2Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier130 12.3Skattepolitikens inriktning på längre sikt130 13Statens utgifter och utgiftstak133 13.1Fördelning av utgifter på utgiftsområden 20062008133 13.2Genomgång av utgiftsområden för 20062008135 13.3Statens utgifter på sikt170 13.4Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten170 13.6Utgiftstak och budgeteringsmarginal för 2006171 13.7Utgiftstak för offentlig sektor171 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de grundläggande utgångspunkter för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 7.1). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och (avsnitt 13.1 och 13.6). godkänner de förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 7). godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna , 2007 och 2008 (avsnitt 13.7). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad föreslår (avsnitt 13 tabell 13.1). godkänner beräkningen av förändrade nettoutlåning och 2008 (avsnitt 13.8). godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden , 2007 och 2008 (avsnitt 13 tabell 13.1). godkänner det övergripande mål för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattekvoten och utgiftstakens andel av BNP (avsnitt 12 och 13). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldkvotens andel av BNP. godkänner de prioriterade budgetområden för budgetpolitiken som föreslår (avsnitt 9). begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterande balansmål för statens finansiella sparande över en konjunkturcykel i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen. i arbete är den inledande och allt överskuggande rubriken på regeringens finansplan i budgetpropositionen för . Rubriken beskriver en förhoppning inte ett tillstånd. Med nära 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder utan jobb är det verkliga tillståndet att inte är i arbete. Inte i tillräcklig utsträckning för att klara de ekonomiska utmaningar samhället står inför och de problem som det oftast ofrivilliga utanförskapet skapar. Som alla vet går den höga arbetslösheten ut över många som har arbete och som pressas och stressas till det yttersta för att klara också de uppgifter som andra lämnat eller tvingats lämna. kommer väljarna att avgöra vilken av två regeringsalternativ som har de bästa förutsättningarna att leda utvecklingen mot ett i arbete. Allians för gemensamma budgetförslag för fler människor i arbete står mot regeringens. har som ett av fyra icke-socialistiska partier deltagit i utarbetandet av det alternativ som i sina huvuddrag här presenteras. Detta utgör grunden för de fyra partiernas ekonomiska politik. Men politiken är inte alltigenom gemensam och kommer inte att så vara ens på valdagen 2006. har, som kommer att framgå i det följande, en rad förslag till förbättringar för barnfamiljer och äldre som (ännu) inte omfattas av alla övriga partier i . budgetförslag är avsevärt stramare än regeringens, men ger ändå utrymme för ökad valfrihet i familjepolitiken, boendegaranti för riktigt gamla, reducerad värnskatt och avskaffad fastighetsskatt parad med införandet av en låg avgift och höjd reavinstskatt på bostäder. Här ingår också ett förslag till hur ökningen av bensinpriserna kan hållas tillbaka med hjälp av en sänkt moms på bensin från . Sammantaget ser vi detta som en ny giv för . Den höga arbetslösheten är det mest akuta ekonomisk-politiska problemet i vårt land. Men det finns andra närliggande problem som också måste tacklas. Dit hör den alltjämt höga korttids- och mycket höga långtidsfrånvaron från arbete. Det måste löna sig att arbeta jämfört med att inte göra det. Alltför många hamnar i s k fattigdomsfällor där ökad inkomst äts upp av minskade bidrag och höjd skatt. Det är också uppenbart att högre studier lönar sig jämförelsevis dåligt i vårt land. Många av de som utbildas går rakt ut i arbetslöshet. De som efter åratal av studier kommer ut med stora studieskulder skall om de får jobb ofta betala marginalskatter som är alltför höga. Brist på incitament till arbete är ett allvarligt problem som tas upp i det följande. Men det finns också en uppenbar brist på incitament för företagare till risktagande och expansion. Kommersiella risker är en sak som företagaren måste ta. Men att risken är så stor för den som vill anställa fler har att göra med skatter och regler som inte enbart är betungande utan kan ändras på ett för företagaren oförutsebart sätt. Synen på detta regelverk skiljer sig väsentligt mellan de två regeringsalternativen. En förvärrande omständighet i sammanhanget är att svensk industri trots goda vinster väljer att lägga alltstörre del av sina investeringar utomlands och alltstörre del av de man investerar i på åtgärder för att rationalisera. Man jagar kostnader hellre än att satsa på expansion i . Trots exportframgångar tappar svensk industri marknadsandelar på en växande världsmarknad. Även om Socialdemokraterna och dess stödpartier inte till fullo håller med om ovanstående problembeskrivning så är alla överens om att arbetslösheten är för hög och att man måste göra något åt den. har föreslagit att man på ett bräde anställer ett par hundra tusen personer i den kommunala sektorn för att på så sätt bli av med den öppna arbetslösheten i ett enda huj. Denna politik har (ännu) inte fått fullt genomslag i den med Socialdemokraterna och utarbetade budgeten. Men man satsar i alla fall 30miljarder kronor huvudsakligen upplånade pengar för arbetsmarkandsåtgärder med syfte att tillfälligt öka sysselsättningen i den offentliga sektorn. Med undantag av har Socialdemokraterna alltid stödda av kommunister eller vänsterpartister haft makten i . De har haft god tid att pröva sina recept mot arbetslösheten och har gång på gång ställt ut nya löften och kommit med nya förespeglingar om full sysselsättning. Den nu sittande statsministern anknöt alltså till en lång tradition när han avgav sin första regeringsförklaring : Att minska arbetslösheten är den främsta och allt annat överskuggande uppgiften för min regering. Målet är att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till . Den främsta uppgiften ofullbordad kvarstår den allt annat överskuggande uppgiften med en öppen arbetslöshet på under innevarande år. Den totala arbetslösheten inkluderar deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program och är högre än den öppna. Men den verkliga totala arbetslösheten är närmare så stor som de regeringen redovisar i budgeten. Som bland andra en, numera avhoppad, LO-expert konstaterat är den bistra sanningen att nära 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utan riktiga jobb. Av dessa är det särskilt oroande att ungdomsarbetslösheten slår nya alarmerande rekord med 62000 i åldrarna utanför den reguljära arbetsmarknaden . Många unga människors första egna försörjning efter det de har flyttat hemifrån kommer numera från de offentliga systemen. Drygt 550000 människor är förtidspensionerade. Av den svenska befolkningen på nio miljoner människor är drygt 4,2 miljoner sysselsatta. Det är i princip deras arbete som skall räcka till att försörja alla övriga. Då hade det varit en god hjälp om regeringens mål om 80 procents sysselsättningsgrad hade varit nära att uppfyllas.