mot · GT02N445 · 2005-10-05 00:00:00 — Lika viktigt är att de erfarenheter och de forskningsrön som framkommer på ett enkelt, snabbt och billigt sätt förs ut till näringen. På utbildningssidan finns ett brett utbud av kurser på gymnasienivå, inom vuxenutbildningen, inom AMS och de kvalificerade yrkesutbildningarna och som högskoleutbildning. Den kvalificerade yrkesutbildningen som varvar teori och praktik finns på ett tjugofemtal platser. Utbildningarna har olika inriktning och de flesta kurser är på 80 poäng. Efterfrågan på kvalificerad arbetskraft ökar successivt inom rese- och turistnäringen och möjligheterna att få arbete efter utbildningen är goda. Platserna på KY-utbildningar bör därför ökas. Viktigt är att skapa utbildningsvägar för att de som har erfarenhet ska kunna komplettera med teori, det vill säga man måste ha turismutbildning med flexibilitet. Andra problem är att logistikutbildning saknas i utbildningen och att den akademiska turismutbildningen har alltför mycket av storstadsprägel. Turistnäringen består av en rik variation av företag med mycket olika behov av riskkapital. En stor hotellanläggning med skidliftar har ett behov av kapital, en fiskearrangör ett annat. En god service är ofta den största tillgången i ett turistföretag och banker och andra vågar inte ge lån utan säkerhet i fasta tillgångar. förslag på ändring av förmånsrätten, vilket innebär att bankernas förmånsrätt skall återställas till , måste genomföras. 9Förbättra villkoren för den svenska turistnäringen För att den svenska turistnäringens betydelse ska kunna öka väsentligt krävs ett flertal förändringar av lagar och förordningar, myndigheters ageranden, statliga investeringar och annat som begränsar utvecklingen. 9.1Fördubbla den statliga satsningen på marknadsföring av har goda förutsättningar för en växande turistnäring. Turismen som bransch tillhör världens snabbast växande men tyvärr är inte detta fallet i som har haft svårt att hävda sig som turistland. Det finns givetvis många orsaker till detta och några tillväxthämmande faktorer som regelkrångel, brist på riskkapital, högre moms än grannländerna och dålig infrastruktur är några orsaker. satsar utöver regeringens anslag till turistfrämjande åtgärder. Detta är en satsning som kan generera närmare hundra tusen nya arbetstillfällen, och många av dessa i glesbygd. Den regionalpolitiska effekten blir både kraftig och långvarig. Svenskt näringsliv omsätter mindre än hälften av EU-genomsnittet på turism. Den dubblerade marknadsföringen av som turistland ska inriktas på marknadsföring av det som är unikt för : glesbygden, vildmarken, fjälltrakterna, mörkret och kylan, norrsken och midnattssol, allemansrätten, våra många sjöar, älvar och vackra havskust. Det handlar också om möjligheterna till fiske, jakt, bär- och svampplockning, kanotsafari, forsränning, bo på lantgård med mera. Satsningen skulle göra att vi närmar oss de övriga nordiska länderna när det gäller marknadsföring av det egna landet. Men självklart måste gå ännu längre och bli minst lika bra som , och . 9.2Samordning av de statliga insatserna har de statliga insatserna inom turistsektorn delats på en mängd myndigheter och organisationer, vilket bidragit till en dålig effektivitet och samordning. Att Turistdelegationen nu ska avvecklas är ett bra riksdagsbeslut. i sin tur är inte en myndighet men är till hälften statligt ägt, och de övriga ägarna är branschorganisationerna. De har som uppgift att marknadsföra som turistland. Tillsammans med , och utrikesförvaltningen blir nu dessa fyra den kvartett som ska utveckla till ett växande turistland. Målet bör vara att svensk turism ska fördubblas och ha skapat närmare 100000 nya arbetstillfällen. Invest in arbetar också med internationell marknadsföring av , och ur den så kallade Östersjömiljarden går också pengar för att främja turismen. Det behövs en ständig översyn av statens engagemang och en samordning av insatserna för en ökad turism, så att bästa möjliga resultat kommer ur de insatser som görs. 9.3Samverkan mellan offentliga och privata aktörer Den svenska turistprodukten formas och utvecklas i samverkan och samarbete mellan enskilt företagande, turistorganisationer, kommuner, landsting/regioner, statliga myndigheter och ideella organisationer. De offentligt finansierade organen ska komplettera, men kan inte ersätta, enskilt företagande. Såväl de lokala som regionala turistorganisationerna har en central roll när det gäller att stärka det lokala nätverket av företag, offentliga och ideella organisationer, och för att initiera och stimulera tillkomsten av huvudentreprenörer där förutsättningar för detta finns. Dessa organisationer har också en central roll när det gäller att utveckla regionens profil på turismområdet. I de regionala tillväxtavtalen finns på många håll tillgångar som kan aktiveras, stimuleras och utvecklas inom turismens område. 9.4Konkurrens på lika villkor En kommun ska inte engagera sig i sådana aktiviteter som privata företag kan sköta lika bra. Kommunala anläggningar sågs förut som sysselsättningsräddare, nu betraktar det privata näringslivet dem som illojala konkurrenter. Neutrala marknadsekonomiska villkor ska gälla även inom turistnäringen. Det kommunala engagemanget på turismens område skapar svårigheter såväl för redan etablerade företag som för företag som vill komma in på marknaden. Det är fel om den kommunala turistverksamhetens uppbyggnad finansieras med skattemedel och den fortsatta driften sker med kommunala driftbidrag. Detta ger en annan kostnadsbild än för de privata aktörerna. När en kommun ger bidrag eller fördelaktiga lån till en av företagarna på orten eller ett kommunägt bolag förfogar över strategiskt viktiga resurser som man inte låter konkurrerande aktörer utnyttja på samma villkor, snedvrider man konkurrensen. Det är till exempel inte ovanligt att kommunerna satsar på guideverksamhet , driver sommarcaféer eller hyr ut kanoter. Inga sysselsättningsaspekter får vara alibi för att sådan konkurrenssnedvridande näringsverksamhet bedrivs, om det finns risk att privata aktörer slås ut. Ett annat problem är att det kan vara svårt för företagaren att hävda sig mot kommunen i de fall tvister uppstår. anser att kommunallagen måste ändras så att företag ges bättre möjligheter att överklaga beslut och möjlighet att i domstol pröva kommunalt stöd. De arbetsrättsliga reglerna måste anpassas till de särskilda krav som finns inom turistnäringen. En god turistservice kräver bemanning i princip dygnet runt. Turistnäringen är också i hög grad säsongsbetonad, varför särskilda anställningsregler kan krävas. Det är svårt att flytta mellan olika anställningsformer. Exempelvis kan en person som arbetar som anställd under del av året för att verka som egen företagare svårligen göra detta . Regelverket behöver ändras för att det ska bli möjligt. Flexiblare arbetstider ger ökade möjligheter till varaktiga anställningar och ökad produktivitet. Många regler och bestämmelser kan vara välmotiverade, men det finns alltför många exempel där systemet, som är till för att skydda och hjälpa, i stället stjälper företagen. Det lilla företaget kan inte på samma sätt som storföretagen hålla speciell kompetens för administrativa uppgifter. De rigida bestämmelserna innebär höga tillsynskostnader för alla företagare och då också turistföretagen. Det finns ett antal regler som bör förbättras och förenklas. Regeringen har dock varit väldigt passiv och väldigt lite har skett på området. Regelmängden har, i stället för att minska, faktiskt ökat. kräver att företagens kostnader för att administrera regelverket ska minskas . En stor del av lagstiftningen kring livsmedel och hälsoskydd utgår från företag som är knutna till byggnader och fasta inventarier. De turistföretag som är baserade på upplevelser i skog och mark stöter ofta på problem eftersom fasta byggnader ofta saknas. Det lilla turistföretaget har inte de resurser som reglerna är utformade för. Detta hämmar turistnäringens fortsatta tillväxt. För att inte hindra det lilla turistföretaget att bedriva sin verksamhet krävs flexibla regler. Det är orimligt att samma lagstiftning gäller för samtliga företag oavsett inriktning, lokalisering och storlek. 9.7Samordna myndighetskontrollen och minska avgifterna Myndigheterna ska fokusera på syftet med en regel. Ett tillsynsuppdrag bör inte inskränka sig bara till myndighetsutövning utan också uppfylla en viktig servicefunktion. måste ofta turistföretagen betala dubbla avgifter för myndighetskontroll. Vid kontroller av exempelvis kylanläggningar krävs att ett auktoriserat företag utför besiktningen. Efter denna kontroll sker en ytterligare kontroll av den ansvariga myndigheten. Turistföretagen betalar båda kontrollerna. Ett system utformat på ett liknande sätt som kontrollen inom bilbesiktningen där myndigheten bara ackrediterar och granskar besiktningsföretaget skulle vara mycket smidigare för de små företagen. Är kontrollen utförd av en certifierad besiktningsman ska kvaliteten på besiktningen vara garanterad. Myndigheten kontrollerar alltså endast reparationsfirman och inte turistföretaget. Vid nyetableringar är ofta många myndigheter inblandade, vilket förhalar företagsstarten. Lagstiftningen inom olika sektorer kommer också ibland i konflikt med varandra, vilket går ut över företagaren. menar att det krävs en bättre samordning mellan de olika myndigheterna. En samlokalisering av alla statliga myndigheter bör eftersträvas på regional nivå. Då kan regionala behov stödjas och samordnas. Myndigheterna bör minimera kontrollen av anläggningar som fungerat utan anmärkning och i stället fokusera resurserna på de anläggningar som har problem. Myndigheterna bör också åläggas att inom meddela företagaren om tillstånd ges eller inte. I de fall där olika myndigheter ställer motstridiga krav ska detta hanteras mellan myndigheterna, dock självklart med möjlighet för företaget att yttra sig. föreslår att särskilda så kallade företagshandläggare ska svara för samordning av tillstånd för en viss bransch, till exempel hotell och restaurang, småskalig och naturnära turism, evenemang osv. Det borde vara möjligt med ett interkommunalt samarbete så att flera kommuner kan nyttja den specialkompetens inom en bransch som byggts upp i en kommun. 9.8Ge svenska entreprenörer en bra start För en del av dem som blir arbetslösa är eget företagande ett alternativ. Det är dock ett stort steg att starta eget och det är inte alltid så lätt att få finansiering. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett så kallat etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångar i ett nystartat företag, efterbeskattas kontohavaren och får dessutom betala en ränta för den tid som pengarna varit obeskattade. Avdrag för insättningar på kontot kan göras upp till efter etableringsåret, men begränsat till av löneintäkten eller vinsten vid egen verksamhet. Mellan 550 och 800 danskar har valt att göra insättningar på ett etableringskonto. Många nya företag har startats, och kommer att startas, tack vare etableringskontot. vill också i införa denna typ av etableringskonto. vill dessutom införa en möjlighet att göra avdrag för satsningar som görs i andras nystartade företag, ett så kallat riskkapitalavdrag. Konkret innebär förslaget att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar . Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital såväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Den så kallade ser över hela det svenska momssystemet. finns på flera områden avvikelser från den normala momssatsen på . En enhetlig momssats på har föreslagits men det skulle innebära en rejäl höjning av momsen för verksamheter inom turistbranschen. På logi är momssatsen , på transporter och på liftar . Om satsningarna på marknadsföring av ska få önskvärd effekt måste även fortsättningsvis vara ett attraktivt turistland. Det innebär att priserna för turister inte får vara avskräckande, vilket en momshöjning skulle vara. 9.10Anpassa resegarantilagen också för de små företagen Resegarantilagens syfte är att ge konsumenter ett skydd mot förluster. Resegarantilagen är bra för konsumenterna men bekymmersam för mindre företag som den är utformad. Småföretagen får ofta ta lån för att finansiera garantin med ofta oförmånliga villkor som i sin tur innebär stora risker för småföretagaren. I vissa andra länder förekommer det fondlösningar som visat sig fungera bra. En utredning om resegarantisystemet bör tillsättas. I utredningen bör särskilt de mindre företagens situation beaktas. Bra kommunikationer är en förutsättning för att små företag ska kunna transportera sina produkter och för att människor ska kunna resa effektivt oavsett var i landet företaget finns. Socialdemokraterna har underlåtit att satsa på infrastrukturen med resultatet att trafikinfarkt råder i de större städerna och att många vägar i glesbygden är farbara. satsningar på sänkt moms på drivmedel gynnar företagande i glesbygd. Sänkningen blir och för en liter bensin. Väl fungerande kommunikationer är av avgörande betydelse för turismen på landsbygden. Exempelvis spelar priser på flyg- och tågresor en viktig roll om perifera resmål ska få underlag för en lönsam turistnäring. Flyget måste också utnyttjas mer för att öka turismen, i speciellt norra . Fjällturismen till exempelvis har ökat kraftigt sedan de fick en fungerande flygtrafik. Ett exempel på hur turismen som näringssektor missgynnas är Rikstrafikens beräkningar av stöd till olika flygplatser. I underlaget för stöden räknas turister helt enkelt bort, vilket slår väldigt hårt mot små flygplatser som har en stor andel turister bland sina resenärer. Den svenska turistpolitiken måste bli mer målinriktad. Därför behövs kvantitativt mätbara mål för statens satsningar på som turistland. Regeringen bör återkomma till med långsiktiga kvantitativa och mätbara mål för hela den svenska turistpolitiken. De mål som formulerades i regeringens proposition En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring är välmenande lam, och mätbarheten saknas. Ett mål som skulle vara lämpligt är att arbeta för är att öka den utländska turismen i och att få fler svenskar att turista i hemlandet. För att nå detta mål satsar på turistfrämjande åtgärder. satsning, kombinerat med bättre villkor för företagandet och ett gott samarbete mellan staten och näringslivet, skulle kunna skapa en svensk glesbygd som, inte i samma utsträckning som , är beroende av statliga bidrag. Det skulle också skapa närmare 100000 nya jobb. behöver inte vara sämst i och nästan sämst i EU på turism! har goda förutsättningar att placera sig bland de fem sex bästa turistländerna i EU, men då krävs det en mera entreprenörstänkande regering! Uppgifterna är hämtade från Svensk Turisms hemsida: Med avses vanligen (inkl. och ), (inkl. ), , och . Det har dock inte alltid varit möjligt att få fram siffror för hela . De länder som statistiken avser har genomgående angetts. Turistdelegationen, Fakta om svensk turism 2004, s. 5. Låt inte bli världens bäst bevarade hemlighet, ().