mot · GT02Kr376 · 2005-10-03 00:00:00 — Regelbundet får vi veta hur många högstadieelever som står på gymnasiets tröskel utan godkänt betyg i kärnämnena och hur många gymnasielever som senare lämnar skollivet utan nödvändiga betyg just när de skulle gå vidare med sina studier eller inleda ett yrkesliv. Och dessa siffror är alltid höga. Alla elever i skulle gå vidare till gymnasieskolan, och kommunerna blev skyldiga att svara för utbildningen för alla ungdomar upp till . Men eftersom det krävdes godkända betyg i svenska, engelska och matematik för att komma in på nationella program i gymnasieskolan, var man tvungen att inrätta ett individuellt program (IV), där av eleverna går. IV blev det tredje största programmet. Nästan alla elever () börjar visserligen i gymnasieskolan, men avbryter utbildningen och ytterligare lämnar den utan slutbetyg eller med Icke godkänd i ett flertal ämnen. Alltså är det bara som kan sägas klara gymnasieutbildningen med den utformning den har . Skolan behöver förändring. Det är av stor vikt att det finns en bra arbetsmiljö, tidigare och bättre utvärdering genom bl.a. nationella prov och betyg samt hårda krav på hög kvalitet på utbildningen. De fristående skolornas villkor bör förbättras och en nationell skolpeng införas. Genom skolpengen ökar likvärdigheten mellan olika kommuner. Vi vill återinföra de tvååriga yrkeslinjerna i stället för att som Socialdemokraterna satsa på en utbyggnad av de individuella programmen, som är ett misslyckat projekt. Elever som är praktiskt begåvade ska erbjudas tvååriga och treåriga yrkesutbildningar som avslutas med en yrkesexamen. Utöver yrkesutbildningarna ska riktiga lärlingsutbildningar införas, som avslutas med lärlingsexamen eller gesällbrev. Detta skapar goda förutsättningar för en gedigen yrkesutbildning samt minskar avhoppen från gymnasiet eftersom det blir en kortare utbildning som kan attrahera skoltrötta och praktiskt intresserade ungdomar. Alla vill inte och bör inte bli akademiker. Vi behöver mångfald i samhället och en individanpassad utbildning. Universitet och högskolor måste kvalitetssäkras och rankas av oberoende kvalitetsinstitut. Dessutom bör den högre utbildningen kompletteras med fackhögskolor för kvalificerad yrkesutbildning. När bostadsbristen kopplar ett allt hårdare grepp om är det de unga som drabbas värst. Enligt bostadsmarknadsenkät redovisade 59procent av kommunerna bostadsbrist för ungdomar . Jämfört med 2004 är detta är en minskning av antalet kommuner med bostadsbrist för ungdomar. Men alltjämt är bostadsbristen för ungdomar stor, inte minst i storstadsområdena. I en undersökning gjord av svarade av 2027-åringarna att de har svårt att få tag på en bostad på sin ort. 1997 var den siffran . Ändå har, enligt statistiken, åldersgruppen minskat med 30 000 personer. Den generella bostadsbristen har inte varit så stor som den är . Dessutom har studenternas ekonomiska standard försämrats med . Lägger man även till den kraftiga ökningen av ungdomsarbetslösheten är det enkelt att förstå att möjligheterna för ungdomar att få en egen bostad drastiskt försämrats . I ett desperat försök att göra något åt en hopplös situation, introducerade regeringen en ny typ av subventioner till byggherrarna /03. Subventionerna har inte visat sig ha någon som helst effekt på byggandet. Det är inte konstigt, subventioner eller prisregleringar har aldrig varit lyckade recept på att lösa problem. Vi liberaler vill lägga om bostadspolitiken och särskilt den som riktar sig till ungdomar. I vårt åtgärdsbatteri finns bl.a. följande. Förenkling av regelverket. Regelverket kring byggande av bostäder är mycket krångligt, och det leder till högre kostnader som drabbar hyresgästerna. Vissa krav är orimligt högt ställda och orsakar orimliga utgifter i byggandet. Ägarlägenheter måste också tillåtas. Sänkt fastighetsskatt och sänkta skatter på arbete gör det möjligt att få lönsamhet i fler byggprojekt. har det uppdagats att konkurrensen på delar av byggmarknaden är dålig. Vad som är extra uppseendeväckande är att till och med statliga bolag har ingått i karteller. Det krävs krafttag för att motverka karteller och olagliga prissamarbeten. Hyra ut del av bostad skattefritt. Som ett sätt att snabbt lösa den akuta krisen i många storstäder och studieorter skulle en skattefrihet för uthyrning av en del av en bostad direkt kunna ge tak över huvudet för många ungdomar. För den som väntar på en lägenhet eller vill hålla nere bostadskostnaderna kan detta vara ett alternativ. Det ska bli lättare att omvandla lokaler till bostäder. Det finns många lokaler i attraktiva lägen som står tomma. Det ska vara möjligt att driva igenom kreativa lösningar. Offensiv statlig markpolitik. I många städer äger staten centrala tomter. Dessa ligger ibland i träda i väntan på att ett användningsområde ska hittas. Genom att låna ut marken till studentbostäder går det att bygga färdiga lägenheter i moduler. När en bättre användning blir aktuell kan lägenheterna snabbt monteras ner. Öka ungdomars betalningsförmåga. I stället för subventioner till byggherrarna är det mycket mer effektivt att öka ungdomars betalningsförmåga. Viktigast för de unga som inte pluggar är att få ett jobb. liberalerna vill höja fribeloppet för den som extraknäcker vid sidan av studierna. Vi vill även höja studiemedlen och då särskilt för studenter med barn, som har en särskilt tuff ekonomi. En anledning till de långa köerna på många av landets Bup-mottagningar är att elevhälsan inte har haft resurser och möjlighet att hjälpa eleven. I brist på kuratorer och psykologer blir även ungdomar med lindriga problem hänvisade till Bup, som då blir överbelastat. Elevhälsan är också helt avgörande för att upptäcka problem tidigt så att insatser kan sättas in så fort som möjligt, innan situationen förvärras. Elevhälsan måste kompletteras med kuratorer och psykologer med gedigen erfarenhet av socialt arbete med barn och föräldrar. anser att det i skollagen bör skrivas in en rätt till psykologhjälp för elever som behöver stöd i sin personliga utveckling. Kuratorer är en bristvara på många skolor trots att åtskilliga barn har en komplicerad social problematik. Genom samverkan mellan skola och Familjestödet skulle befintliga resurser kunna användas på ett mer flexibelt sätt. Socialarbetare som arbetar i Familjestödet skulle kunna arbeta där barnen finns inom förskola och skola. En annan möjlighet är att socialarbetare alternerar mellan att arbeta i och i skolan. bör ta större ansvar för samordningen av elevvården i . Det är viktigt att skolans elevhälsa och har kompetens att uppmärksamma utsatta flickor, som kan vara svårare att upptäcka då de agerar självdestruktivt snarare än utåtagerande. Ungdomar med psykiska problem får dåligt stöd. Brister i elevvården gör att unga med lättare problem, som borde få hjälp av psykolog eller kurator, hamnar hos barn- och ungdomspsykiatrin, som i sin tur inte alltid hinner ge stöd åt barn och ungdomar med allvarliga psykosociala problem. En annan orsak till bekymmer är också fetma hos barn. Andelen överviktiga barn har fördubblats i till . Här har föräldrar, barnhälsovård och elevhälsa ett stort ansvar i samarbete med dietister och läkare. En tänkbar åtgärd är att respektive skola tillsammans med föräldrar och elever beslutar att godis och annat onyttigt inte skall säljas på skolområdet. Viktigt är att barn får behandling för sin fetma innan den ger ytterligare fysiska eller psykiska konsekvenser. I finns det över 200 ungdomsmottagningar. Målsättningen för dessa mottagningar är att förebygga oönskade graviditeter, förebygga sexuellt överförbara sjukdomar, stödja ungdomar i frågor som rör sexualitet, relationer med mera. Flickor står för av besöken. Verksamheten har ofta breddats från de ursprungliga målen så att man även kan hjälpa till med en del av det kuratorsstöd som tyvärr ofta saknas i skolorna. Det är viktigt att stärka samarbetet mellan kommun och landsting för att ungdomsmottagningarna ska fungera bra. Det kan vara lämpligt att kuratorer på ungdomsmottagningarna är knutna till Familjestödet. Barn med psykiska problem I dagens mår de allra flesta barn bra. Men tyvärr har gruppen barn vars psykiska hälsa sviktar ökat påtagligt. Trots att slår fast principen om barnets rätt till liv och utveckling i artikel 6 ökar köerna till de psykiska barn- och ungdomsmottagningarna lavinartat och har fördubblats . kräver att vård ska garanteras inom en månad för de flesta diagnoser, bland annat inom barn- och ungdomspsykiatrin. Orsakerna till att barn mår dåligt är många. Det ökade tempot i samhället gör att flera barn utsätts för stress i sin vardag. Det kan vara tidiga morgnar till dagis, hög takt i skolan och eller alltför många fritidsintressen. Men stressen kan också komma ur ångest och oro för en jobbig hemsituation, missbruk eller sociala svårigheter. Andelen ungdomar som uppger i undersökningar att de mår dåligt har ökat stadigt . Enligt en undersökning uppger av flickorna och av pojkarna i åldern att de ofta känner sig ledsna och nere. Antalet flickor som skär sig själva med rakblad eller på liknande sätt skadar sig själva ökar enligt kartläggning. Gruppen av flickor som tillgriper dessa handlingar är heterogen. Många har depression och/eller ångest, en del uppges ha sociala problem. En grupp beskrivs som skolstressade flickor med höga ambitioner. Det finns en viss överlappning mellan olika grupper. Det förefaller som att självskadebeteende har blivit ett sätt att tillfälligt eller på hantera många olika sorters problem hos unga flickor. Anmärkningsvärt är dock att mer än hälften av flickorna uppges ha varit utsatta för allvarliga kränkningar. Av de flickor som har varit intagna på SiS-institutioner, uppskattas att en tredjedel av flickorna har skadat sig själva. är köerna till barn- och ungdomspsykiatriska kliniker och behandlingsinstitutioner mycket långa. har kartlagt väntetiderna till dessa institutioner och sett att kötiden varierar mycket i landet men kan vara upp till . Ett barn eller en ungdom i utveckling kan inte vänta på vård . De behöver snabb professionell hjälp. Vi vill därför införa en månads vårdgaranti i barn- och ungdomspsykiatrin. Den som inte får vård inom en månad ska kunna vända sig till ett annat landsting eller en annan vårdgivare som är godkänd av ett landsting. Eftersom vi vill stimulera alternativa vårdgivare i stället för att förbjuda dem som regeringen kommer det verkligen att finnas någon annan att gå till om har för långa köer. Psykiska problem som självmordstankar och självskadebeteende kräver kunskap för att upptäckas. Det behövs forskning för att utveckla metoder att identifiera de barn som behöver stöd och för att hitta vägar att behandla problemen. Den kunskap som redan finns måste spridas till föräldrar, skolhälsovård, lärare och andra som kommer i kontakt med barn. Självmordstalen totalt gick ned , men inte i åldersgruppen . Självmordsproblematiken går oroande långt ned i åldrarna. I enkätundersökningar i högstadie- och gymnasieskolor rapporterar 7procent av pojkarna och av flickorna i årskurs 8 att de haft självmordstankar . Av pojkarna anger och av flickorna att de försökt begå självmord under sitt liv. är det betydligt fler pojkar än flickor som verkligen begår självmord, eftersom de väljer mer våldsamma metoder. Liknande uppgifter finns från studier i och . Det behövs fler behandlingsinstitutioner, dagverksamhet och bättre stöd i skola och sjukvård av professionell personal. Genom en effektiv förebyggande verksamhet skulle självmordstalen kunna minskas ytterligare. I ett utbildningsförsök på gavs information om självmordsprevention till distriktsläkare. Självmordsfrekvensen gick ned 60procent under försöket. försämrades statistiken igen. Arbetet måste vara uthålligt och långsiktigt. Det räcker inte med en engångsinsats. har en del gjorts. finns nationella riktlinjer för självmordsprevention. Men riktlinjerna är inte alltid kända och använda. Informations- och fortbildningsarbetet på området måste förstärkas. bör på ett mer kraftfullt sätt använda sig av sina tillsynsbefogenheter. för suicidprevention och efterlevandes stöd (Spes) och andra liknande organisationer gör en ovärderlig insats. Hit kan självmordsbenägna personer och deras anhöriga vända sig för hjälp och stöd. Deras arbete bör på olika sätt underlättas och stimuleras. Anorexi och bulimi drabbar mer än en av hundra tonårsflickor och mer än en av tusen tonårspojkar. Dödligheten är stor i denna sjukdom. Här behövs framför allt fler behandlingsplatser för unga, vilket brister i stora delar av landet. Det behövs också mer forskning kring ätstörningar för att studera bakomliggande faktorer. Det behövs också mer kunskap och information till föräldrar och skolpersonal. Ofta krävs varierande individuell behandling med samverkan med ungdomens familj. I infördes , , en vårdgaranti som omfattade den specialiserade ätstörningsvården. Tyvärr kan inte den nuvarande socialdemokratiska ledningen upprätthålla garantin trots larmrapporter om det stora behovet av insatser för personer med ätstörningar. En väg ur kriminalitet lagfördes 23 053 ungdomar i åldrarna för något brott. Av dessa dömdes för misshandel eller grov misshandel. Dagens samhälle har blivit råare, något som i högsta grad påverkar ungdomars vardag. Antalet ungdomar dömda för rån eller stöld ligger på en alarmerade hög nivå. För att förändra unga brottslingars beteende är det nödvändigt att samhället reagerar snabbt. Särskilt för unga lagöverträdare, mer än äldre kriminella, är det av stor vikt att en reaktion från samhället kommer snabbt. Tydliga gränser tidigt är också viktigt tillsammans med ett effektivt arbete med rehabilitering för den som fastnat i kriminalitet. Det måste finnas en väg bort från brottens bana för de unga där kriminalitet riskerar att bli en livsstil. Det vi ser i stället för snabba reaktioner, tydliga gränser och möjligheter att ta sig ur kriminalitet är ofta långsamma, valhänt skötta och inkonsekventa åtgärder för de unga som fastnat i kriminalitet. Det är svårt att tänka sig ett större svek mot dessa ungdomar än denna samhälleliga flathet. Förändringar som kan snabba upp processerna för en ung person som hamnat i kriminalitet ger en möjlighet att bryta ett mönster medan chanserna att lyckas är betydande. Exempel på förändringar är inrättandet av speciella ungdomsrotlar inom åklagarväsendet samt ungdomsdomstolar med korta väntetider. Med myndigheter som är speciellt inriktade på ungdomar kan kvaliteten på arbetet med att bekämpa ungdomsbrottsligheten stärkas. har som mål att ska ha 22 000 poliser jämfört med dagens ca 16 000. Vuxenvärlden har ett ansvar Det viktigaste av de förebyggande åtgärder som krävs för att minska ungdomskriminaliteten är att vuxenvärlden tydligt tar sitt ansvar. De normer och värderingar som vårt samhälle bygger på måste överföras till den yngre generationen. Det måste vara klart att föräldrarna har det yttersta ansvaret för sina barn. kan det vara svårt att vara förälder, då kan det behövas stöd och hjälp. Men den offentliga sektorn kan aldrig ta över det ansvar som vilar på föräldrarna. Ungdomar spenderar mycket av sin tid i skolan. Det är därför viktigt vilka normer och regler som förmedlas i skolan. Lärare och rektorer måste därför få befogenheter att upprätthålla en god arbetsmiljö där mobbning, könsförnedrande språkvåld eller trakasserier aldrig tolereras. Många av de ungdomar som fastnar i kriminalitet kommer från socialt belastade familjer. Vikten av att samordning sker mellan socialtjänst, polis och skola kan därför inte nog understrykas. Kampen mot missbruk av narkotika och alkohol måste intensifieras. handlar det om att framför allt unga killar men även unga tjejer saknar vuxna förebilder. Utan förebilder är det svårt att känna trygghet i det egna skapandet av sin identitet. Bland de många olika sorters åtgärder som sätts in för ungdomar som befinner sig på glid finns särskilt lyckade exempel. Vad som är kännetecknande för dessa åtgärder är ofta att man lyckas skapa framtidstro hos ungdomarna som behandlas. En möjlighet till en meningsfull sysselsättning och en social miljö, som inte består av den sortens trygghet som ett kriminellt gäng medför, är grundläggande byggstenar. Inriktningen är att individen ska kunna tas sig in på arbetsmarknaden eller ta upp studierna. Regler, normer och krav för den som är placerad ska vara glasklara. Om åtgärderna kommer snabbt så ökar chanserna för den unga förbrytaren att nå en väg ur kriminalitet. Rik kultur och meningsfull fritid Ungdomar har liksom alla människor behov av kulturell stimulans och meningsfull sysselsättning även under sin fritid. Till skillnad från de flesta vuxna, har ungdomar ofta inte de ekonomiska eller sociala resurserna att kunna tillfredsställa dessa behov av egen kraft. Den segregation av kulturella mönster som skilda ekonomiska och sociala förutsättningar kan skapa bör brytas genom ett offentligt stöd till ungdomars kulturella aktiviteter och fritidssysselsättningar. Genom ungdomarna läggs grunden för framtidens nya kulturmönster. Bland dem som är unga finns den kulturellt medvetna publiken och här finns framtidens kulturskapare. För många ungdomar är kultur intimt förknippad med en livsstil. Kultur blir därför en del av identiteten. En av de förutsättningar som har störst påverkan på individens möjlighet att ta del av kulturlivet är förmågan att läsa. liberalerna vill prioritera basfärdigheterna, läsning, skrivning och räkning i . För att stimulera läsandet ska varje elev ha tillgång till ett skolbibliotek av hög kvalitet eller ett folkbibliotek som är anpassat för elevers behov. Både för den personliga utvecklingen och för skolarbetet har kulturella aktiviteter en stor betydelse. Därför värnar liberalerna om att eleverna ska uppleva kulturella aktiviteter och få utöva aktivt kulturskapande. Detta ska ske genom estetisk verksamhet inom skolans ram, men det är också viktigt att peka på kultur- och musikskolornas betydelse. Idrotten en viktig fritidssysselsättning Idrotten är vår största folkrörelse. Nästan hälften av alla medborgare är med i en idrottsförening. Det engagemang och den sammanhållning detta för med sig betyder mycket för samhället, inte minst på mindre orter. Med sin mångfald och lättillgänglighet har idrotten unika möjligheter att överbrygga motsättningar och öka förståelsen mellan olika grupper i samhället. Inom alltför många idrottsföreningar finns tydliga inslag av en elitisering av barnverksamheten. Trots att är tydligt i sitt budskap och menar att barnidrott skall vara rolig är verkligheten trots detta ibland en annan. Detta bör motarbetas. Det är också viktigt att det på så många platser som möjligt finns tillgång till s.k. näridrottsplatser för spontanidrott, där köns- och åldersskillnader spelar mycket mindre roll än inom den organiserade idrotten. Lika möjligheter inom idrotten för tjejer och killar är en självklarhet för liberalerna. Idrotten ska främja integration. Det är viktigt att idrottsrörelsen välkomnar ledare och idrottsutövare av olika bakgrund. Ingen får diskrimineras på grund av kön, etnisk bakgrund, religion eller sexuell läggning. Förändrade bidragsregler till de politiska ungdomsförbunden Min generation, vi gick ju med för festerna. Sen blev några av oss politiker. Detta är ett påstått vittnesbörd från vår statsminister om sin aktivitet i sitt partis ungdomsförbund. Vi är dock övertygade om att tid i SSU gav honom mer än så. Framför allt är vi säkra på att de politiska ungdomsförbunden generellt sett bedriver en viktig verksamhet för att samla, skola och slussa framtida generationer att ta politiskt ansvar. Att vinna varje generations tilltro till demokratin är en av våra allra största utmaningar. I detta arbete har de politiska partierna och de politiska ungdomsorganisationerna en nyckelroll. De har ett särskilt ansvar för att väcka och kanalisera politiskt engagemang och intresse hos medborgarna, i synnerhet bland ungdomar. Många ungdomsorganisationer bidrar till förståelsen för demokratin och dess uppbyggnad, men de politiska ungdomsorganisationerna har en särställning när det gäller att väcka partipolitiskt intresse och delaktighet hos unga människor. En levande demokrati behöver politisk mångfald. Offentligt stöd till politiska partier och politiska ungdomsorganisationer är en förutsättning för att de ska ha chans att verka på jämlika villkor. Det är också viktigt för att garantera medborgarna en mångfald i den politiska informationen och alternativ på den politiska arenan. De politiska ungdomsförbunden har utifrån detta perspektiv två övergripande huvuduppgifter. Den ena är att vara partiernas länk till ungdomar och erbjuda politisk information och dialog med landets skolelever. Den andra är att utgöra ett forum för unga människor som vill engagera sig politiskt och på så sätt ta vara på kreativitet och stimulera ungdomar att delta aktivt i samhällsdebatten. För att klara dessa uppgifter är det viktigt att organisationerna får möjlighet att bygga verksamheten utifrån sina egna ambitioner och förutsättningar och att de inte styrs av en förlegad syn på politisk verksamhet. efterlyses en genomgripande förnyelse av politiken för att anpassa arbetsformerna till det moderna samhället och de krav och önskemål människor ställer. Nya sätt att arbeta och organisera sig måste uppmuntras. Stödet till de politiska ungdomsorganisationerna får därför inte verka hämmande på den förnyelse som så väl behövs, tvärtom bör stödet vara utformat så att det underlättar nya lösningar och arbetssätt. Därför bör det nuvarande stödet till de politiska ungdomsorganisationerna bytas ut mot ett system som underlättar flexibilitet och frihet i verksamheten. Stödet till de politiska ungdomsförbunden bör därför utgå från den mandatfördelning som partierna har i . Ett sådant system finns redan i . Dagens bidragssystem till politiska ungdomsorganisationer har blivit omodernt då det i huvudsak är uppbyggt efter medlemsantal och starkt reglerad och förlegad organisationsstruktur. Dessa kriterier omöjliggör nya verksamhetsformer. Ett bidrag beräknat efter antalet medlemmar säger ingenting om verksamheten. Antalet sammankomster bör inte vara avgörande för om målet med verksamheten uppnås. Dagens bidragssystem ser enbart till kvantitet, inte till innehåll. En aspekt på det nuvarande bidragssystemet är kontrollen av de organisationer som tar emot bidragen. Dagens bidragssystem bygger på de politiska ungdomsförbundens medlemsantal. förhindrar grundlagens anonymitetsskydd en kontroll av medlemsregistren. 2 § lyder: Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång att giva till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Anonymitetsskyddet är en ovärderlig del av demokratin. Politiska organisationers medlemsregister måste också i fortsättningen vara skyddade från intrång från stat och myndigheter. Även detta talar starkt för ett förändrat bidragssystem som går att utvärdera och som inte kan öppna för missbruk. Det behövs ett nytt system för stöd till de politiska ungdomsförbunden. Det gäller på såväl riksnivå som landstings- och kommunnivå. Vi föreslår därför att de nuvarande bidragen på riksnivå ersätts med ett mandatbaserat bidragssystem med en grundnivå som lägsta belopp. Då flera ungdomsförbund står utanför bidragssystemet är det angeläget att detta system införs omgående. Varje politiskt ungdomsförbund har ett behov av en organisatorisk bas för att kunna nå ut med information riktad till unga människor och ha möjlighet att ta sig an de erbjudanden om skolinformation som de får. Ett mandatbaserat bidragssystem (med grundpott) är mer rättvist och kan omöjligen missbrukas. Detta har ingenting med medlemsantal eller antal aktiviteter att göra. Ett mandatbaserat bidragssystem kan omöjligen missbrukas då det utgår från fördelningen mellan partiernas mandat i . Det är rättvist och ger organisationerna möjlighet att planera sin verksamhet , då mandatperioder är .