mot · GT02N14 · 2005-11-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa att transparenta och grundliga berednings- och beslutsprocesser finns på plats redan initialt vid ombildningar av statlig verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kapitalisera statliga bolag långsiktigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla nomineringsprocessen för bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att styra statliga bolag med aktiebolagsrättsligt giltiga direktiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den formlösa styrningen av SJ och övriga statliga bolag. har granskat bolagiseringen av och funnit att förberedelserna för bolagiseringen var otillräckliga och att ansvarsförhållandena var otydliga. Enligt genomfördes bolagiseringen med en kombination av formlös styrning, otydliga uppdrag till centrala aktörer och dubbla roller för bolagsförvaltare. har redan tidigare kritiserat bolagiseringen av SJ liksom statens övriga styrning av sina bolag och anser att det är ytterst viktigt att regeringen tar intryck av denna kritik. I motionen nedan återges den kritik som riktar mot regeringen för felsteg under bolagiseringen av SJ. delar denna kritik. Flera felsteg under bolagiseringen av SJ Formlös styrning och bristfällig dokumentation Den formlösa styrning som tillämpas av inklusive frånvaron av dokumentation av överväganden, analyser och beslut innebär enligt att det inte varit möjligt att i granskningen klarlägga alla delar av den berednings- och beslutsprocess som legat till grund för de olika åtgärder som vidtagits inom ramen för bolagiseringen. Bolagiseringen var otillräckligt förberedd bedömer att förberedelserna för bolagiseringen var ofullständiga och otillräckliga i vissa väsentliga avseenden. Starkt bidragande orsaker till detta var sannolikt att ägarförvaltningen, dvs. regeringen och , på oklara grunder införde två egna väsentliga restriktioner, nämligen dels att bolagiseringen skulle genomföras , dels att kapital inte skulle tillskjutas till de nybildade bolagen. Beredningen och analysen av centrala frågor som affärsplanerna och de samlade ekonomiska konsekvenserna av bolagiseringen kom därmed att bli bristfälliga. Preciserade och dokumenterade uppdrag från ägarförvaltningen till de olika aktörerna i beredningen av bolagiseringen saknas i allt väsentligt. Såväl enheten för statligt ägande inom som den arbetsgrupp inom samma departement med företrädare för andra berörda departement och affärsverket SJ arbetade utan specificerade uppdrag. Den formlösa styrning som tillämpats av gällande statliga bolag innebär att det i flertalet fall saknas dokumentation av de beslut som fattats av departementets ledning eller annan under bolagiseringsprocessen. Ansvaret för utformningen av bolagiseringsavtalet åvilade delvis affärsverket , vars ledamöter inte skulle ingå i de nya bolagsstyrelserna. Tillträdande bolagsstyrelser kom in för sent för att ha möjlighet att påverka avtalet. anser att det var olyckligt att väsentliga beslut fattades i detta övergångsskede. Förutsättningarna för ett klart ansvarstagande i genomförandet av bolagiseringen hade förbättrats väsentligt om styrelserna i de nya bolagen hade tillsatts för att kunna agera som tydliga parter och mottagare i ombildningen. Ogynnsamma villkor för de nya bolagen Vidare drar slutsatsen att regeringen i vissa avseenden inte skapade goda förutsättningar för och genom utformningen av överlåtelseavtalen och det begränsade kapital som bolagen erhöll. Inte heller villkoren för de övriga nya statliga järnvägsbolagen kan sägas ha varit gynnsamma då företagen blev underkapitaliserade. tog inte till sig den information och de varningar som kom från de egna konsulterna och från de nybildade bolagens styrelser om konsekvenserna av ett för litet eget kapital vid genomförandet av bolagiseringen. anser därför att det kan ifrågasättas om det sätt som bolagiseringen genomfördes på står i överensstämmelse med statens ägarpolicy, vars uttalade ambition är att skapa långsiktiga lösningar. God uppföljning men otydlig ägarstyrning drar också slutsatsen att den uppföljning som skett i allt väsentligt varit tillfredsställande men att ägarstyrningen i samband med och efter bolagsbildningen inte varit adekvat. Relevant och utförlig information har lämnats av järnvägsbolagen. har dock i många fall inte agerat med den skyndsamhet och tydlighet som borde ha föranletts av den information man haft eller fått tillgång till. Ägarstyrningen har inte varit tillräckligt tydlig när det gäller vilka mål som bolagen ska uppfylla. Ägarstyrningen har inte heller utformats så att den fått aktiebolagsrättslig giltighet genom beslut på bolagsstämma. Begränsade möjligheter till ansvarsutkrävande Den formlösa styrningen av järnvägsbolagen, frånvaron av dokumentation, otydliga uppdrag till centrala aktörer samt bolagsförvaltares dubbla roller som ägarföreträdare och styrelseledamot innebar sammantaget att de rutiner som vanligen används av ledningen för en organisation för att säkerställa att verksamheten bedrivs ändamålsenligt och effektivt inte fanns på plats. Den interna kontrollen mellan ägarförvaltningen och järnvägsföretagen har varit mycket svag. Insyn och kontroll av hur ägarförvaltningen faktiskt agerat har reducerats. Möjligheterna till ansvarsutkrävande är därför begränsade. Brist på långsiktiga ställningstaganden konstaterar att det efter bolagiseringen inte finns några klara ställningstaganden från regeringen i olika regleringsfrågor av betydelse för järnvägssektorns utveckling. bedömning är att detta är till nackdel för utvecklingen av såväl de statliga som de privata järnvägsbolagen. Under sin granskning har också uppmärksammat att de avtal som slöts mellan SJ och inte har karaktären av en normal affärsöverenskommelse mellan två statliga bolag. Avtalet styrdes av en promemoria från till som inte hade formen av ett regeringsbeslut. ställer frågan om avtalet kan ha inneburit eventuellt statsstöd i EG-rättslig mening. Frågan om eventuellt statsstöd har inte blivit föremål för några dokumenterade analyser i departementet, något som ställer sig frågande till. Onödigt stort risktagande för staten Sammantaget bedömer att ägarförvaltningens planering, genomförande och uppföljning av bolagiseringen av affärsverket SJ innehållit ett onödigt stort risktagande för staten samt moment som medfört en fördröjning av omställningsprocessen till långsiktiga och effektiva transportlösningar. avslutar sin granskning med följande rekommendationer till regeringen, rekommendationer som ställer sig helt bakom. säkerställa att transparenta och grundliga berednings- och beslutsprocesser finns på plats redan initialt vid ombildningar, kapitalisera statliga bolag långsiktigt, utveckla nomineringsprocessen för bolagsstyrelser, styra statliga bolag med aktiebolagsrättsligt giltiga direktiv tydliggöra den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn. Utöver detta vill även lyfta fram att regeringens sätt att hantera bolagiseringen av SJ och styra bolaget därefter följer samma formlösa mönster som styrningen av andra statliga bolag, exempelvis . Detta är en brist som vi kritiserat i tidigare motioner. Allt detta bör ge regeringen tillkänna.