mot · GT02N437 · 2005-10-05 00:00:00 — Kärnkraften ska utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. De politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraft tas bort. Samhällets beredskap för att klara tillfälliga kriser inom försörjningen förbättras. Den energipolitik som förs av regeringen i präglas av dubbelmoral och inkonsekvens. Väl fungerande kärnkraft ska stängas av och ersättas med smutsig kolkraft från . Det senaste är att en kabel ska byggas till för att kunna importera finsk kärnkraftsel för att klara den svenska energiförsörjningen. Vår politik på energiområdet beskrivs närmare i en särskild motion. 6.4En offensiv forsknings- och utbildningspolitik Utbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att ett land ska kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer att behöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik och kunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknaden kräver att våra produkter innehåller en hög teknisk och kvalitativ nivå. Kunskapens roll som motor i den ekonomiska utvecklingen blir allt större. Det är nya idéer, kreativt entreprenörskap och innovationer som skapar förutsättningar för tillväxt och välstånd. Att ha en kvalitativt högtstående forskning är, i det perspektivet, centralt. Det gäller, på , den fria grundforskning som bedrivs vid landets universitet och högskolor. I den forskningsmotion som lade fram tillsammans med övriga partier i den borgerliga alliansen redovisar vi offensiva satsningar för förnyelse och utveckling av den svenska universitetsforskningen. Bland annat satsar allianspartierna extra på forskning genom höjda fakultetsanslag. På kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda och mer industrinära forskning, som ofta bedrivs utanför universitetssfären, också viktig för att skapa ett dynamiskt näringslivsklimat. Inte minst är det värdefullt att utveckla formerna för samverkan med företag, organisationer och offentliga myndigheter. Kontakterna mellan forskningsinstituten och de platser där forskningsresultaten ska omsättas i praktiken måste bli bättre och platser där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kan mötas måste skapas. Den entreprenörsutbildning som finns vid några högskolor har visat sig vara ett viktigt inslag för ett bättre företagsklimat. Denna utbildning bör spridas till fler högskoleorter. För att stimulera kommersialiseringen bör staten därför gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar. Vi vill se ett belöningssystem genom vinstdelningspaket i vilka forskaren erbjuds royaltyn, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. På samma sätt som anslagen till grundutbildningen bör styras av hur många studenter som lärosätena lockar till sig, borde också de universitet som knoppar av flest framgångsrika företag kunna få högre anslag till sin forskningsverksamhet. startas cirka vart tredje företag av en kvinna. Statistik på området visar att det skett en generell uppgång gällande nyföretagandet för kvinnor. Vi liberaler är dock inte nöjda förrän det uppnåtts en större jämställdhet på företagsområdet. En av anledningarna till att det är färre kvinnor än män som startar företag är det politiska motståndet från framför allt socialdemokrater och vänsterpartister mot privata alternativ inom de yrkesområden där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. av de tjänster som produceras i finns inom utbildning, vård och omsorg. Oviljan från socialistiskt håll att bryta de offentliga monopolen och tillåta privata alternativ innebär i praktiken att det råder ett näringsförbud för många kvinnor. Vi liberaler tycker inte att har råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. Vi vill därför avskaffa den stopplag som infört mot vinstdrivande privata sjukhus. vill också att så många kommuner och landsting som möjligt inför en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens eller verksamhet. 6.6En bättre turistpolitik skapar nya arbeten Turismen är en viktig framtidsnäring i vårt land. Den samlade turistnäringen hotell och restaurang, flyg-, tåg- och bussbranscherna, resebyråbranschen, upplevelseindustrin består av mer än 8 000 företag av olika storlek, alltifrån enmansföretag till stora hotellkedjor. Turistnäringen med sina olika komponenter utgör en viktig del av näringspolitik, som ger särskilt goda förutsättningar för de små och medelstora företagen. Det är i de företagen vi tror att de nya jobben kommer att kunna skapas inte genom att ge mer och fler bidrag utan genom att undanröja hinder för tillväxt och uppmuntra det egna företagandet i alla dess former. Turistnäringen motsvarar av BNP och skapar mer än 120000 helårsarbeten. Dessa siffror skulle kunna bli ännu högre med en politik som uppmuntrar människor att starta företag och att anställa fler. I stort sett hela turistnäringen tillhör tjänstesektorn, av vilken den utgör en åttondel. Den delar i alla väsentliga hänseenden sina generella förutsättningar med den övriga tjänstesektorn. De traditionella turistbranscherna är sysselsättningsintensiva och har därför relativt låg produktivitet. Höga kostnader för personal slår mycket hårt mot dessa företag. Den höga beskattningen av arbete i har tyvärr givit näringen ett högt kostnadsläge i förhållande till utländska konkurrentländer, vilket är ett tydligt handikapp. tillhör den grupp länder i som har sämst utvecklad turism. Detta trots att vi, enligt många turistexperter, har förutsättningar att vara bland de fem bästa. Vi har alltså en mycket bra produkt men lider brist på kompetens när det gäller marknadsföringen. måste intensifiera sin internationella marknadsföring av vårt land som ett unikt, vackert, spännande och variationsrikt turistland. Vi bör förstärka våra marknadsföringsaktiviteter kraftigt, med sikte på att komma i paritet med våra nordiska grannländer. Som jämförelse kan nämnas att den svenska staten satsar per invånare för marknadsföring utomlands av som turistland medan motsvarande siffror för övriga nordiska länder uppgår till . Enligt mening bör våra ambassader och konsulat ute i världen, som är en naturlig mötesplats för många i de olika värdländerna, förses med extra resurser för att marknadsföra . Vi föreslår en ökning av anslaget till på 10miljoner kronor inom ramen för utgiftsområde 24. Det höjda anslaget ska användas för att öka samarbetet mellan , utrikesförvaltningen och exporttråd. 6.6.2Formulera mål för turistpolitiken Ett viktigt mål för turistpolitiken är att göra mer känt i världen och öka antalet turister. Det kan vara svårt att ange exakt kvantitativt mål, men en möjlig målsättning kan vara att öka antalet utländska turister med minst en övernattning i fram , att de utländska turisterna i genomsnitt ska tillbringa mer i än de gör och att de i genomsnitt ska spendera mer per dag. står de utländska gästerna på campingplatser, hotell m.m. för av gästnätterna, motsvarande siffra i är . Med ökade marknadsföringsinsatser för som turistland utomlands skulle många fler turister kunna hitta hit. Och med fler turister och ökad lönsamhet inom besöksnäringen följer också ökad tillväxt och sysselsättning. Vad som här anförts om att inrätta ett kvantitativt mål för statens satsningar på som turistland bör ges regeringen till känna. Turistnäringen har en stor potential när det gäller att skapa bärkraftiga verksamheter och generera lönsamhet i alla delar av vårt land. Det sysselsättningstillskott som turistnäringen kan ge torde ha allra störst betydelse i gles- och landsbygd, och vi anser att ett annat mål för turistpolitiken bör vara att ge ett större utbyte än till den lokala ekonomin. Vad som ovan anförts om att turismen ska ge ett större utbyte till den lokala ekonomin bör ges regeringen till känna. En väl fungerande infrastruktur är av avgörande betydelse för turismen. Exempelvis spelar priser på flyg- och tågresor en avgörande roll om perifera resmål ska ha möjlighet att få underlag till en lönsam turistnäring. Turismen som näringssektor missgynnas av Rikstrafikens beräkningar av stöd till olika flygplatser. Turister räknas bort från underlaget till stöd, vilket uppenbarligen slår hårt mot flygplatser med hög andel turister bland resenärerna. Vägarnas standard betyder också mycket. Vi anser att turismutveckling bör vägas in vid planering av infrastrukturinvesteringar. Detta bör ges till känna. 7Anslagsfrågor för utgiftsområdena 19 och 24 Som ett led för att stärka konkurrensen på den fria marknaden förstärker vi anslagen till och till forskning i konkurrensfrågor. Vi höjer också anslaget för åtgärder på konsumentområdet. Det höjda anslaget på detta område ska dock fasas över till de olika organisationerna på konsumentområdet. Vi minskar anslagen till , och i vår allmänna strävan att minska riktade samt allmänt ökande anslag till olika myndigheter. Utgiftsområde 24 Näringspolitik, 38:1 Verket för näringslivsutveckling Förvaltningskostnader 38:19 Omstrukturering och genomlysning av statliga företag 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft 40:5 Åtgärder på konsumentområdet säger nej till selektiva stöd och de bör avvecklas . Därför minskar vi anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder med . anser att bör läggas ned. I vår regionalpolitiska motion lägger vi fram ett förslag om ett nytt samlat landsbygdsverk där glesbygdsfrågorna kommer att ingå som en del. Därmed blir det nuvarande överflödigt. Avvecklingen inleds och anslaget för verket kan därmed minskas. Utgiftsområde 19 Regional utveckling, 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen