ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02A337 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förstärka funktionshindrades möjligheter till arbete. (Handu) har genom en undersökning påvisat att sysselsättningsgraden för personer med funktionshinder är mycket låg. T.ex. uppger endast en tredjdel av personer med rörelsehinder att de har ett arbete. Undersökningen, som har kartlagt levnadsförhållanden för personer med rörelsehinder, hörselskada, dövhet och synskada visar också att utbildningsnivån hos de undersökta grupperna är jämförbar med genomsnittet hos befolkningen i övrigt. I undersökningen ingår även personer som är anställda hos och lönebidragsanställda. Ett litet fåtal har en reguljär heltidsanställning. Det är tragiskt att konstatera att personer med funktionshinder alltid har haft en svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsgivare uppvisar negativa attityder och underskattar ofta arbetsförmågan hos arbetssökande med funktionshinder. Arbetsmarknaden, näringsliv och fackliga organisationer behöver ökad kunskap för att bejaka och tillgodogöra sig den kompetens och de kvalifikationer som finns hos arbetssökande med funktionshinder. Den pågående diskrimineringen och segregeringen ökar utanförskapet och ger svåra sociala och ekonomiska konsekvenser för den enskilde. Kraftfulla aktiva insatser krävs. har ett ansvar också för funktionshindrades rätt till arbete. Med hänvisning till ovanstående bör AMS få i uppdrag att utveckla det attitydpåverkande arbetet i syfte att förstärka funktionshindrades ställning på arbetsmarknaden.
mot · GT02A338 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kollektivavtal för att betala ut samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser att kollektivavtal bör vara en självklar förutsättning för att beviljas samhällsstöd vid anställningar.
mot · GT02A339 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga en översyn av lagen om anställningsskydd och sjukskrivna. Vi har fått ett allt hårdare klimat i dagens arbetsliv. Alltför många personer som har en begränsad arbetsförmåga kläms ut i öppen arbetslöshet. Förloppet för den enskilde startar ofta med en kort tids sjukdom. De rehabiliterande insatserna sätts inte in, ingen brys sig. Med den sjukdomsbild som finns kommer återkommande korta sjukfall och begynnande svårigheter att klara de vanliga arbetsuppgifterna utan att någon på arbetsplatsen gör något för att hjälpa den person som har problem. Det utanförskap som den sjuke upplever blir allt tydligare och personen mår allt sämre. Det hela utmynnar i en långtidssjukskrivning. börjar efterlysa en rehabiliteringsutredning. Ett avstämningsmöte kommer till stånd och där förklarar arbetsgivaren att det inte finns något arbete hos honom för den sjukskrivne utan arbetsgivaren har för avsikt att säga upp personen av personliga skäl. Vid de efterföljande förhandlingarna driver arbetsgivaren sin ståndpunkt och personen sägs upp enligt 33 § lagen om anställningsskydd. Vi anser att det är ett alltför vanligt händelseförlopp för många människor som fortfarande har en restarbetsförmåga. Vi anser att 33 § lagen om anställningsskydd bör ses över.
mot · GT02A340 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har troligen sin grund i otillfredsställande arbetsmiljöer. Denna situation innebär också att sjukfrånvarokostnaderna är alltför stora. Det finns inga enkla lösningar på att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framför allt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom under alltför långa tider. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta kan återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda.
mot · GT02A341 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om anställningstrygghet vid upphandlingar. är en mycket stor del av kollektivtrafiken upphandlad. Upphandlingarna tenderar att bli allt längre och även större i omfattning. En vanlig situation är att busstrafiken för ett helt län upphandlas för en åttaårsperiod med option. Den här utvecklingen skapar allt större problem för de anställd och deras fackliga organisationer. När en ny entreprenör vinner en sådan upphandling ställs alla anställda utan arbete och sägs upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen i en sådan här situation. Det som inträffar oftast vid sådana tillfällen är att den nya entreprenören väljer ut de som de vill anställa och då blir de äldre ofta utan arbete. Vi anser att reglerna vid sådana här upphandlingar behöver ses över så att de anställda ges företräde till anställning enligt lagen om anställningsskydd hos den nya entreprenören.
mot · GT02A342 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna vid studiestöd i kombination med a-kassa. Personer som arbetat inom t.ex. vården och fått förslitningsskador börjar ofta att studera för att hitta ett nytt arbete. säger många upp sin tjänst på grund av att läkaren anser att vårdyrket är för tungt även efter en eventuell rehabilitering. En person som studerar i två terminer och dessa studier avslutas upptäcker att ytterligare studier behövs för att det ska leda till ett nytt arbete. Reglerna är då sådana att man måste söka studiestöd för att ha råd med att studera vidare. De studier personen sökt börjar först . Alltså är personen arbetslös . Studierna är på distans så man kan stå till arbetsmarknadens förfogande även under den tiden. Naturligtvis är personen beredd att ta det arbete som erbjuds under hela sommarperioden. Problemet är att personen inte får uppbära a-kasseersättning om inte studierna är avslutade. Vår målsättning är att alla som behöver byta arbete ska erbjudas en snabb och aktiv rehabilitering och att samhället ska ge en bra ekonomisk trygghet under sådana omställningsperioder. Vi anser att dessa regler som begränsar omställningen för många behöver ses över.
mot · GT02A343 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vissa regler i a-kassan. Målet att alla ska ha ett arbete är det viktigaste i vårt samhälle. I den strävan vi alla har för detta hoppas vi att personer med lång frånvaro från arbetsmarknaden ska ha möjlighet att komma tillbaka till ett lämpligt arbete. innebär sådan återgång tillfälliga och kortvariga anställningar till en början och behov av perioder med a-kasseersättning däremellan. Vi har också infört regler om att sjukersättningar ska omprövas noggrannare . Här tror vi att flera kommer att bedömas ha en kvarstående arbetsförmögna i betydligt större utsträckning . Det innebär att de inte har kvar sitt tidigare arbete utan är hänvisade till att söka ett nytt arbete på Arbetsförmedlingen. Lagens 17 § A skapar då en alldeles onödig begränsning genom att den innehåller en begränsning av överhoppningsbar tid . Den regeln innebär att personen inte har rätt att få a-kasseersättning utan hänvisas till socialbidrag tills man hittar ett nytt arbete. Vi anser att man bör överväga att ändra begränsningsregeln.
mot · GT02A344 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till a-kasseersättning vid tre fjärdedels sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Det är för många mycket viktigt att ha den möjligheten till fortsatt arbete med den stora sociala betydelse som det har. För personer som beviljats ¾ sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. De har svårt att hitta anställningar på och det är speciellt då de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Den regel som infördes är att de har rätt att få ett arbete på . Det här fungerar inte för de flesta då inte anställer några och när inte längre finns på många orter. Det kan inte vara så att personer med en liten restarbetsförmåga tvingas att pendla långa sträckor. Om vi verkligen menar något med att tillvarata restarbetsförmågan hos alla människor behöver reglerna för dem som har ¾ sjukersättning ses över i a-kassans regler.
mot · GT02A345 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av friskvård. har vi en ohälsosituation som är helt oacceptabel. Sjukfrånvaron från arbetsplatserna är inte bara ett stort mänskligt lidande utan det förorsakar samhället och produktionen mycket stora kostnader. I förlängningen leder det också till att alltför många människor lämnar arbetslivet för . Den alltjämt dominerande orsaken till denna stora ohälsa är problem i rygg, nacke och axlar. Det är främst kvinnor i vårdyrkena som drabbas och där har problemen ökat ytterligare . Den ökande datoriseringen, och inom det området ett allt större krav på effektivisering, leder till koncentrerade arbetsuppgifter under hela arbetsdagarna vid datorer. Det här måste vi ägna stor uppmärksamhet framöver annars kommer alltför många att drabbas av ohälsa. Det behövs många olika åtgärder för att lösa de här problemen. Arbetets organisation är troligen en viktig åtgärd att se över. Den åtgärd vi tror är en av de viktigaste är friskvård i samband med arbetet. Det har visat sig att korta pauser med inslag av friskvård under arbetstid är en bra form. En sådan åtgärd måste planeras och genomföras på många olika sätt beroende på förhållandena på arbetsplatserna. Det viktiga är att friskvården organiseras så att alla anställda har möjlighet att delta. I nästa steg tror vi att det är viktigt att arbetsgivarna stöder och inspirerar till regelbunden motion . Vi anser att det är så viktigt med friskvård under arbetstid att det bör övervägas att införa regler om obligatorisk friskvård under arbetstid.
mot · GT02A346 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd vid arbetsplatser med mindre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas. Den här regeln slår mycket orättvist och det är inte möjligt att på något sätt förhandla eller på annat sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Det har visat sig att föräldrar i barnfamiljer framför allt yngre kvinnor drabbas mycket hårt av de här reglerna. Vi behöver värna om barnfamiljerna och skapa den trygghet de behöver för att de ska våga skaffa fler barn så att vårt samhälle kan fortsätta att utvecklas. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.
mot · GT02A347 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna i a-kassan vid inträde. En del unga människor som är på väg ut på arbetsmarknaden hamnar i kläm när det gäller a-kassan. Man har anmält sig till a-kassan och sedan inte gett arbetsintyg som skall lämnas in efter inträdesansökan så blir man oförsäkrad vilket är oacceptabelt och för många en mycket svår situation. Inträdeskravet anser vi borde ändras till att alla har rätt till inträde i a-kassan från första arbetsdagen utan krav och att man om olyckan är framme och personen blir arbetslös så bevisar man arbetskravet i efterhand. Dessutom anser vi att informationen till unga måste bli bättre när det gäller inträdeskrav m.m. En ändring åt detta håll torde inte bli några kostnadsökningar för a-kassan utan i stället vara en besparing på grund av att handläggarna inte behöver jaga dessa arbetsintyg som inte inkommit. Arbetsvillkoret ligger kvar och utgör ett skydd att inte fusk förekommer samt att tolv månaders medlemsvillkor finns kvar.
mot · GT02A348 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda lagstiftning om temperaturer på arbetsplatser. På vissa arbetsplatser så har man problem med värme och kyla. Arbetsgivare som inte åtgärdar problematiken har inte facket så stor makt att påverka. Exempel har visat sig att det inom finns arbetsplatser med extrem värme som inte åtgärdats av arbetsgivaren. menar att om lufttemperaturen vid lätt och stillasittande arbete varaktigt avviker från () finns det anledning att se till att det termiska klimatet undersöks närmare. Undersökningen görs lämpligen med metoder enligt standarden SS-EN ISO 7730 (se AFS 2000:42, kommentarerna till 31 §). Därefter bedöms förutsättningarna för termisk komfort och eventuellt behov av åtgärder. Både mätmetoden och riktvärdet för temperaturen behöver anpassas till lokal och verksamhet, och de behöver diskuteras med någon sakkunnig, t.ex. arbetsmiljöingenjör från företagshälsovården. I arbetsmiljöfrågor av detta slag förutsätts också att skyddsombudet medverkar. Det finns dock inga regler som uttryckligen kräver att arbetet avbryts på grund av tillfälligt låg temperatur inomhus. I extrema fall kan arbetet ändå behöva avbrytas. Kyla i den här typen av lokaler skulle kunna inträffa, t.ex. vid tillfälligt fel på värmeanläggning eller strömförsörjning. Vilka åtgärder som i sådana fall är lämpliga för att fortsätta arbetet i väntan på reparation måste bedömas från fall till fall. Bedömningen blir bl.a. beroende på arbetet, t.ex. om man kan arbeta i ytterkläder. Skyddsombud kan avbryta arbetet enl. AML 6:7, vid omedelbar och allvarlig fara för liv och hälsa. Likaså kan arbetstagare själv avbryta arbete vid omedelbar och allvarlig fara i avvaktan på besked om arbetet skall fortsätta, enl. AML 3:4. Så låga temperaturer att de blir en fara förekommer dock normalt inte i den här typen av lokaler. Arbetsgivare och arbetstagare kan komma överens om att avbryta arbetet. Arbetsgivare har alltid möjlighet att ta sitt ansvar för arbetsmiljön genom att avbryta arbetet. Det förekommer att arbete avbryts vid kyla t.ex. vid utomhusarbete, där stark kyla (eller kyla i kombination med blåst) kan vara farlig. Avbrott görs då med stöd av särskild praxis i vissa branscher, eller t.ex. överenskommelser i avtal. Frågan om lön skall betalas även om arbetet avbryts faller utanför arbetsmiljöreglerna, men detta kan vara reglerat i kollektivavtal eller anställningsavtal. Oavsett dessa gällande regler och praxis efterlyser vi en enhetlig och tydlig regel i frågan i syfte att komma åt arbetsgivare som uppenbarligen medvetet inte gör något åt det det är en arbetsmiljöfråga!
mot · GT02A349 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till lagstiftning om förbud mot ensamarbete. Ensamarbete kan inverka på den anställdes hälsa på olika sätt. För de som arbetar ensamma innebär arbetet en utarmning av den sociala kontakten. Det samspel som sker mellan anställd och kund är inte som en naturlig kommunikation mellan kollegor. Det finns arbetsplatser där akutteam åker ut om något händer och tydliga rutiner upprättas men genom att man inte har någon kollega att samtala med försvinner möjligheten till en omedelbar genomgång om man utsatts för något på sin arbetsplats. Jag känner att det är viktigt att denna möjlighet erbjuds. Hot och våld är ett erkänt arbetsmiljöproblem både nationellt och även internationellt och genom senare öppettider och andra förändringar har våld och hot blivit vanligare i arbetslivet. Enligt svensk arbetslagstiftning (arbetstidslag 1982:673,1517 §§) har arbetstagare rätt till raster så att de ej behöver utföra arbete längre än i sträck, vilket i vissa fall i ensamarbete blir svårt att efterfölja. I arbetsmiljöundersökningen 2001 uppgav 17,av de sysselsatta kvinnorna och 9,av männen att de utsatts för våld eller hot . De yrkeskategorier som var mest utsatta var skötare, vårdare, akutsjuksköterskor, socialsekreterare, kuratorer, behandlingsassistenter, undersköterskor och sjukvårdsbiträden bland kvinnor. Bland män var det poliser, skötare, vårdare, väktare och ordningsvakter, behandlingsassistenter, fritidsledare, buss- och spårvagnsförare. De delar av detaljhandeln som har högst frekvens arbetsskador av våld och hot är också de som ofta har öppet nätter och sena kvällar, som sagt. Under 19972000 dödades nio personer av våld som de utsattes för i arbetet. Fyra av de omkomna var verksamma i detaljhandeln. I undersökningen butiksrån (hedenmo ) konstaterades att två tredjedelar av rånen skedde vid ensamarbete. Butiksrånen skedde företrädesvis under den senare delen av dygnet, två tredjedelar av butiksrånen begicks ; skedde 24.0006.00.
mot · GT02A350 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors rätt till heltidsarbete. arbetar ca 115 000 kvinnor än vad de själva önskar. ökar antalet tidsbegränsade anställningar. Den allra otryggaste formen, behovsanställning, har ökat från ca 40 000 till 125 000, främst bland kvinnliga medlemmar. Nästan en tredjedel av LO-kvinnorna, under , har någon form av tidsbegränsad anställning. Det ofrivilliga deltidsarbetet och de otrygga anställningarna gör att kvinnor förvägras möjligheten till en lön som går att leva på. Det innebär dessutom en risk att fastna i arbeten med låg lön och små utvecklingsmöjligheter. Det är inte acceptabelt att arbetsgivarna erbjuder kvinnor sämre anställningsvillkor än männen. I kassan på klädbutiken jobbar kvinnorna deltid. Tvärs över gatan, där hemelektroniken säljs, jobbar männen heltid. Att kvinnor vill arbeta deltid sprids som en sanning, men det handlar inte om något annat än om kvinnors systematiska och livslånga underordning. Deltidsarbetet är en av arbetsmarknadens stora kvinnofällor som gör att kvinnor inte får fast förankring på arbetsmarknaden och som ger kvinnor mer eller mindre hela ansvaret för familj och barn. Därtill innebär deltidsarbetet att kvinnors pensioner blir så låga att det inte går att leva på dem. kvinnors löner är generellt av mäns löner de lägsta lönerna på arbetsmarknaden finns inom kvinnodominerade yrken som t.ex. inom skola, vård, omsorg, handeln, call-centers hälften av den kvinnliga arbetskraften 863 000 kvinnor arbetar inom offentlig sektor det skulle kosta att höja lönerna för LO-kvinnorna inom offentlig sektor till samma nivå som LO-männen inom industrin 155 000 kvinnor på hela arbetsmarknaden arbetar, mot sin vilja, deltid 300 000 kvinnor på hela arbetsmarknaden har otrygga anställningar 85 000 kvinnor på hela arbetsmarknaden har s.k. behovsanställningar, det vill säga arbetsgivaren ringer när behov uppstår bland LO:s unga kvinnor () har de tidsbegränsade anställningarna fördubblats från till av LO:s kvinnor arbetar på obekväm eller oregelbunden arbetstid motsvarande för kvinnor är 198 000 kvinnor i () är ensamstående med barn. Medianen för deras disponibla inkomst (inklusive bostadsbidrag, barnbidrag, underhållsstöd) är 100 000 . Det är den i särklass lägsta medianinkomsten för alla typer av hushåll. Bland ensamstående mammor finns också högavlönade kvinnor, men en majoritet lever i fattigdom och de har inte fått del av det välfärdsutveckling. Kvinnor har samma rätt som männen till ekonomisk självständighet livet ut och ska också ha lika bra arbetsvillkor. Därför anser vi att det nu får vara stopp för alla kvinnolöner, att en uppvärdering av kvinnors arbete och erfarenheter genomförs som ger kvinnor rättvisa löner i jämförelse med männens och att de därigenom får pension som går att leva på. Den offentliga sektorn måste ta ett stort ansvar och bli till en förebild som arbetsgivare.