mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnaden med upp till ett tak, är nystartsjobben inte takbegränsade som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstöd från LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Alliansen anser det viktigt att nystartsjobben omfattas av LAS. Vi föreslår att skatterabatten endast gäller anställningar i näringslivet. Det är dock viktigt att se till att konkurrensneutralitet enligt upprätthålls. Studier tyder på att en inriktning mot näringslivet ökar sannolikheten att åtgärden leder till ett arbete. Ytterligare en fördel med inriktningen på näringslivet är att effekten på de offentliga finanserna blir betydligt mer begränsad. Eftersom en nedsättning av arbetsgivaravgifterna minskar statens inkomster i stället för att belasta statens utgifter, är det viktigt att budgetlagen följs och att utgiftstaken anpassas till statens alternativkostnad för nystartsjobben. 7En arbetsmarknad för alla: En ny integrationspolitik Efter valet lovade den socialdemokratiska regeringen att integrationen skulle bli en av huvuduppgifterna. Misslyckandet är nu uppenbart. Betydande invandrargrupper står utanför arbetsmarknaden och lever avskilt från den svenskfödda befolkningen. Denna brist riskerar att gå i arv även till andra generationens invandrare. Etnisk diskriminering förekommer. Förutom att det drabbar den enskilde invandraren innebär det även att samhället går miste om arbetskraft, kompetens och begåvning och därmed om tillväxt och välfärd. Därför lanserar vi moderater ett brett åtgärdsprogram för att återupprätta arbetslinjen i integrationspolitiken. Det är viktigt att se dessa åtgärder som ett komplement till den generella ekonomiska politiken som gör det mer lönsamt att arbeta och att anställa. av de utrikes födda i åldrarna är arbetslösa. av alla utrikes födda från , och andra länder utanför OECD-området är arbetslösa. Varannan kvinna från är öppet arbetslös, och sysselsättningen som andel av befolkningen ligger i denna grupp så lågt som . Till viss del beror dessa skillnader på att det tar tid innan integrationen sker, vilket gör att vistelsetiden spelar stor roll. Sysselsättningen ligger, även när vistelsetiden i beaktas, påtagligt lägre än nivån för inrikes födda.12 För att uppnå samma sysselsättning som andel av befolkningen som för inrikes födda måste sysselsättningen öka med för dem som varit i och med för dem som har en vistelsetid . Att förankringen på arbetsmarknaden är svagare belyses också av att en hög andel, var fjärde utrikes född, har tillfälliga anställningar (2004). De som är födda utomlands har också i större utsträckning deltidsarbeten och okvalificerade jobb.13 De som vistats i tenderar att fungera som buffert på arbetsmarknaden, och konjunkturkänsligheten i arbetslöshet och sysselsättning är hög för dessa grupper. En effekt av den svaga arbetsmarknadsförankringen är att löne- och inkomstskillnaderna i förhållande till svenskfödda är betydande. En bearbetning av SCB:s statistik som TCO gjort visar att även när hänsyn tagits till ålder och utbildningsbakgrund kvarstår löneskillnader på mellan inrikes och utrikes födda.14Även mer grundliga studier tyder på att det förekommer relativt stora etniskt grundade löneskillnader på den svenska arbetsmarknaden.15 i landet var den genomsnittliga inkomsten för utrikes födda personer av den inhemska befolkningen.16 Givet samma utbildningsnivå och yrkeserfarenhet är lönenivåerna påtagligt lägre för utrikes födda. Skillnaderna är också stora mellan olika grupper. Medan nordbor och personer födda i olika har av den inhemska befolkningens årsinkomst har personer som är födda utanför så lite som 50 procent.17 Ytterligare en effekt av den svaga integrationen på arbetsmarknaden är att utrikes födda i större utsträckning än inrikes födda är beroende av olika inkomststöd. av utrikes födda fick t.ex. socialbidrag , vilket som andel av befolkningen är fyra gånger högre än för inrikes födda (prop. 2004/05:1, bil. 3, s. 11). Bland vissa invandrargrupper är sannolikheten att bli beroende av socialbidrag mycket hög.18 Detsamma gäller risken för att en person blir förtidspensionär. Enligt en studie är sannolikheten för att en kvinna från skall förtidspensioneras närmare 30 gånger högre än för motsvarande inrikes född. Andelen förtidspensionärer bland grekiska män är och för kvinnor är motsvarande andel cirka 80 procent.19 Den samhällsekonomiska kostnaden för integrationspolitikens misslyckande är betydande. Invandring kan innebära en betydande potentiell vinst. Nuvärdet av skatteintäkterna minus utgifterna för en ung invandrare ligger på , men med dagens politik kostar den genomsnittlige invandraren över 140 000 kronor.20 sker en inkomstöverföring från infödda till invandrare som motsvarar i storleksordningen en till av BNP, vilket skall jämföras med att nettoinkomstöverföringen motsvarande av BNP och gick i motsatt riktning (m.fl. 2002). En lång rad studier bekräftar att integrationsproblemen inte främst beror på utbildning och yrkeserfarenhet. De som är utrikes födda har som grupp haft ungefär samma utbildningsnivå som de som är födda i födda har också en inriktning på sin utbildning, t.ex. naturvetenskap, teknik samt sjuk- och hälsovård, som är efterfrågad på arbetsmarknaden. Trots detta har av de utrikes födda akademikerna ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå. har ur detta perspektiv en outnyttjad potential på 30 000 utrikes födda akademiker som inte har arbete efter sin kompetens. Arbetslöshetsrisken är dubbelt så hög för de ungdomar som har ursprung i , och , trots att dessa ungdomar har bättre betyg från än andra utrikes födda.22 Ett sätt att belysa detta är beräkna hur mycket arbetslösheten i olika grupper skulle minska om alla ungdomar fick samma avkastning på arbetsmarknaden av sina betyg och sin utbildning. Enligt en skulle arbetslösheten minska för de ungdomar som invandrat efter att de börjat skolan, för de som invandrat innan de började eller de som är födda i vars föräldrar bägge är födda utomlands. Det är inte heller så att personer som är utrikes födda har en annan inställning till arbete eller söker arbete på ett sätt som kan förklara integrationsproblemen (Arai, och 1999). De som är födda utanför anser att det är viktigare att ha ett arbete än de som är födda i . De som är födda utanför har i större utsträckning sökt arbete via arbetsförmedling, men också via direkta kontakter med arbetsgivare. Den slutsats som ter sig rimlig är att det förekommer diskriminering på den svenska arbetsmarknaden och att det är en viktig förklaring till svårigheterna för utrikes födda. Stöd för den slutsatsen finns också i det förhållandet att många utrikes födda är övertygade om att faktorer som utländskt namn, hud- och hårfärg och namn påverkar möjligheterna att få arbete. av både inrikes och utrikes födda tror att möjligheterna påverkas i stor utsträckning (Arai och 1999). Att det finns betydande skillnader i arbetsmarknadsintegrationen mellan adoptivbarn med "svenskt" utseende och adoptivbarn från , och antyder också att diskriminering förekommer (2004). Det är viktigt att understryka att diskriminering kan ta sig olika uttryck. I den ideala modellen för arbetsmarknaden beror individernas möjligheter att få arbete och inkomst enbart på deras individuella produktivitet. Denna modell förutsätter emellertid att arbetsgivarna till en rimlig kostnad kan bedöma individens produktionskapacitet. Om så inte är fallet är en utgångspunkt i forskningen att arbetsgivaren utgår ifrån att individen har samma egenskaper som t.ex. den etniska gruppen i genomsnitt. Om det är så att en företagare anser att t.ex. kunskaper i svenska språket är viktigt och vet att invandrare i genomsnitt har större språkproblem är det möjligt att informationskostnader gör att alla invandrare gallras bort i ansökningsprocessen till ett jobb, trots att den enskilde invandrarens språkkunskaper är okända. Om det därtill är så att arbetsgivare har felaktiga kunskaper om en grupps språkkunskaper förvärras diskrimineringen. Denna typ av diskriminering brukar benämnas statistisk diskriminering (se t.ex. Arai, och 2000 eller 2002). 7.2Varför lyckas sämre? var sysselsättningsgraden högre bland utrikes födda. Det är inte förrän som dagens stora skillnad, där sysselsättningsgraden ligger lägre än för inrikes födda, etablerades (, och 2004). Även inkomstskillnaderna har utvecklats på liknande sätt. Ännu var den relativa arbetsinkomsten högre än för infödda med samma kön och ålder. Det är inte heller så att situationen är lika nedslående i alla länder. Även om internationella jämförelser är komplicerade visar genomgång att , tillsammans med , och , lyckats sämst när det gäller integrationen på arbetsmarknaden. Till en del beror detta på att har en lägre andel arbetskraftsinvandring och en större andel flykting- och anhöriginvandring än de länder man jämför med. Men även med hänsyn till detta kvarstår dock skillnader. Det är svårt att finna en entydig förklaring till att har lyckats sämre med integrationen av invandrare. Vi tror dock att en förklaring kan vara att det, precis som för många låginkomsttagare, har lönat sig dåligt att arbeta. Därtill har infasningen på arbetsmarknaden varit alltför långsam. 7.2.1Höga marginaleffekter för socialbidragstagare Det är, som konstaterats tidigare, särskilt problematiskt med svaga ekonomiska incitament att arbeta för grupper med en svagare förankring på arbetsmarknaden. Därför är det olyckligt att den svenska välfärdsmodellen bidrar till höga marginaleffekter för just dessa grupper. En sådan faktor är att de som aldrig har kommit in på den svenska arbetsmarknaden, vilket nyinvandrade av naturliga skäl inte har, får sitt inkomststöd främst via socialbidrag och bostadsbidrag, som båda trappas av snabbt vid stigande inkomster. har beräknat tröskeleffekter för socialbidragstagare, dvs. den förvärvsinkomst som gör att hushållet har ekonomisk av att förvärvsarbeta framför att erhålla socialbidrag (prop. 2004/05:1, bil. 3, s. 21). Diagram 7.1 Månadslön som krävs för att den disponibla inkomsten skall överstiga "socialbidragsnivån" 2004 För ensamstående utan barn ligger tröskeleffekten vid en månadsinkomst på . Redan för hushåll utan barn stiger tröskelinkomsten kraftigt om den sammanboende partnern saknar förvärvsinkomst. För barnfamiljer stiger tröskelinkomsten än mer. I exemplet med en tvåbarnsfamilj där den ena partnern inte har förvärvsarbete måste månadsinkomsten uppgå till för att förvärvsarbete skall löna sig. Enligt beräkningar betyder detta att av alla sammanboende vars partner inte arbetar har en inkomst som understiger tröskelnivån. De som har kommit in på arbetsmarknaden men lämnat den igen på grund av arbetslöshet eller sjukdom har däremot tillgång till a-kassa och socialförsäkringar där marginaleffekterna är lägre än för socialbidrag men ändå höga i ett internationellt perspektiv. Enligt en OECD-jämförelse hade ett gift par med två barn där den ena parten inte arbetar och den andra söker jobb en ersättning på av tidigare lön i , jämfört i genomsnitt i OECD.23 Det är troligt att dessa faktorer förstärker de integrationsproblem som alltid föreligger på grund av att det tar tid innan de som anländer till ett land har skaffat sig språkkunskaper och anpassat sig till de sociala normer som råder på just den svenska arbetsmarknaden. Marginaleffekterna bidrar till att försena integrationen. Ytterligare en förklaring kan vara att integrationspolitiken fått större betoning på social integration och mindre på arbetsmarknadsintegration. Ett uttryck för detta är att ansvaret för flyktingmottagandet flyttades från AMS till (numera ). Så länge AMS hade ansvaret gällde arbetslinjen. Ungefär som tog över infördes i stället "Hela-Sverige-strategin", vilket innebar att flyktingar placerades ut geografiskt där det fanns bostäder, vilket oftast sammanföll med regioner där det inte fanns arbeten.24Även om strategin formellt är övergiven fortsätter de negativa effekterna att reproduceras, eftersom de nyanlända invandrarna ofta vill bosätta sig nära släktingar och vänner. Vissa studier tyder på att det är viktigare att invandrare snabbt kommer in på arbetsmarknaden än att de kommer in på ett arbete som motsvarar deras kompetens. visar, i en uppföljning av de flyktingar som fick permanent uppehållstillstånd 1987-1991 att formell utbildning hade liten eller ingen effekt på flyktingarnas möjlighet att få jobb.25 I stället var sannolikheten att få jobb betydligt högre för dem som deltagit i någon typ av arbetsmarknadspraktik. Studier visar att av de bosnier som kom efter kriget i var av de manliga invandrare som kommit till i arbete , medan motsvarande andel för hela riket var (m.fl. 2002, s 42). 7.3Åtgärder för bättre integration Mot denna bakgrund presenterar vi nu riktlinjer för en bättre integrationspolitik, och vi avser att återkomma med genomarbetade förslag i höstens budgetmotion. och Näringslivs (SNS) välfärdspolitiska råd har föreslagit att det nuvarande integrationssystemet ersätts med en lärlingsintroduktion där infasningen på arbetsmarknaden inleds omgående genom att träningen i svenska kombineras med något slags förvärvsarbete redan under första vistelseåret i (2002). Eftersom introduktionen bygger på att arbete och studier blandas och att studierna sker integrerat på arbetsplatsen påminner introduktionen om ett lärlingssystem. Tanken är att proportionerna mellan språkstudier och förvärvsarbete gradvis förskjuts så att inslaget av arbete ökar med tiden och att skatterabatten trappas av i samma takt. SNS välfärdspolitiska råd anser att introduktionen bör ske så att invandraren vid avslutningen förvärvat företagsspecifik kompetens. Rådets bedömning är att lärlingsintroduktionen bör pågå . Ett alternativ som vi överväger är en lärlingsintroduktion på tvåår för nyanlända invandrare som är arbetsföra och som inte själva hittar en anställning. Infasningen på arbetsmarknaden inleds därmed omgående genom att träningen i svenska kombineras med något slags förvärvsarbete redan under första vistelseåret i . Introduktionen bör medföra en lönesubvention som successivt trappas av. Lönen bör utgå i enlighet med gällande kollektivavtal. Lärlingsintroduktionen bör i möjligaste utsträckning ske på en arbetsplats där den utbildning och yrkeserfarenhet som invandraren har tas tillvara, men det bör inte införas något villkor om en sådan koppling eftersom det är viktigare att introduktionen sker snabbt än att den motsvarar framtida yrkesförväntningar. Ett problem vid introduktionen på arbetsmarknaden är att det tar tid att skaffa sig de kunskaper som krävs för att fungera väl på en ny arbetsmarknad. Det kan också vara mer komplicerat för arbetsgivare att bedöma produktiviteten hos en nyanländ invandrare. Båda dessa faktorer gör att det kan vara svårt att finna ett arbete. Ett alternativ är att alliansens nystartsjobb även skall omfatta alla nyanlända invandrare som har beviljats uppehållstillstånd antingen som en förlängning av lärlingsintroduktionen eller alternativt för en maximal period . Med lärlingsintroduktion och nystartsjobb får vi en introduktionsperiod , vilket ocksåär då förvärvsfrekvensen bland nyanlända stiger snabbast. Både nystartsjobben och lärlingsintroduktionen innebär också att kommunernas kostnader för introduktionen av invandrare minskar dramatiskt. 7.3.3Introduktionsersättning i stället för socialbidrag Ett problem i dagens system för mottagandet av nyanlända invandrare är att inkomststödet normalt utgår i form av socialbidrag. Socialbidraget avräknas mot ökade inkomster. Så länge hushållets disponibla inkomst vid arbete inte överstiger socialbidraget och eventuella andra bidrag och kostnader förknippade med arbete är vinsten av att arbeta obefintlig. Det är möjligt för kommunerna, efter att den borgerliga regeringen införde introduktionsersättningen 1992, att ersätta socialbidraget med introduktionsersättning och därmed undvika socialbidragens marginaleffekter (prop. 2004/05:1, bil. 3, s. 25). Både och rekommenderar kommunerna att ersätta socialbidraget med introduktionsersättningen. av flyktingarna i de 30 största kommunerna fick dock en ersättning som inte reduceras mot arbetsinkomst enligt en undersökning av 2003. Detta är en försämring då andelen flyktingar som fick introduktionsersättning var . Att få kommuner använder sig av introduktionsersättning beror sannolikt på att det på kort sikt är dyrare att betala ut stöd som inte avräknas mot en eventuell inkomst. På lång sikt är det sannolikt billigare, eftersom fler kan tänkas övergå till arbetsförsörjning då. Enligt en undersökning från går av det statliga bidraget till kommunerna för flyktingmottagande till att betala försörjningsstöd.26 I storstäder, förortskommuner och glesbygd är siffran ännu högre. Flera lösningar är tänkbara. Det är möjligt att förändra lagen om introduktionsersättning (1992:1068) så att det blir en skyldighet för kommunerna att betala ut introduktionsersättning utan avräkning mot inkomst från förvärvsarbete. Ett annat alternativ är att staten tar över introduktionsersättningen helt och betalar ersättningen direkt till individerna. Ett argument för den första lösningen är att en sådan förändring kan genomföras omgående, medan ett förstatligande sannolikt förutsätter att nya system byggs upp. Vi avser att återkomma i denna fråga i höstmotionen. Det är viktigt att introduktionsstödet ger en tillräcklig ersättning per barn som man är försörjningsansvarig för, eftersom det är just för familjer med många barn som det krävs en mycket hög månadslön för att det över huvud taget skall löna sig att arbeta. Kommunerna bör ha möjlighet att ställa krav på arbete eller annan motprestation med introduktionsersättning och reducera ersättningen till personer som inte aktivt söker arbete på samma sätt som är möjligt för socialbidrag enligt socialtjänstlagen. Perioden med lärlingsintroduktion och nystartsjobb skulle i vårt förslag omfatta . Det är rimligt att introduktionsersättningen betalas . Om det inte skett en etablering på arbetsmarknaden vidtar kommunens ansvar enligt socialtjänstlagen. 7.3.4Socialbidrag till arbetsföra endast vid arbetssökande Socialbidragsberoendet är högt bland utrikes födda. Det finns betydande problem med socialbidragen, framför allt att de skapar höga marginaleffekter särskilt i familjer med många barn. På Jobbcentrum, som är en del av stadsdelsförvaltningen, i har man prövat ett alternativt sätt för att få socialbidragstagare i arbete. Det finns ingen utvärdering som visar att modellen varit mer framgångsrik än de arbetssätt som används inom andra delar av socialförvaltningen. Jobbcentrum uppger emellertid att av de sökande fått någon form av arbete . På Jobbcentrum kräver man en motprestation för att få socialbidrag, dels i form av närvaro på centret, då tiden bland annat ägnas åt att söka jobb, dels genom att man faktiskt söker alla möjliga jobb. Ett alternativ som vi moderater överväger är att föreslå en skyldighet för att ställa krav på motprestation från arbetsföra personer som söker ekonomiskt bistånd. Vi anser det rimligt att socialkontoren och arbetsförmedlingarna samordnas bättre. Det kan t.ex. gälla att får uppgifter direkt från arbetsförmedlingen över om arbetsföra personer verkligen söker arbete eller inte. Om så inte är fallet kan socialbidraget stängas av direkt redan nu med nuvarande omfattning av socialtjänstlagen. Vi överväger därför att även föreslå att arbetsförmedlingen får skyldighet att rapportera till huruvida klienter som söker socialbidrag verkligen står till arbetsmarknadens förfogande. Vi moderater anser, liksom tidigare, att riksnormen för socialbidrag skall avskaffas. Detta gör det möjligt för kommunerna att anpassa nivån på bidraget till det kostnadsläge och andra förutsättningar som råder i kommunen. Arbetet med att värdera nyanlända invandrares utbildning måste forceras. undersökning visar att av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad efter tvåår i introduktion (2004). Eftersom en betydande del av de utrikes födda med akademisk utbildning inte har ett arbete som motsvarar utbildningen är det viktigt att valideringssystemen förbättras. Regeringen har tillsatt en valideringsdelegation som under 2004-2007 skall arbeta för att främja en snabbare validering. Ett alternativ till förbättrad validering är den modell som genomförts i , där alla har rätt, enligt lagen om yrkesexamina, att visa upp sina yrkeskunskaper i ett fristående yrkesprov (2004). Provet är oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna, färdigheterna och erfarenheterna. Examensarbetet är flexibelt och skall täcka alla yrkesområden i tre kategorier: grundexamen, yrkesexamen och specialyrkesexamen. I andra länder finns andra system för validering. Det föreligger emellertid inte någon utvärdering av hur olika valideringssystem bidrar till integrationen på arbetsmarknaden, vilket gör det svårt att dra några entydiga slutsatser. 7.3.6Öka konkurrensen i välfärdsproduktionen Det kan förekomma att arbetsgivare diskriminerar utrikes födda för att de själva hellre arbetar tillsammans med svenskar eller för att de tror att kunder har fördomar mot invandrare. Att sådana värderingar kommer till uttryck i en omfattande diskriminering borde inte vara förenligt med en väl fungerande marknadsekonomi. Företag som diskriminerar borde ha en avgörande nackdel på en fri konkurrensmarknad. Det finns emellertid betydande inskränkningar av konkurrensen i . Det finns också forskning som tyder på att diskriminering är mer förekommande i branscher och sektorer där konkurrensen är inskränkt. En viktig inskränkning i den fria konkurrensen är att välfärdstjänster i i huvudsak produceras inom den offentliga sektorn. Att offentliga arbetsgivare inte, trots högt ställda ambitioner, förefaller vara ett föredöme när det gäller integration av utrikes födda kan bero på att de inte är lika pressade av konkurrensen att producera högsta möjliga kvalitet till lägsta möjliga kostnad. En ökad valfrihet i inom välfärden ökar möjligheterna att etablera fler företag och därmed öka konkurrensen. Det kan också finnas andra branscher, t.ex. byggsektorn, där ökad konkurrens kan bidra till minskad diskriminering. Därför finns det skäl att anta att vårt omfattande program för att stärka konkurrensen kommer att motverka etnisk diskriminering. 7.3.7Anonymisera rekryteringsprocessen i offentlig sektor En orsak till att utrikes födda diskrimineras på den svenska arbetsmarknaden är anställningsförfarandet. Studier visar att subjektiva faktorer spelar stor roll i anställningsprocessen. Flertalet personalansvariga väger in svårbedömda faktorer som personkemi, personlighet och samarbetsförmåga vid anställningsbeslut (2004). Risken är att det medför att någon som uppfattas som annorlunda väljs bort. En tänkbar väg att minska detta problem är att tillåta ett särskilt anonymiserat anställningsförfarande hos företag och myndigheter. Vi avser att återkomma med preciserade förslag i samband med budgetmotionen . En anonymiserad rekryteringsprocess hjälper en individ som söker arbete och som riskerar att bli diskriminerad endast till det första intervjutillfället. Så långt kommen riskerar personen att bli utsatt för ny diskriminering. Vi anser det viktigt att särskilt den offentliga sektorn använder sig av rekryteringsprocesser som är icke-diskriminerande. FAIR som bekostas av Europeiska socialfonden och och som syftar till att utveckla sådana icke-diskriminerande rekryteringsprocesser är därför mycket intressant. 7.3.8Ökat nyföretagande i utsatta områden Ett sätt att underlätta integration och motverka diskriminering är att underlätta nyetablering av företag.