ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ju528 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får användas endast efter prövning av riksdagen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrättandet av ett DNA-register, för nyttjande vid brottsbekämpning, endast kan ske efter en bred folklig debatt och beslut i . 1Yrkande 1 hänvisat till SoU. Den grövre brottsligheten ökar i . har de tekniska framstegen gjort det möjligt att mer effektivt jaga brottslingar via DNA-teknik. I finns ingen biobank uppbyggd utifrån möjligheten att jaga brottslingar. Det har inneburit att polis vid ett antal tillfällen nyttjat den biobank som finns uppbyggd utifrån ett forskningssyfte inom vården, det s.k. . skapades 1975 och har uppgifter från alla födda från . Vid införandet upprättades en form av avtal mellan förälder och vårdgivare om att uppgifter via DNA fick lagras. Det är alltså ett avtal som klargör registrets syfte i form av forskning och kunskapsutveckling. Vid skapandet av registret betonades integriteten och de mycket hårda sekretessbestämmelser som kringgärdar registret. Att använda registret är alltså omgärdat av normer som är grundläggande för hela vårt rättssamhälle. Vid eventuellt användande av registret framhålls att domstol kan besluta om att uppgifter kan kontrolleras. Då frågan är av mycket stort principiellt värde är inte en sådan hantering lämplig. Ett eventuellt användande av , , bör därför underställas . En förenklad användning av biobanken kan tillåtas gälla när inrättande av ett DNA-register, efter en bred folklig debatt, beslutats av . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ju531 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa straffen för sexköpare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens arbete för att bekämpa prostitutionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma de prostituerade männens situation.1 1Yrkande 3 hänvisat till SoU. I beräknas 25 000 män uppsöka prostituerade . Prostitution är en form av kvinnoförtryck som ytterst handlar om tanken att kvinnans sexualitet kan köpas och ägas. Prostitution innebär en grov kränkning av allas rätt till den egna sexualiteten. Prostituerades vardag präglas ofta av våld, missbruk av droger och social misär. En aktiv och uppsökande socialpolitik tillsammans med lagstiftning som kriminaliserar kunderna är medel för att bekämpa prostitution. De män som prostituerar sig glöms ofta bort. Även deras situation måste uppmärksammas. För att bekämpa prostitutionen och upprätthålla sexköpslagen krävs att staten satsar seriöst med kunskap, pengar och intresse. För det första måste straffen höjas rejält. De huvudsakliga bristerna är att lagen är svårtolkad och att polisen inte kan göra husrannsakan eller frihetsberöva den misstänkte. Väldigt få sexköpare kan därmed fällas. Straffet för att köpa en prostituerad är dessutom alldeles för lågt. Ett brott mot lagen ger böter, eller högst sex månaders fängelse. Denna straffnivå ligger på samma nivå som snatteri. Att köpa en annan människas kropp kan därmed ses som ekvivalent med att snatta i en affär. Detta är skamligt. För det andra måste polisen tilldelas mer resurser för att bekämpa prostitutionen. Enligt den praxis som har utvecklats krävs oerhört starka bevis för att sexuellt umgänge har skett för att det skall bli fällande dom. Om politiker skall visa att de ser frågan seriöst måste det läggas resurser på spaning, utredning och kartläggning.
mot · GT02Ju544 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den skall dömas till ansvar för sexualbrott som utfört sexuella gärningar mot barn utan att försäkra sig om att barnet fyllt . En viktig uppgift för sexualbrottslagstiftningen är att skydda barn från olika former av sexuellt utnyttjande. Med anledning härav gjordes på förslag omfattande förändringar i sexualbrottslagen i syfte att stärka skyddet för barn. Bland annat togs kravet på tvång bort när det gäller ansvar för våldtäkt mot barn. Vidare skärptes straffskalorna för såväl våldtäkt mot barn som sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp mot barn. Som våldtäkt mot barn bedöms ett mycket stort antal gärningar. Däremot ändrades inte gärningsmannens ansvar för att göra sig underrättad om barnets ålder. Han/hon kan, genom att uppge att han/hon haft skälig anledning att anta att barnet passerat femtonårsgränsen, frikännas från ansvar för sexuella övergrepp eller våldtäkt mot barn. Vid en dom som avkunnades vid en av landets tingsrätter frikändes den åtalade för sexuellt övergrepp/utnyttjande av barnet, då han påstod att han bedömt att en tolvåring var äldre än . Ärendet är inte unikt. Vid ett antal tillfällen har gärningsmän påstått att de uppfattar unga flickor som betydligt äldre än de är. Domen avkunnades utifrån tidigare lagstiftning, men då inga förändringar skett i den nya sexualbrottslagen vad gäller gärningsmannens ansvar för att bedöma partnerns ålder torde förhållandet vara detsamma med dagens lagstiftning. Vi anser att det finns starka skäl att se över sexualbrottslagstiftningen så att det ställs högre krav på den vuxne att ha försäkrat sig om att den de delar en sexuell upplevelse med faktiskt har passerat femtonårsgränsen. Skälen för detta är flera. Om en gärningsman ska förklaras oskyldig enbart för att en flicka eller pojke är tidigt utvecklad och därmed bedöms som vuxen är risken stor att många barn utsätts för sexuella övergrepp, utan att det leder till ingripanden från domstolarnas sida. Vidare är det inte alltför ovanligt att barn i en första kontakt med vuxna utger sig för att vara äldre än de är. Om de sedan utsätts för alkohol och/eller narkotika kan de hamna i en sådan tvångssituation att de inte klarar av att sätta gränser och med kraft understryka sin faktiska ålder. En förändring av bevisreglerna så att den vuxne åläggs att tydligt försäkra sig om att barnet uppnått femtonårsåldern skulle rimligen också leda till större aktsamhet gentemot de yngsta ungdomarna. Jag har svårt att se att en lagstiftning som manar vuxna till besinning och eftertanke i sina sexuella kontakter med de yngsta ungdomarna står i strid med den allmänna rättsuppfattningen.
mot · GT02Ju545 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om villkoren för nämndemännen, liksom insatserna för kompetensutveckling och introduktion av nämndemännen. Nämndemännen spelar en viktig roll för en trygg och säker rättsskipning förankrad i människors vardag. Därför är det nödvändigt att villkoren för nämndemännen är utformade på ett sätt som stimulerar människor med olika yrken, i olika åldrar och med skiftande bakgrund och kunskaper att ställa upp som nämndemän. Trots att vissa förbättringar har gjorts av villkoren för nämndemän är dessa fortfarande betydligt sämre än ersättningar för andra samhällsuppdrag. Den speciella karaktären av nämndemannauppdraget gör det särskilt angeläget att den speglar ett genomsnitt av den svenska befolkningen och att inte minst yngre människor är väl representerade bland nämndemännen. Tyvärr bidrar den låga ersättningen till att många medborgare bedömer sig inte ha råd att ställa upp som nämndemän även om uppdraget i övrigt uppfattas som synnerligen intressant och givande. Det är viktigt att villkoren för nämndemännen är så utformade att en bred representativitet hos befolkningen erhålles. Staten tar vidare inte fullt ansvar för kompetensutveckling och stöd till nämndemännen. I många fall har det mötts av kommunala bidrag till nämndemannaföreningar, vilket knappast kan vara rimligt med hänsyn till att domstolsväsendet är ett statligt ansvar och staten måste skapa garantier för att varje nämndeman får det stöd och den kompetensutveckling som han eller hon behöver i sitt viktiga arbete. Detta gäller inte minst introduktionen av nya nämndemän där ett tydligt ansvar måste vila på domstolarna.
mot · GT02Ju546 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ljuddämpare för jaktvapen. är det förbjudet att ha ljuddämpare på exempelvis jaktvapen. Huvudmotiven till förbudet är att ljuddämpare skulle underlätta tjuvjakt och varna allmänheten för att jakt pågår. Trots förbudet finns ljuddämpare att köpa öppet i handeln. Det finns således inget som hindrar den om redan bestämt sig för att begå ett jaktbrott att skaffa sig en ljuddämpare. Det generella förbudet mot ljuddämpare på vapen har därför ingen praktisk effekt för att förhindra tjuvjakt och kan därför inte motiveras med detta. Argumentet att vapen ska ha en hög ljudnivå för att varna allmänheten om att jakt pågår är inte heller relevant, eftersom det normalt avlossas mycket få skott under jakt. Eftersom det ofta är praktiskt mycket svårt att använda hörselskydd vid jakt orsakar jaktvapen hörselskador hos väldigt många jägare. Många av dessa hörselskador skulle kunna undvikas om det var tillåtet att använda ljuddämpare på jaktvapen. De argument som talar för en hög ljudnivå på vapen motiverar således inte de hörselskador som orsakas vid . Därför bör ljuddämpare tillåtas på skjutvapen.
mot · GT02Ju547 · 2005-09-29 00:00:00 — begär att regeringen tar fram en handlingsplan för barns rätt mot brott och hjälp och stöd för att minska skadliga konsekvenser av brott i enlighet med motionen. Vi kan vara stolta för att de flesta barn i växer upp under trygga förhållanden med engagerade föräldrar. Men vi kan inte vara nöjda med att det också finns barn som har en otrygg och svår uppväxt som kan komma att prägla hela deras liv. Många barn befinner sig i en särskilt utsatt situation på grund av brott eller därför att man befinner sig i skuggan av brott. Det kan gälla barn som tvingas bevittna våld i familjen eller som själva utsatts för våld eller sexuella övergrepp eller riskerar att råka ut för detta. Den socialdemokratiska regeringen har gjort flera stora insatser för barn i dessa situationer. Bland annat har förändringar gjorts i socialtjänstlagen om förändrad anmälningsskyldighet och kommunens ansvar för brottsoffer och deras anhöriga. I lagen om vård av unga, LVU, har barnperspektivet stärkts, registerkontrollen har förstärkts för dem som ska arbeta med barn, målsägandebiträde och särskilda företrädare för barn har införts. har sexualbrottslagen ändrats, bl.a. för att ytterligare stärka barnens ställning. För att säkerställa barns rättigheter krävs en kombination av åtgärder i form av lagstiftning, utbildning, administrativa åtgärder, opinionsbildning och upplysning. Detta arbete måste genomsyra samtliga berörda myndigheter liksom kommuner och landsting. Inte var för sig utan i samverkan. Där finns det fortfarande brister att rätta till. Hela kedjan måste fungera för att förebygga barns utsatthet och skydda barn som på något sätt berörs av brottslighet eller vid eftervården. Detta kräver att barnet är i fokus, inte myndigheternas uppdragsgränser. Det kräver gränsöverskridande insatser. På samma sätt som den socialdemokratiska regeringen tog ett kraftfullt grepp kring mäns våld mot kvinnor i Kvinnofridspropositionen (1998) anser vi att man nu på ett likartat sätt bör kraftsamla för att stärka barns möjlighet att få skydd och stöd. Det finns ett behov av att samlat beskriva de åtgärder som har vidtagits för att förstärka utsatta barns stöd och hjälp, men också för att klargöra ansvarsfördelning och eventuella brister i vårt samhälles sätt att hjälpa barnen. Det är inte nödvändigtvis så att det finns behov av förändrad lagstiftning. Det kan vara så att det snarare krävs konkreta handlingsplaner och tydligare myndighetsuppdrag.
mot · GT02Ju549 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett helhetsgrepp och en plan på för den framtida tingsrättsorganisationen, innan regeringen går vidare i det reformarbete som skulle kunna påverka verksamheten vid . lämnade förslag till ny tingsrättsorganisation för . Enligt förslaget ska det finnas två tingsrätter i länet, vilket innebär att tingsrätten i slås samman med . Ett sådant förslag innebär två tingsrätter i hela . I och med beslut har antalet tingsrätter i landet minskat kraftigt . I regeringens uppföljning av handlingsplanen, reformeringen av domstolsväsendet, har tidigare framhållits att det finns behov av att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts. Intressant i sammanhanget är att genomförda mätningar visat att mindre tingsrätter uppfyller verksamhetsmålen mycket bättre än de allra största. Det är förstås oerhört viktigt att ett samlat grepp tas om hela situationen innan ytterligare förändringar genomförs i tingsrättsorganisationen. Det främsta målet med en reformering måste vara att inte bara bibehålla utan öka rättssäkerheten och effektiviteten i den dömande verksamheten. Detta uppnås bäst genom att man slår vakt om en lokal förankring och satsar tillgängliga resurser på att effektivisera det inre arbetet i tingsrätterna. Därför behövs ett helhetsgrepp och en plan på , för den framtida tingsrättsorganisationen, innan regeringen går vidare i det reformarbete som skulle kunna påverka verksamheten vid .
mot · GT02Ju550 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i dömda personer med utländskt medborgarskap som också dömts till utvisning skall avtjäna sitt straff i hemlandet. påbörjade 10721 personer avtjänande av fängelsestraff. Av dessa var 2735 () utländska medborgare, varav 599 var dömda till utvisning. fanns 1458 utländska medborgare, inskrivna i anstalt, och de utgjorde av alla inskrivna personer i anstalt. Procentandelen utländska medborgare (27,) har varit oförändrad , men i absoluta tal har de utländska medborgarna ökat med 151 från till . gäller följande när personer i med utländskt medborgarskap döms till brott. Grundregeln är att dom utfärdas av svensk domstol. Påföljden avtjänas i svenskt fängelse. har avtal med vissa länder som innebär att straffet skall avtjänas i hemlandet. Om den dömde så önskar kan han begära att få avtjäna domen i sitt hemland. Det är alltså den dömde själv som enligt dagens regelverk måste ta initiativ till att avtjäna straffet i sitt hemland. Detta bör ändras så att grundregeln skall vara att person med utländskt medborgarskap som döms i till fängelsestraff och utvisning också skall avtjäna straffet i hemlandet.
mot · GT02Ju553 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utvidgade rättigheter för polisen att använda kräkmedel. Heroinet, och då framför allt rökheroinet, sprider sig snabbt bland de unga i våra storstäder och deras förorter. Langarna förvarar ofta kapslarna (kabbarna) med heroin i munnen. Detta medför att överlåtelsen av drogerna kan ske mycket snabbt och att heroinet kan sväljas vid ett eventuellt polisingripande. är det för polisen inte tillåtet att använda sig av kräkmedel. De misstänkta kan istället få tillbringa tid på så kallade tulltoaletter. Utifrån perspektivet personlig integritet borde några dygn på en tulltoalett vara än mer kränkande än att få kräkmedel. Tulltoalett är också väldigt kostsamt och pengar. Narkotikabrottsligheten är ett av de viktigaste områdena inom svensk kriminalpolitik. Det är av stor vikt att det pågår ett ständigt arbete med att åstadkomma en effektivare narkotikabekämpning. Det är viktigt att arbetet prioriteras till de stora frågorna kring att ta hand om ungdomar i riskzonen, men även till de konkreta frågorna om polisens insatser och lagstiftningen inom området. Lagstiftningen måste naturligtvis utvecklas för att på ett effektivt sätt bekämpa brottsligheten. Att polisen skulle erkännas möjligheten att använda sig av kräkmedel torde vara ett effektivt sätt att spara pengar, tid och mänsklig förnedring.
mot · GT02Ju554 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genusutbildning i rättsväsendet. Trots att de allra flesta våldtäkter aldrig anmäls till polisen är det enbart en tiondel av alla polisanmälda våldtäkter som går till åtal. Man kan också se att de flesta förövare som blir fällda, inte blir fällda för våldtäkt utan för sexuellt utnyttjande. Vi lever fortfarande i ett samhälle där kvinnor som grupp är underordnade män som grupp. Ett exempel på en förtryckande struktur är den lagstiftning och den blindhet som finns kring kvinnors rättsosäkerhet. Det handlar till stor del om annat än lagtekniska problem. Ett större problem är juristers (och andra inom rättsväsendet) syn på kvinnor respektive män. Fokus ligger alltid på kvinnan. Vart var hon på väg när våldtäkten ägde rum? Vad hade hon på sig? Hade hon druckit? Har hon haft gruppsex ? Har hon haft många olika sexuella partner osv.? För att bli trodd måste man egentligen ha ordentliga fysiska skador, varit på väg till eller från jobbet, vara högutbildad, vara gift och ha familj. Är man ung, utan en fast partner, på väg hem från krogen och har druckit några öl gör att man har en mycket sämre chans att få se sitt fall leda till åtal och fällande dom. Detta är ett tydligt tecken på att man inte lägger något ansvar på män. Om hon var kraftigt berusad, varför hade du sex med henne? Frågade du henne om hon ville ha sex? Betyder det att en kvinna vill ha sex om hon kysser dig? Kan det vara så att hon ville hångla med dig, men ändå inte ville ha samlag? Hon var ju passiv, förstod du inte att hon inte ville ha sex? När man analyserar domar i fall som rör våldtäkter och/eller sexuellt utnyttjande blir det tydligt att attityderna gentemot kvinnor är ett större problem än lagstiftningen. Därför måste poliser, jurister och andra som berörs av detta utbildas i genusvetenskap, så att vi får ett rättsväsende där kvinnor inte bemöts med misstro. Jag anser att poliser, jurister och andra som arbetar inom rättsväsendet ska utbildas, så att de attityder som ofta gör att kvinnor inte bedöms som trovärdiga ska försvinna.
mot · GT02Ju555 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nolltolerans skall tillämpas av den svenska polisen och att det skall gälla all form av brottslighet. Allt fler känner sig otrygga och rent av rädda för att exempelvis vistas utomhus vissa tidpunkter . Rättstrygghet är en förutsättning för ett tryggt och väl fungerande samhälle. Vid en ökning av brottsligheten är risken stor att vissa brott prioriteras bort på grund av tid- och resursbrist. Vi kan se tendenser till det. Därför är det nödvändigt med fler poliser och ökade resurser till domstolsväsendet. Det är viktigt att rättsväsendet reagerar mot all typ av brott, annars urholkas rättssystemet och otryggheten och kriminaliteten ökar. Ordspråket det börjar med en knappnål och slutar med en silverskål är väldigt talande. Tidiga reaktioner verkar preventivt på framtida kriminalitet. Det är viktigt att polisen inte nedprioriterar så kallad vardagsbrottslighet utan får resurser att också klara av att hantera den typen av brott. Det som för omgivningens ögon kan te sig vara ett brott av liten karaktär kan vara förödande för enskilda som drabbas. Att inte få fast den typen av förövare riskerar också att ge signalen att så kallad vardagsbrottslighet är okej och ingenting polisen reagerar på. I så fall är ute på ett sluttande plan. Att reagera tidigt och att reagera även mot småbrott har visat sig vara effektivt. Tidiga och tydliga signaler från samhällets sida verkar positivt i brottspreventivt syfte. Inte ett enda brott ska bemötas med attityden att en gång är ingen gång eller att det där var väl inte så farligt. All form av lagöverträdelse ska på något sätt bestraffas. I trafiken råder nolltolerans för antal döda och skadade. Det borde vara en självklarhet att nolltolerans även ska gälla brott. Inga brott ska tolereras. En hel del småbrott, så som skadegörelse, skulle kunna bemötas med att gärningsmannen själv får reparera skadorna. Jag vill därför att begreppet nolltolerans ska tillämpas av den svenska polisen och att det gäller alla former av brott, stora som små.
mot · GT02Ju556 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn som får försäkrings-/skadeståndsersättning enligt brottsskadelagen. När ett barn får försäkrings-/skadeståndsersättning utbetalt enligt brottsskadelagen, gäller att insättning av ersättning över 2 basbelopp sker på ett spärrat konto i barnets namn. Överförmyndaren meddelas om detta. Utbetalning sker direkt till vårdnadshavare vid ersättning under 2 basbelopp (enligt intern arbetsordning vid betalar dock myndigheten in ersättning till omyndiga sökande på konto med överförmyndarspärr ifall sökanden tillerkänns ett belopp som överstiger ett prisbasbelopp). Om vårdnadshavaren har problem med någon form av missbruk, t.ex alkohol, narkotika eller spelberoende, innebär det en risk att barnets ersättning används för finansiering av vårdnadshavarens missbruk. En förändring så att alla försäkrings-/skadestånds-/brottsskadeersättningar, oavsett nivå, sätts in på överförmyndarspärrat konto förhindrar att barnets kapital försvinner. Barnets försäkring/skadestånd-/brottskadeersättningar skall för barnets behov skyddas från olämpliga uttag som ej gagnar barnet.
mot · GT02Ju558 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs rörande 18-årsgräns vid barnpornografi. diskuteras barnpornografi igen. Bakgrunden är en dom i där en man som framställt barnpornografi friats, trots att alla inklusive mannen själv visste att flickorna han utnyttjade var barn. Lagen förbjuder innehav av barnpornografi vilket är bra, men definitionen av barn formuleras en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som, när det framgår av bilden och omständigheterna kring den, är . Det avgörande är vad som syns på bilden. Om flickan på bilden har hår på könsorganet är skildringen av övergreppen mot henne inte barnpornografi enligt svensk lag. Det är barn som får betala priset för en lagstiftning som inte sätter barnets bästa i fokus. Det är männen som slipper undan. Och än en gång står vi inför ett problem som kallas för nytt och som då måste utredas. Det är inte sant. Kunskapen finns, och har funnits . föreslår en definition av barn som kombinerar en 18-årsgräns med ett könsmognadsvilkor. Det skulle alltså anses vara barnpornografi både om någon faktiskt var , och/eller om puberteten inte var fullbordad det omvända mot hur lagen ser ut . För oss är det självklart att samhället har ansvar för att skydda barn, även mot barnpornografi. Definitionen av barn är tydlig i FN:s barnkonventions första artikel. Det är en människa som är . Därför kräver vi att lagen ändras så att definitionen av barn även vad gäller barnpornografi är , kombinerat med ett könsmognadsvilkor.
mot · GT02K202 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av debattordning vid frågestunder. frågestunder är bra. Den ger oss riksdagsledamöter en chans att ta upp aktuella frågor och aktuella problem, bl.a. från våra hemlän. Men det finns funderingar om partiledarna som har många egna möjligheter att deltaga i debatter där vanliga ledamöter är utestängda skall hoppa in i frågestunderna och ofta prioriteras. En fråga som dock bör belysas och diskuteras i riksdagsstyrelsen är den debattordning som gäller vid frågestunderna. Först får frågeställaren ordet, därefter ett svar från statsrådet, sedan en kompletterande fråga och så ett avslutande svar av statsrådet. Tyvärr har detta sista ord missbrukats vid många tillfällen och där statsrådet givit frågeställaren en spark också på personlig nivå. Exempelvis en f.d. finansminister hade som ful vana/ovana att alltid tala om åren 19911994 för att avsluta debatterna och ofta ge en släng till någon borgerlig frågeställare en ledamot som då inte har någon chans att försvara sig. Och det kan också komma en fråga/påstående i sista repliken där vi ledamöter inte kan svara eller försvara oss. Den riksdagsledamot som frågar bör ha sista ordet. Det är regeringens ledamöter som kommer till oss i för att utfrågas, inte tvärt om. Det finns om jag förstått allt rätt möjlighet att få ordet en tredje gång, men den debattordningen har inte genomförts i kammaren.