ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ214 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med inriktning på ett nytt kvotsystem inom fisket. Systemet med kvoter är bara en del av en helhet för att få ett långsiktigt hållbart fiske. Utformningen är dock av avgörande betydelse för hur vi utnyttjar den samlade resursen som finns i våra fiskebestånd. Frågan är inte bara nationell utan är också starkt påverkad av EU:s fiskepolitik. Dagens system där TAC, totalt tillåten fångstmängd, är en viktig del leder till oönskade effekter, inte minst inom det i relativt vanligt förekommande blandfisket. Ett uppenbart problem som uppmärksammats är att systemet i sig leder till dumpning av fisk. Detta måste ses som resursslöseri. När kvoten för en art är slut får den inte längre landas, varför den sorteras ut och slängs tillbaka i havet. Problemet är att denna fisk inte överlever, så det gynnar vare sig beståndet eller fisket. Alla blir förlorare. En lösning på problemet vore att gå över till ett system där man i stället reglerar fiskeansträngningen i form av ett begränsat antal havsdagar. Detta kan också kombineras med selekterande redskap under . Försöksverksamhet bör genomföras i både och för att klargöra vad en havsdag innebär vad gäller fångstuttag. Denna försöksverksamhet kan och bör genomföras inom det kommersiella fisket. Kunskapen kan sedan vara grunden för att utveckla ett nytt kvotsystem. Förutsättningen är att regeringen driver frågan på EU-nivå och att ett antal båtar, från , och , får fiska med havsdagsbegränsning i och och all fångst landas. Det finns i ett sådant system ingen anledning att dumpa fisk och det bör heller inte vara tillåtet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ215 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regler för att inneha orm ses över. Alltfler människor har ormar hemma i sina bostäder, både sådana ormar som är giftiga och inte giftiga. har ett antal incidenter inträffat där ormar varit inblandade. Ägarna har inte haft tillräcklig uppsikt över ormen utan ormen har rymt, eller ägaren har själv råkat illa ut genom felaktig hantering. I hittade en familj en orm bakom frysen när man flyttade in i en lägenhet. En person i fick nattsällskap av en orm i sängen. En person i som blev biten av sin egen giftiga spottkobra var nära att avlida. Förrymda ormar orsakar samhället kostnader och grannar till ormägare obehagligheter. Det gäller oavsett om det är en giftig orm eller om ormen är ofarlig. De flesta människor kan inte avgöra om en orm är giftig eller inte. står i 9 kap. 11 §: Regeringen får föreskriva att vissa djur inte utan särskilt tillstånd av kommunen får hållas inom områden med detaljplan eller områdesbestämmelser, om sådana föreskrifter behövs för att hindra att olägenheter för människors hälsa uppstår. Regeringen får överlåta åt kommunen att meddela sådana föreskrifter. Detta är kompletterat med en punkt i förordningen om miljöfarlig verksamhet (1998:899) där det står i 39 §: Om det behövs för att hindra att olägenheter för människors hälsa uppkommer, får kommunen föreskriva att 3. orm inte får hållas inom område med detaljplan eller områdesbestämmelser utan särskilt tillstånd av den kommunala nämnden. Ett sådant tillstånd får förenas med särskilda villkor. Dessutom finns i förordning (2004:16) regler för bland annat vilka säkerhetsåtgärder som krävs när man innehar giftormar. Behovet av nya regler Som framgår av ovanstående är det således frivilligt för kommunerna att ge ut föreskrifter om att det behövs tillstånd. Med tanke på att en giftorm kan orsaka dödsfall borde reglerna om att söka tillstånd att inneha orm vara mer tvingande, särskilt inom tättbebyggt område. Frågan är om man ska få ha giftorm i tättbebyggt område över huvud taget. Den som håller ormar yrkesmässigt måste alltid söka tillstånd. Samma regler bör gälla även privatpersoner. Det är väsentligt att lagstiftningen så långt möjligt skyddar människor från att komma till skada. Eftersom många människor tycker att det är obehagligt med ormar och de flesta inte kan se skillnad på om en orm på rymmen är giftig eller inte bör reglerna för att inneha orm över huvud taget ses över och revideras. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ216 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av avståndsmärkning för livsmedel. Genom våra val av mat och vårt sätt att tillaga den påverkar vi vår hälsa på ett mycket påtagligt sätt. Det är egentligen en självklarhet som dock ständigt är föremål för debatter och informationskampanjer. Det är kanske inte lika självklart att den enskilda faktor i livsmedelskedjan som mest påverkar miljön också är de val av livsmedel vi gör som konsumenter. Men potentialen för miljövinster är enorm. Livsmedelskedjans totala energianvändning beräknas till omkring . Av denna utgör ca transportarbete, motsvarande omkring energiproduktionen från ett normalstort kärnkraftverk. av alla transporter på svenska vägar utgörs av livsmedelstransporter. Totalt står alltså transporter för av livsmedelskedjans energianvändning, men andelen av koldioxid- och kväveoxidutsläpp är betydligt större. Vi torde alla vara medvetna om den miljöpåverkan och olycksrisk denna oftast landsvägsburna trafik innebär. En förändrad ägarstruktur i förädlingsindustrin har ökat transporterna. Våra livsmedelsval har blivit alltmer globala, vilket kraftigt har ökat andelen importerade livsmedel med ökade transporter som följd. äter vi nästan all form av mat året runt vilket har ökat andelen importerad mat. Bland den mest energikrävande maten är exotiska frukter, som distribueras med flyg. Enligt systemekologen har vår genomsnittliga svenska frukost rest 3 160 (tretusenetthundrasextio) mil. För att ge den miljömedvetne livsmedelskunden möjlighet att välja närproducerade livsmedel bör en lagstadgad avståndsmärkning införas på samtliga livsmedel. Eventuella problem med livsmedlens ibland differentierade produktions- och förädlingsställen torde vara lösbara. Ett möjligt mål med införande av avståndsmärkning för livsmedel kan vara att ett ekonomiskt mer rättvist konkurrensförhållande uppnås mellan långväga, massproducerade livsmedel med stor miljöskuld och närproducerade sådana med låg miljöbelastning. En acceptans för ett större miljö- och därmed kostnadsansvar i transportnäringen torde kunna uppstå. Det gäller att ändra attityder och beteenden innan det är . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ217 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda tidelag. Tidelag innebär att en människa har sex med ett djur. Detta var straffbart i fram . har , till skillnad från flertalet andra länder, inte någon bestämmelse som ovillkorligt förbjuder och straffbelägger könsumgänge mellan människor och djur. Varken eller djurskyddslagen innehåller uttryckliga förbud mot sexuella övergrepp på djur. Det betyder att sex med djur är olagligt endast om det kan bevisas att det varit frågan om djurplågeri, det vill säga att det sexuella övergreppet inneburit fysiskt eller psykiskt lidande för djuret. Att leda detta till bevis är svårt eftersom djuret inte kan tala det språk vi förstår. Såväl , , och Djurens Rätt med flera organisationer som alla har goda kunskaper om djur förordar att ett förbud mot sexuella övergrepp på djur införs i lagstiftningen. Somliga avfärdar tidelag som något obehagligt som bara förekom . På har man dock märkt en ökning . Den oroande utvecklingen kan avläsas i ett växande antal webbsidor med djurpornografiskt innehåll, ett utökat öppet utbud av djursexfilmer hos videouthyrare samt fler uppgifter om sexuellt utnyttjade djur från olika veterinärer och från olika institutioner. En engelsk undersökning antyder att mer än vart tjugonde sällskapsdjur, mest hund men även katt, som veterinär undersökt hade skador p.g.a. sexuella övergrepp. Översätter man denna undersökning till svenska förhållanden kan det innebära att mellan 200 och 300 hundar och katter skadas av sexuella övergrepp . Förutom de fysiska skadorna skadas djuren naturligtvis mentalt och kan få beteendestörningar. Det är hög tid att ge våra husdjur ett ordentligt skydd mot våld och övergrepp. Den nuvarande lagstiftningen är otillräcklig. De människor som utnyttjar djur i sexuella sammanhang bör erbjudas lämplig vård.
mot · GT02MJ218 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om strandskydd skall decentraliseras till nivå. är ett mångfacetterat land. Landskapet skiljer sig mellan de olika länen och bebyggelsens täthet skiljer sig mycket mellan storstad och landsbygd. Den variationsrikedom som vårt land kan uppvisa ger oss unika förutsättningar och möjligheter. Men om varje del av landet ska kunna dra nytta av sina fördelar är det också nödvändigt att beslutsfattandet inte sker centralt utifrån lagstiftning fattad på nationell nivå. Strandskyddet är ett av de områden där det tydligt går att se att är ett land med många nyanser. som det i vissa regioner är viktigt och riktigt att bibehålla strandskyddet för att alla medborgare ska kunna ta del av närheten till vatten och stränder har vi på andra ställen i landet en helt annan situation. Exempelvis har invånarna i kommun strand per person! I många sammanhang värnas det kommunala självstyret. Det är beklagligt att så inte sker vad gäller byggnation vid sjöar och strandnära lägen. Det vore rimligt att varje kommun, utifrån de lokala förutsättningar som råder, själv kunde fatta beslut om boende nära vattenområden. För många mindre orter är detta mycket angeläget, exempelvis för och i . Det handlar om att skapa en levande landsbygd men det handlar även om att kunna erbjuda attraktiva tomter nära vatten och natur. På så sätt skulle kommuner där inflyttningen är liten kunna vända trenden och attrahera medborgare att bosätta sig i kommunen. I många delar av landet sätter nuvarande strandskyddsbestämmelser käppar i hjulen för expansiva kommuner som vill använda delar av sin strandnära mark till nybyggnationer. kommun i och kommun i är bara två av flera exempel på detta. Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt. Det är tydligt att just beslut om strandskydd ligger på en nivå alltför långt från kommuninvånarna. Inte minst för de små kommunernas expansionsmöjligheter är en snabb reform på området därför ytterst angelägen. Det är naturligtvis viktigt att miljö- och naturintressen beaktas innan beslut fattas om eventuell byggnation i känsliga strandnära områden. I sådana fall bör de statliga myndigheter som fattar beslut fungera som remissinstanser. Om det finns särskilda miljöskäl bör exempelvis få yttra sig innan beslut tas.
mot · GT02MJ219 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det regelverk som innebär att en licensierad yrkesfiskare inte kan öka sin fångstkapacitet utan att köpa kapacitet av någon annan ses över så att det småskaliga skärgårdsfisket värnas. Enligt en EU-förordning får den svenska fiskeflottans kapacitet inte öka. Innebörden av regelverket är att om en licensierad yrkesfiskare vill öka sin fångstkapacitet måste fiskaren köpa kapaciteten av någon annan. För att rädda fiskbestånden av exempelvis torsk och strömming är grundtanken bakom förordningen bra genom regelverket kan fiskebestånden tryggas. Reglerna är dock inte anpassade efter det småskaliga skärgårdsfisket som bedrivs exempelvis längs . Det är inte detta traditionella kustfiske som hotar eller till och med utplånat fiskbestånden längs de svenska kusterna, problemet är det storskaliga industriella fisket. Trots detta faktum riskerar regelverket att slå ut småföretagare och leda till att endast det storskaliga industrifisket blir kvar på . , länsfiskekonsulent i , menar att de nya reglerna är ytterligare ett steg mot avveckling av det småskaliga yrkesfisket i och (). EU-reglerna kan därmed komma att motverka sitt syfte. i har tillskrivit och begärt att nämnda EU-förordning ska tolkas på ett annat sätt än vad som är fallet. I sämsta fall är dock den tolkning som gjort, som innebär ett hot mot det småskaliga fisket, korrekt. För att se till att värna det kustnära och småskaliga skärgårdsfisket bör därför regelverket ses över och frågan om nödvändigt lyftas till EU-nivå. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ220 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över konkurrenssituationen på marknaden för veterinärvård av små husdjur. Statliga skattefinansierade distriktsveterinärer i i använder skattepengar för att operera smådjur. Det är fel. Distriktsveterinärernas primära uppdrag är att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. En distriktsveterinär är endast skyldig att utöva djursjukvård på övriga husdjur då djurskyddsskäl föreligger eller när annan veterinärvård inte kan anvisas. I kan dock annan veterinärvård anvisas; exempelvis så finns Gästrike Djurklinik. har distriktsveterinärer opererat länets smådjur. En smådjursveterinär har anställts, röntgen- och operationsutrustning har inköpts och man utför röntgenundersökningar och operationer på smådjur. annonserade distriktsveterinärerna i att de hade drop in på mottagningen under Kattens dag, som ett led i att höja kattens låga status. Ett av de företag som fått konkurrens av skattefinansierade veterinärstation är Gästrike Djurklinik i . Företaget har givetvis inget emot konkurrens men tycker att det känns både märkligt och olämpligt att staten med skattebetalarnas pengar ger sig in på en väl fungerande marknad. Det har medfört att de privata veterinärklinikerna inte vågar anställa fler veterinärer. Detta är ingalunda ett unikt problem för . Jag anser därför att konkurrenssituationen på denna marknad måste ses över.
mot · GT02MJ221 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa . i är ett exempel på betalning för regeringsmakten, av Socialdemokraterna till . är ett exempel på en onödig myndighet, som bl.a. försöker skapa opinion i djurhållningsfrågor och driva fram hårdare, näringsfientliga regler utan att invänta politiska beslut och ställningstaganden. Att lägga ned myndigheten skulle med stor sannolikhet inte innebära några större problem. skulle enkelt kunna återta sina uppgifter och ta över djurförsöksfrågorna, och det praktiska inspektionsarbetet utförs ändå av kommunala inspektörer. har en av världens bästa djuromsorgslagar och behöver inte fler myndigheter eller byråkrater utan snarare en aktivare tillsyn och ökad tilltro till näringens gedigna kunskap. Under denna korta tid har den varit på kollisionskurs med lantbruksnäringen, trots att samarbete med näringen borde vara det viktigaste om man vill se till djurens bästa. Man får hoppas att de tidiga utspelen från myndigheten bara handlar om missriktad nybörjarentusiasm och en vilja att sätta myndigheten på mediekartan. Risken är dock att det inte stannar vid detta, eftersom en myndighet måste komma med utspel för att visa att den har ett existensberättigande. Behovet att synas och ge intryck av att vara pådrivande gör att myndigheter frestas att skapa nya regler och krav utan att invänta att riksdag eller regering tagit ställning. presenterade en granskningsrapport om det svenska djurskyddet. I den framkom bl.a. att det i var tionde kommun inte förekommer någon djurskyddstillsyn alls. lyfte även fram kritik mot de många huvudmännen, för bristande samordning, för mängden byråkrater i förhållande till antalet inspektörer och för de skiftande nivåerna på tillsynen i kommunerna. I skuggan av sådan kritik är det inte en myndighet som står överst på önskelistan för alla dem som vill att våra djur ska ha det bra. Det blir dessutom än mer missvisande mot lantbruksnäringen när den socialdemokratiska regeringen nu med stöd av och låter verksamhet växa. Dessa resurser skulle bättre komma näringen till del genom t.ex. ökad tillsyn samt minskade produktionskostnader, skatter och avgifter. Vad svenskt jordbruk behöver är likvärdiga konkurrensvillkor med andra länder i stället för fler byråkrater.
mot · GT02MJ222 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt svensk pälsdjursnäring. Den svenska pälsdjursnäringen har att leva upp till en djurskyddslagstiftning som är bland de tuffaste i världen, kanske rent av den allra tuffaste. Trots detta har den socialdemokratiska regeringen med sina stödpartier lagt långtgående förslag om pälsdjurshållningen, förslag som kommer att tvinga näringen till stora investeringar eller att lägga ned verksamheten. I praktiken innebär förslagen att pälsdjursuppfödning omöjliggörs i . Det finns ingen vetenskaplig grund för de nya reglerna, som är baserade på tyckande och som taktik för att indirekt avskaffa näringen. Det indirekta förbudet är regeringen tvungen att ta till, eftersom pälsdjursutredningen i Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU2003:86) konstaterade att det inte finns några juridiska hinder för att fortsätta med pälsdjursnäringen. Utredningen efterfrågade dock fortsatta studier för att fastställa hur djuren skall kunna få det ännu bättre. Näringen välkomnade utredningens resultat. Den fick besked om att dess verksamhet kunde fortsätta, och för skapades en framtidstro som skulle möjliggöra investeringar för att skapa bättre villkor för djuren. Ett hopp som regeringen nu grusar. Vad gäller pälsdjursnäringen agerar vi nu i vårt land så att vi riskerar att slå ut en hel näringsgren. Om vi föder upp t.ex. minkar i kan vi med lagar, regler och kontroller ha en vetskap om hur produktionen går till. I annat fall blir vi beroende av import, och då kommer vi inte att på något sätt kunna påverka reglerna eller kontrollerna av hur djuren behandlas. Det enda som den socialdemokratiska regeringens förslag kommer leda till är att de pälsverk som säljs kommer att vara uppfödda under betydligt sämre villkor än i . Människor kommer att köpa pälsverk i svenska butiker oavsett om vi har ett förbud om pälsdjursuppfödning i eller ej. Annars borde ett förbud mot att köpa päls vara ett mer logiskt beslut att kämpa för, om argumentet är att det är för djurens skull. Det finns stränga krav för djurhållning, och de verksamma inom jordbruksnäringen är noga med att följa de regler som finns. Både bonden med ett litet jordbruk och de stora företagen vet att deras produkter blir bättre om djuren får leva under bästa möjliga förhållanden. Svensken har ett positivt synsätt till djurhållningen, vilket lett till några av världens bästa produkter. I stället för att lägga ned en väl fungerande näring bör pälsfarmarna få klara besked om att de kommer att få fortsätta så att de därmed kan investera för framtiden och fortsätta att förbättra för djuren. Med ett positivt besked för investeringar och utveckling för pälsdjursnäringen kommer också ett positivt utvecklingsarbete med förbättringar. Det skulle gynna djuren, vilket inte regeringens förslag gör.
mot · GT02MJ223 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillgodose behovet av tjänstehundar. Staten måste ta ett ansvar för att producera tjänstehundar i tillräcklig omfattning och av tillräckligt god kvalitet. Det finns ingen annan aktör som har de resurser som krävs. Detta har framkommit av en statlig utredning som f.d. generaldirektören genomfört på regeringens uppdrag. I finns cirka 4 500 tjänstehundar. De finns hos försvaret, polisen, kriminalvården och tullen. Ett antal ekipage finns i beredskap för internationella insatser i regi. Knappt 300 är ledarhundar för blinda eller synskadade. Staten äger cirka 900 hundar, men behovet är 1 000 hundar. Det råder alltså brist på kvalificerade tjänstehundar. De övriga finns hos privatpersoner och kontrakteras för tjänstgöring. Det årliga behovet av nya statliga inköp av tjänstehundar är ungefär 200 stycken. Ett problem i hundavel och uppfödning är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt arbete. De fulla resultaten börjar nämligen komma först efter 8 till . Den statliga budgetprocessen gör det svårt att garantera den nödvändiga uthålligheten. Det är heller knappast möjligt för en privat aktör att driva en verksamhet med dessa förutsättningar. En strävan bör vara att en betydande del av tjänstehundarna produceras av privata uppfödare. Samarbetsavtal bör ingås mellan staten och privata uppfödare. Förslag läggs att systematiskt registrera tjänstehundarnas fysiska och mentala förutsättningar samt deras prestationer vilket ökar möjligheterna att bedriva en avel där man kan förutsäga resultaten. Privata kennlar eller hundägare som ansluter sig till detta system kommer att få ökade möjligheter att leverera blivande tjänstehundar. Det bör skapas en från de statliga användarna fristående huvudman för att styra, planera och utveckla avelsarbetet samt svara för rekrytering av lämpliga fodervärdar. Samverkan ska ske med de olika användarna av tjänstehundar. Produktionen av statliga tjänstehundar kan förläggas till en ort som till följd av förlorade arbetstillfällen ska ges arbetsmarknadspolitiskt stöd. Detta öppnar möjlighet till finansiering med arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska medel. Insatser för forskning och djurskydd bör finansieras via befintliga anslag inom ansvarsområde. Problemen med tjänstehundar är desamma i många länder. Import av hundar är inte en lösning. Internationellt samarbete kan ge fördelar i avelsarbetet. har internationellt sett unika och viktiga kunskaper rörande hundarna i befintliga register. En satsning på avel av tjänstehundar kan fullt utbyggd bli en internationell framgång.
mot · GT02MJ224 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett utökat förbud mot blyammunition omprövas. finns det förbud mot att använda blyammunition vid jakt i våtmarker samt vid lerduveskytte. Det finns även beslut om ett utökat blyförbud som ska gälla för all jakt från samt all jakt och allt med kula från . Detta trots att det inte finns några fullgoda, tekniskt och miljömässigt, ersättningsmaterial. Beslutet bör därför omprövas. En allsidig och genomgripande konsekvensanalys bör göras. Ett utökat blyförbud, innan fullgoda ersättningsmaterial finns, kommer att skapa såväl djuretiska som förvaltningsmässiga problem.