mot · GT02U338 · 2005-10-05 00:00:00 — För oss liberaler är de främsta målen med samarbetet inom den europeiska unionen (EU) fred, frihet och demokrati. EU är det viktigaste verktyget för att finna lösningar på sådana problem som vi har gemensamt i . Utöver en stabil fred mellan tidigare fiender har vi européer EU och dess föregångare att tacka för en rad framgångar. Gränser mellan människor och länder har rivits. Grunden har lagts för att ytterligare utveckla ekonomi. Ett genuint och brett ekologiskt ansvarstagande växer sig allt starkare. liberalernas vision för är en kontinent som ger alla människor nya möjligheter. Den enskilda människans livschanser bygger på personliga valmöjligheter och på förankringar i olika gemenskaper. Politikens uppgift är att skapa goda villkor och spelregler för samverkan människor och gemenskaper emellan, och för att därmed ge individen frihet att växa. Visionen om individens frihet och möjligheter är grunden för att vi liberaler ser EU-samarbetet som en ödesfråga för länder och deras medborgare. 1995 blev fullvärdig medlem i EU-samarbetet. med socialdemokratiskt styre ser vi ett som i allt högre grad ställer sig utanför det europeiska samarbetet. har åter blivit en randstat som sagt nej till det gemensamma valutasamarbetet och som säger nej till fler gemensamma lösningar på gemensamma problem. Socialdemokraterna har misslyckats med att förankra det europeiska projektet hos det svenska folket. Till följd av detta har EU- negativismen växt sig allt starkare. EU står just nu inför gigantiska utmaningar. Den institutionella krisen efter folkomröstningsnej i grundarländerna och har sänt chockvågor genom EU-kretsen och på allvar aktualiserat frågan om hur ett växande EU skall kunna styras på ett effektivt och demokratiskt sätt. EU:s legitimitet är starkt ifrågasatt, inte bara i traditionellt EU-skeptiska medlemsländer. Sammanbrottet i budgetförhandlingarna blottade också en tydlig spricka mellan de länder som vill att EU:s budget skall moderniseras och de som vill hålla fast vid den dyra och otidsenliga jordbrukspolitiken. Den fortsatta utvidgningen, tidigare betraktad som det enskilt största succéprojektet inom ramen för samarbetet ifrågasätts, och EU-samarbetet lider brist på ledarskap. Vägen ur krisen är inte enkel och svaren inte entydiga. Vi tror att en del av svaret för att återupprätta förtroendet för EU ligger i frågan om vad EU egentligen skall ägna sig åt. De allra flesta vill att EU skall ta sig an de stora utmaningarna men är besvikna för att processen går långsamt eller att resultaten inte är tillräckliga. För att ge EU en chans att åstadkomma verkliga resultat vill vi fokusera EU:s uppgifter så att unionen får en chans att ägna sig åt att lösa verkligt gränsöverskridande problem motverka miljöförstöringen, bekämpa den internationella brottsligheten, öka konkurrenskraft och verka för mer frihet och säkerhet runt om i världen. För att skall vara pådrivande i arbetet för att möta dessa utmaningar behövs förändring. En liberal Europapolitik driver utvecklingen mot ett som fullt ut samarbetar på samma sätt som andra länder i , som fullt ut är medlemmar i det gemensamma valutasamarbetet, som driver på för ökat samarbete istället för att fungera som en bromskloss och som deltar i den europeiska debatten. För svenska liberaler är de främsta målen med samarbetet inom Europeiska unionen fred, frihet, demokrati och ekonomiskt välstånd. Många av de problem och utmaningar som de svenska och europeiska samhällena möter är till sin natur internationella. Lösningarna på de gränsöverskridande utmaningarna finns i tätare samarbete över nationsgränserna. trädde tio nya medlemsländer in i unionen. Utvidgningen betraktas rättmätigt som den största succén i EU:s historia. Vi liberaler vill att EU skall vara öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål och som helt eller delvis ligger i . Den nuvarande situationen i EU folkomröstningsresultaten i och innebär dock en osäkerhet om konsekvenserna för den fortsatta utvidgningen. Vi vill starkt betona och långsiktiga intresse av att stödja europeiska länder som är utanför EU på deras väg mot stabil demokrati med fulla demokratiska fri- och rättigheter för alla medborgare, en väl fungerande rättstat och marknadsekonomi och andra centrala institutioner som karakteriserar en modern stat. Som stöd för detta långsiktiga mål är det centralt att EU fortsätter utvidgningen av unionen trots dagens kris och handlingsförlamning. Vi avvisar sålunda de förslag som lagts fram för att hindra en förhandling som syftar till ett fullvärdigt turkiskt EU-medlemskap. Samma krav som gällt för andra länder som förhandlat om medlemskap skall gälla också för . Även vi läser naturligtvis opinionsmätningar och inser att situationen är besvärlig och att det just nu finns en stor och skeptisk opinion i EU till turkiskt medlemskap. Skälet till detta har inte bara med att göra utan även den internationella terrorismen, läget i , m.m. Enligt en Eurobarometer är av EU:s befolkning för och emot turkiskt medlemskap. Eftersom vi inte styrs i våra värderingar och våra långsiktiga mål av opinionsmätningar ser vi dagens opinion som en besvärlig uppförsbacke, naturligtvis. Vår slutsats är att den tvingar oss att lägga ned mer kraft och omsorg på att lyfta fram de långsiktiga frågorna om och framtid och demokrati. och öde skall inte styras av sifokrati eller opinioner som är riktade mot terrorism och islam, utan av demokrati! Demokrati och legitimitet. EU-samarbetet och EU:s institutioner måste öka sin demokratiska legitimitet hos unionens medborgare. Öppenheten och insynen behöver förbättras, liksom möjligheterna för medborgarna att få direkt inflytande. Ett starkare politiskt ledarskap beträffande EU-frågorna krävs i . Lika klandervärt som det är att vara okunnig om FN bör det bli beträffande EU. Vi respekterar utslagen i de holländska respektive franska folkomröstningarna. Medborgarnas nej måste tas på allvar. Följaktligen ställer sig bakom beslutet om en reflektionspaus i ratifikationsprocessen. Men pausen får inte slarvas bort. Vi behöver grundligt diskutera vad EU skall syssla med och vad EU-länderna skall samarbeta om. I , som i alla andra EU-länder, måste pausen användas till att skapa en bred diskussion om Europafrågorna. Regeringen bör återkomma med konkreta förslag på hur pausen bäst utnyttjas för detta ändamål. arbete med EU-frågor måste förbättras. bör skapa bättre insyn och driva en öppet utövad kontrollmakt i EU-frågor och därigenom ge sitt bidrag för att höja kunskapen och legitimiteten hos medborgarna beträffande Europasamarbetet. , som utövar den parlamentariska kontrollen över regeringens ställningstaganden i EU-samarbetet, och som regeringen skall informera om alla frågor inför ministerrådsmöten och toppmöten, bör som grundregel hålla sina sammanträden öppna för medier och allmänhet. fackutskott bör involveras tidigare i beslutsprocessen när det gäller arbetet med EU-frågor. bör redan nu införa en subsidiaritetskontroll och på olika sätt öka inslaget av EU-aspekter i debatter och offentliga utfrågningar. Svenska Europaparlamentariker bör kunna delta i vissa riksdagsdebatter och därigenom tillföra kunskap och europeiska perspektiv. Gemensam handels- och jordbrukspolitik. riskeras hela det globala multilaterala regelsystemet för världshandeln i WTO av EU:s och jordbruksprotektionism. En avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU skulle på ett kraftfullt sätt kunna bidra till förbättringar för stora delar av världens fattiga landsbygdsbefolkning, men även för konsumenterna och miljön i EU. års utveckling med delvis höjda handelshinder mot länder utanför EU:s närområde inte minst bör vändas. EU kan framför allt göra insatser när det gäller lägre handelshinder för import till i-länderna av jordbruksprodukter och enklare industrivaror, som tekovaror från bl.a. , samt nedmontering av EU:s och omfattande system av s.k. antidumpingsåtgärder. Att eliminera EU:s exportsubventioner på jordbruksprodukter är bara början av ett sådant reformarbete. EU:s jordbrukspolitik måste fokusera på konsumenternas behov av säkrare, bättre och billigare livsmedel. Det innebär liberalisering och avreglering inom unionen förutom en nedmontering av gränshinder och avveckling av subventioner till jordbruket. Alla former av stöd som inte är förenliga med frihandel bör avskaffas till 2015. Gemensam inre marknad. Den inre marknaden skall vårdas genom en ny, stark konkurrensmyndighet, domstol och tydliga regler för rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital. Konkurrenspolitikens mål och kriterier behöver moderniseras. vill att det införs ett tjänstehandelsdirektiv som skapar en genuin rörlighet för handeln med tjänster inom unionen. Vad gäller EU:s budget förespråkar vi en medlemsavgift på av BNP, att mer av EU-budgeten satsas på stöd till fattiga människor i de fattigaste medlemsländerna, att mindre stöd ges till jordbruket och inget stöd ges till regioner i EU:s rika medlemsländer. EU:s budget bör i större utsträckning slussa medel till forsknings- och utvecklingsprojekt, som dessutom bör avbyråkratiseras och kvalitetssäkras bättre . EU:s revisionsrätt bör ses över så att dess effektivitet med 25 (och senare 27) medlemsstater säkerställs. Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. EU måste tala med en röst i utrikespolitiken. EU skall i praktiken leda och ansvara för att målen om fred, frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och effektiv terroristbekämpning kan upprätthållas även i det egna närområdet. EU skall dock inte utveckla något med Nato parallellt eller konkurrerande försvar. bör ingå i Nato. Den transatlantiska länken bör vårdas och stärkas och skall även fortsättningsvis vara en grundbult i och säkerhetspolitik. Det övergripande målet för det gemensamma biståndet skall vara demokrati. Den gemensamma flyktingpolitiken måste bli mer human . Tyvärr är strömningarna i de motsatta. Asylrätten skall värnas inom ramen för en gemensam flyktingpolitik med minimiregler. Den gemensamma flyktingpolitiken skall bl.a. motverka överströmningseffekter mellan länderna. EU måste driva på arbetet med att utveckla samarbetet avseende brottsbekämpning, särskilt beträffande narkotika och slavhandel med kvinnor och barn. Låt Europol utvecklas mot en federal polis ett europeiskt FBI med utökade resurser. Effektivisera samarbetet inom EU:s åklagarsamarbete Eurojust. Samarbetet på det rättsliga området bör fördjupas inom ramen för nuvarande fördrag. Möjligheterna till bindande överstatliga beslut, och att ställa länder till svars som inte följer reglerna, bör inom miljöområdet utnyttjas till fullo av EU. Med rätt beslut på rätt nivåer kan EU utvecklas till världens bästa miljöorganisation. Genom att vi i EU fattar gemensamma beslut om miljökrav inom industrin och andra samhällssektorer så vet alla länder att deras industrier inte blir utsatta för konkurrens av industrier med lindrigare krav inom unionen. Då blir det lättare att få med alla länder på strängare miljöregler. Alkohol, tobak och narkotika. Att införa en mer tillåtande narkotikapolitik är inte förhandlingsbart. Det krävs intensivt arbete för att föra ut narkotikastrategi i . Vi förespråkar en generell sänkning av EU-införselkvoterna för alkohol. Därutöver borde medlemsstaterna ha större möjligheter att själva påverka sina egna kvoter. Tobak bör omgående elimineras från EU:s gemensamma jordbrukspolitik, och regeringen bör kräva en tidsplan för avveckling av tobaksstödet. 4.2Mer information och debatt9 7Låt inte EU:s kris stoppa utvidgningen12 9.1Gemensamma miniminormer på humanitär grund14 9.2En gemensam asylpolitik med hänsyn till Genèvekonventionen15 10Reformera EU:s utvecklings- och biståndspolitik16 11En gemensam utrikes- och säkerhetspolitiken17 11.1Stärk den transatlantiska länken18 13Stärk den inre marknaden20 14Sysselsättning och sociala frågor22 15Inför ett arbetstillstånd för hela EU22 16Reformera jordbrukspolitiken och regionalpolitiken22 18Ett utökat samarbete för brottsbekämpning24 18.1Bekämpa slavhandel med kvinnor och barn25 19Stärk EU:s arbetet för miljön25 20Säkrare och sundare livsmedel i EU28 21Narkotika, tobak och alkohol större genomslag för folkhälsoperspektivet i EU29 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka EU:s legitimitet och förtroende hos unionens medborgare samt åtgärder för ökad öppenhet, mer information och debatt.1 tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att grundregeln bör vara att sammanträden skall vara öppna för allmänhet och medier.1 begär att regeringen återkommer till med konkreta förslag på hur pausen i ratificeringsprocessen av EU:s nya författning bäst kan utnyttjas för att sprida information och skapa debatt om Europafrågorna.1 tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att parlamentens möjlighet till subsidiaritetskontroll bör genomföras redan nu.1 tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska EU-parlamentariker bör ges möjlighet att delta i vissa debatter i riksdag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall vara öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål, ligger helt eller delvis i och som uppfyller de grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap som EU slagit fast. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s flyktingpolitik skall utformas med gemensamma miniminormer som ger möjlighet för det enskilda medlemslandet att föra en mer solidarisk politik samt att regeringen med kraft skall motverka asylförslag som bryter mot internationell flyktingrätt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s bistånd och demokrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av en gemensam utrikespolitik och vikten av att EU talar med en röst i utrikespolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att stärka den transatlantiska länken och EU:s samarbete med Nato. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den europeiska grannskapspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka den inre marknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ompröva sin inställning till tjänstehandelsdirektivet och verka för att detta direktiv genomförs så snart som möjligt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett arbetstillstånd för hela EU.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om världshandeln och åtgärder för att liberalisera och avreglera den gemensamma handels- och jordbrukspolitiken samt reformera regionalpolitiken.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra och effektivisera kampen mot internationell brottslighet, inte minst slavhandel med kvinnor och barn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en bättre och effektivare miljöpolitik samt livsmedelssäkerhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder på områdena narkotika, alkohol och tobak.6 1 Yrkandena 15 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 7 och 14 hänvisade till SfU. 3 Yrkandena 12, 13 och 15 hänvisade till NU. 4 Yrkande 16 hänvisat till JuU. 5 Yrkande 17 hänvisat till MJU. 6 Yrkande 18 hänvisat till SoU. Det europeiska projektet är i alla avseenden unikt och har inga modeller eller ramar att följa. har samarbetet tagit flera steg i federal riktning inrättandet av en gemensam valuta, en mer gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och ett närmare samarbete på det inrikes och rättsliga området. Denna utveckling har sin grund i de faktorer som en gång gav upphov till EU och som i stora delar är och troligen länge framöver kommer att vara drivande i EU-integrationen: gränsöverskridande problem som kräver gränsöverskridande lösningar och institutioner då nationalstatens organisation är otillräcklig för att klara medborgarnas säkerhet, välstånd och miljö. är regioner, kommuner, städer och den egna nära omgivningen för de flesta människor den primära källan för identifikation. Vi liberaler menar att det gränsöverskridande samarbetet och den lokala identifikationen inte får stå i motsats till varandra, utan bör ses som komplement. Nationalstaterna har haft en viktig men också katastrofal roll i konfliktfyllda historia. Inom ramen för nationalstaten har demokratin, marknadsekonomin och välfärdsstaten kunnat utvecklas. Men nationalstaternas konsolidering har också lett till rivalitet, krig, konflikt och etniska motsättningar. I takt med internationaliseringen förändras särskilt den europeiska nationalstatens roll. Den utmanas underifrån av starkare lokala och regionala folkligt förankrade organ, från sidan av gränsöverskridande samarbete med andra stater och uppifrån av internationella organisationer. Det är därför en stor utmaning att finna nya former för deltagande och demokratisk maktutövning på global nivå. EU är ett unikt exempel på en delvis överstatlig demokrati, en demokrati som inte på något sätt är färdig eller fullkomlig utan söker nya former. Kraven på en bättre fungerande demokrati inom EU måste kunna förenas med en ökad effektivitet i EU:s arbete. EU måste öka sin legitimitet och sin acceptans hos medborgare. Skepsisen mot EU är stor runt om i . Detta manifesterades inte minst genom och nej i folkomröstningen om EU:s nya författning. 4.2Mer information och debatt Behovet av att öka EU:s legitimitet och demokratiska förankring är således viktigare . Fundamentalt för att öka medborgarnas förtroende är information och debatt. Det finns ett stort behov av arenor för Europadebatt såväl i som i EU. Ett skäl till EU-skepsisen i är att partier, i första hand de som är splittrade internt i Europafrågan, brustit i att förklara varför EU alls finns, vad länderna gör i EU-samarbetet och varför bör vara med. Det har saknats en svensk debatt om varför EU är viktigt för . Myter om EU får stå oemotsagda vilket skapat misstro och avståndstagande mot det europeiska samarbetet. Inte sällan diskuteras de europeiska frågorna enbart utifrån en snäv nationell nyttosynpunkt istället för att diskuteras utifrån gemensamma europeiska intressen och värderingar. För att EU på detta vis skall bli inrikespolitik, krävs i denna fråga ett tydligt ledarskap från regeringen ett ledarskap som saknas alltsedan Socialdemokraterna tog makten och blev medlem i den europeiska gemenskapen. Alla beslutsfattare i måste anstränga sig mera för att sätta sig in i Europapolitikens betydelse och möjligheter för den egna verksamheten och därmed göra EU mer vardagligt. Politiker som arbetar med EU-frågor har en mycket viktig uppgift i att sprida arbetet till andra, att öka kunskapen om Europasamarbetet och i driva på en diskussion om Europafrågor. Behovet av öppenhet, seminarier, utbildningar och forskning är fortfarande stort. Folkbildning om Europafrågor bör drivas kontinuerligt. anser att regeringen bör utarbeta en sammanhållen strategi för hur informationsarbetet om EU skall bedrivas på lokal nivå. En sådan strategi existerar inte . Den s.k. har fått förlängt mandat att bedriva verksamhet i nuvarande form t.o.m. . Dock ställer sig negativt till kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet vad gäller EU-projekt och EU-frågor. Förslaget innebär att en ny myndighet skall ta ansvaret för spridningen av EU-information. motsätter sig att en ny bestående myndighet för att fördela ekonomiskt stöd till organisationer för EU-information inrättas. Genuint engagemang och debatt kan inte och skall inte styras av myndigheter. Att skapa en ny myndighet är att ge alibi åt de politiker som inte tar sitt ansvar och debatterar Europafrågor. är organ för kontroll av, och samråd med, regeringen i EU- frågor. höll ett öppet sammanträde för allmänhet och medier, där statsminister redogjorde för regeringens hållning inför i . sammanträden bör som grundregel ha öppenhet för medier och allmänhet. Det ger ökad kunskap och därmed ökad legitimitet för EU-arbete. fackutskott är i många fall för lite engagerade i EU-frågor. De bör ägna mer tid och resurser till att informera sig om aktuella EU-frågor på sitt område, aktuell Europadebatt och sist men inte minst och myndigheters diskussioner, hållningar och formella förhandlingspositioner i EU-sammanhang. Att roll i EU-arbetet måste stärkas och att utskotten involveras tidigt i EU-processerna slogs fast i en rapport från refererensgrupp för EU-frågor. I rapporten föreslås bl.a. att grön- och vitböcker tydligare integreras i vanliga arbetsformer och att utskotten kan föreslå kammaren att debatt med anledning av dessa hålls. delar denna inställning. Vad gäller frågan om var det slutliga samrådet i EU-frågor skall ligga föreslår att det fortsatt skall hanteras i samt att det slutliga förhandlingsmandatet skall ges där. För att stärka riksdags roll i EU menar vi att det förslag som framfördes i konstitutionen om parlamentens möjlighet till subsidiaritetskontroll av EU-beslut kan och bör genomföras . Det kan vi besluta om oavsett vad som händer med konstitutionen. Ett steg för att öka kopplingen mellan den svenska och den europeiska politiken vore att ge EU-parlamentarikerna ett eget formaliserat och öppet forum för återrapportering i det nationella parlamentet. På så sätt skulle EU-parlamentarikernas roll bli mer tydlig och EU föras närmare medborgarna. I har de holländska EU-parlamentarikerna möjlighet att delta i särskilda debatter i det egna nationella parlamentet. Vi anser att de svenska EU-parlamentarikerna bör ges en sådan möjlighet i den svenska . På Europeiska rådets möte lyckades EU:s stats- och regeringschefer enas om ett förslag till ny författning. någonsin skulle EU få en författning. var det första svenska parti som förespråkande en europeisk författning för att förtydliga unionens ansvar och befogenheter. Vi är naturligtvis glada och stolta över att en sådan utarbetades. Därför beklagar vi att författningen lagts på is. Vi respekterar dock utslagen i de holländska respektive franska folkomröstningarna; medborgarnas nej måste tas på allvar. har ett antal länder redan ratificerat konstitutionen, varav två med folkomröstning, och dessa ställningstaganden måste också respekteras. Emellertid ställer sig bakom beslutet om en reflektionspaus i ratifikationsprocessen. Vi behöver grundligt diskutera vad EU skall syssla med och vad EU-länderna skall samarbeta om. I , som i alla andra EU-länder, måste pausen användas till att skapa en bred diskussion om Europafrågorna. I detta har alla politiker ett ansvar. Ansvaret vilar också tungt på den . menar därför att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på hur pausen bäst kan utnyttjas för att sprida information och skapa debatt om Europafrågorna. Pausen måste också utnyttjas till att fundera kring hur förslaget till konstitution skall hanteras. Tills vidare kan vissa av förslagen vilka visat sig vara okontroversiella för medborgarna genomföras inom ramen för nuvarande fördrag. Exempelvis finns inga hinder för att öppna ministerrådet för insyn vid lagstiftning eller att stärka parlamentens roll genom att öka möjligheterna för parlamenten att stoppa ett beslut som misstänks strida mot den s.k. subsidiaritetsprincipen. Under ordförandeskap, , antogs nya offentlighetsregler. Liberalerna i spelade en viktig roll i processen. Ett viktigt steg i riktning mot ökad öppenhet och tillgänglighet togs därmed. Men ännu återstår en rad problem. Känsliga handlingar som hemligstämplats, exempelvis med hänvisning till allmän säkerhet eller internationella relationer, kan undantas från offentlighetsprincipen och behöver inte diarieföras. Författaren till ett känsligt dokument är den som beslutar om det får lämnas ut.