mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — Med utgångspunkt från KI:s basalternativ kan man beräkna hur stor skillnaden skulle bli för ekonomi på om tillväxten i stället var . I diagram 6.4 nedan framgår de olika utvecklingsbanorna för BNP-tillväxten, dels med KI:s basalternativ, dels med ett antagande om 3 respektive 2,5 procents årlig tillväxt. Därtill framgår skillnaden mellan de båda alternativen (den understa streckade kurvan). KI:s beräkningar sträcker sig . För perioden därefter har tillväxttakten med oförändrad politik antagits fortsätta med de som KI anger för . Detta är sannolikt ett optimistiskt antagande vid oförändrad politik med tanke på att de befolkningsmässiga problemen förstärks och framåt. Diagram 7.4 Möjligheterna med 3 procents tillväxt jämfört med oförändrad politik. BNP priser, miljarder kronor. Källa: KI och egna beräkningar. Av diagrammet framgår att skillnaden i BNP vid oförändrad politik jämfört med 3 procents tillväxt uppgår till lika mycket som värdet av helaSveriges BNP . Observera att detta är räknat i fasta priser. Stora värden står alltså på spel, varför det är helt avgörande att påbörja ett aktivt reformarbete för ökad tillväxt. har i tidigare motioner lagt fram förslag som sammantaget innebär överskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt över en konjunkturcykel, sänkt skattetryck samt lägre utgifter och utgiftstak för staten. Genom en snabbare utförsäljningstakt av statligt aktieinnehav uppnås därtill ett väsentligt starkare budgetsaldo än vad regeringen planerar för, vilket leder till en minskad statsskuld. Det finansiella sparandet i staten beräknas också bli något starkare än vad regeringen räknar med. Detta i kombination med våra förslag till strukturella förbättringar på arbetsmarknads- och skatteområdet leder till att svensk ekonomi i allmänhet och de svenska statsfinanserna i synnerhet kommer att bli mindre sårbara vid konjunktursvängningar. har den socialdemokratiska regeringen låtit ohälsotalen öka på ett okontrollerat sätt. Kostnaderna för detta utgör nu den enskilt största belastningen på de offentliga finanserna. I kombination med den höga arbetslösheten och Socialdemokraternas misslyckande med att nå det uppsatta sysselsättningsmålet, utgör det minskade arbetsutbudet dessutom ett betydande problem för ekonomin i stort. inriktar därför sin politik på en massiv rehabiliteringsinsats för att hjälpa människor tillbaka till arbetsmarknaden. Detta är en viktig åtgärd för att återfå sunda statsfinanser. Därutöver bör åtgärder och regelförändringar vidtas bl.a. med syfte att minska förtidspensioneringarna (sjuk- och aktivitetsersättning), överutnyttjandet av olika socialförsäkringar och för att korta handläggningstiderna. 5.2.3Bättre villkor för arbete och företagande Nytt mål för politiken: Öka antalet arbetade timmar i ekonomin vill införa antalet arbetade timmar som nytt styrmål för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken. Detta mål ska vägleda alla myndigheter som kan påverka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin. Myndigheterna på arbetsmarknadsområdet men också måste i ökad grad fokusera på snabb rehabilitering. Förutom att öka det totala antalet arbetade timmar i ekonomin bör även den totala andelen arbetade timmar hos den arbetsföra befolkningen öka till de nivåer som förekom , före den överhettning av ekonomin som övergick i ekonomisk kris. Endast genom ett ökat antal arbetade timmar kan välfärdssystemen tryggas på . Baskalkylen över antalet arbetade timmar i den senaste (2003/04) bygger på att antalet arbetade timmar inte ökar alls . I en alternativ kalkyl med ett högre arbetskraftsutbud beräknas antalet arbetade timmar öka . En sådan ökning anser vi ska vara ett minimikrav för ökningen av antalet arbetade timmar som bör fastställa. Ett ökat antal arbetade timmar skulle bidra till det övergripande tillväxtmålet på . En andra komponent för att uppnå detta mål vore en bättre konkurrenspolitik. Ökat arbetsutbud och valfrihet genom sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter Utgångspunkten för den skattereform vi anser att behöver, är att medborgarna själva får en ökad beslutanderätt över sina inkomster. För det andra bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av offentliga skatte- och bidragsregler. Det första handlar alltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. vill öka förutsättningarna för ett personligt ansvarstagande, som ett växande etiskt medvetande och gemensamma värderingar mer och mer bör få ersätta detaljregleringar och politisk styrning. Staten bör i stället få en stödjande roll, där de ekonomiska resurser som passerar den offentliga sektorn inte hindrar och begränsar, utan tvärtom skapar valfrihet och flexibla lösningar. Skattesystemet tillsammans med behovsprövade bidrag och inkomstprövade avgifter skapar orimliga marginaleffekter för stora grupper. En stor del av en inkomstökning går bort i form av ökad skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. Det är också känt att höga marginalskatter, eller höga kombinerade marginaleffekter, är skadligt för samhällsekonomin. Med samlade marginaleffekter på uppåt, och i vissa fall över, finns det inga privatekonomiska skäl att öka sin arbetsinsats, åtminstone inte på kort sikt. Omvänt betyder höga marginaleffekter att personer med låga inkomster som arbetar heltid faktiskt kan öka sitt ekonomiska välstånd genom att arbeta mindre. Kunskapen om hur välfärdsstatens skatte-, avgifts- och bidragssystem samverkar är dock begränsad. Vissa ambitiösa försök till kartläggning4 har gjorts, men det är ofta mycket svårt att överblicka helheten eftersom systemen förändras. De undersökningar som görs baseras i princip alltid på statistik och regler som gällde något eller . Den så kallade familjeutredningen konstaterar dock i sitt slutbetänkande "Ur fattigdomsfällan" (SOU 2001:24) att särskilt höga marginaleffekter drabbar familjer med låga inkomster. Bland samtliga barnfamiljer är marginaleffekten och bland dem som har bostadsbidrag . Det innebär att av en inkomstökning på får de endast behålla . Även om bostadsbidraget bidrar av den samlade marginaleffekten så står skatten för den största andelen. Bidragsberoendet och rundgången i skattesystemet måste minskas. anser det angeläget att i en bred överenskommelse komma till rätta med de skadliga marginaleffekterna i skatte- och socialförsäkringssystemet. Ett helhetsgrepp över både de höga genomsnittsskatterna och de höga samlade marginaleffekterna måste tas. I det följande presenteras ett antal förslag där målet är att reducera de samlade marginaleffekterna för stora grupper, vid förvärvsarbete, vid ändrad förvärvsfrekvens eller vid köp av tjänster med redan beskattade pengar. Sänkt skatteuttag och minskade marginaleffekter - åtgärder på kort sikt Marginalskatten och det genomsnittliga skatteuttaget bör minskas för alla förvärvsaktiva låg- och medelinkomsttagare genom ett statligt förvärvsavdrag beräknat mot beskattningsbara kommunala inkomster. Målet bör vara ett avdrag på av inkomsten som då alltså reducerar marginaleffekten med . Avskaffad värnskatt reducerar marginaleffekten för inkomster över den högre brytpunkten för taxerad inkomst. En skattereduktion på för privatpersoners köp av hushållstjänster bör införas. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbetskraft anlitas med redan skattade pengar. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. (Jämför avsnittet nedan om konkurrens.) Minskade totala marginaleffekter - åtgärder på lite Skadligheten av marginaleffekterna i skatte- och socialförsäkringssystemen erkänns nu av nästan alla. Icke desto mindre är de politiska svårigheterna att rätta till dem betydande. Det handlar oftast om att öka försäkringsmässigheten i systemen men också att växla bidrag mot sänkta skatter. arbetar för att analysera och avlägsna de många skadliga marginaleffekterna i skatte- och socialförsäkringssystemen. För att skapa stabilitet och långsiktighet borde en samverkan ske mellan partierna i för att i förlängningen även nå en blocköverskridande överenskommelse i likhet med vad som varit fallet med pensionsreformen. Bostadsbidraget är fördelningspolitiskt träffsäkert, men står därmed för en betydande del av marginaleffekterna, oftast , för familjer med låga eller medelhöga inkomster. En lägre återbetalningsprocent i underhållsstödet skulle kunna växlas mot ett något lägre förbehållsbelopp. En sådan åtgärd kan göras statsfinansiellt neutral, som till exempel en sänkning skulle minska marginaleffekten från till . De tröskeleffekter som arbetslöshetsförsäkringen bidrar med är ett väldokumenterat strukturellt problem på den svenska arbetsmarknaden som helst borde få en bred och långsiktig politisk lösning. Ett förvärvsavdrag som enbart gäller för inkomst av tjänst ökar behållningen av att arbeta jämfört med att uppbära a-kasseersättning. Även fribeloppsgränsen för studiebidraget ger orimliga marginaleffekter för en del studerande. Den kan reduceras med olika tekniker, varav den mest radikala är ett totalt avskaffande av gränsen. Ett förslag om slopat fribelopp för heltidsstuderande har tidigare presenterat, och det finns även med i beräkningarna bakom denna motion. Reformerad och fonderad socialförsäkring Den största delen av socialförsäkringssystemet omfördelar inte inkomster mellan personer, utan mellan olika tidsperioder i en och samma persons livscykel. Pensionssystemet är kanske det tydligaste exemplet, där den livsinkomst man arbetar ihop utgör grunden för de avgifter man betalar in och sedan den pension man får. För dem som inte har kunnat arbeta ihop till en rimlig pension finns ett "golv", en garantipension, som finansieras av alla förvärvsarbetande via de vanliga inkomstskatterna. Systemet tar också särskild hänsyn till föräldraledighet för vård av barn, studier och värnplikt. Förutom att denna typ av rakare rör mellan vad man betalar in och vad man får ut behöver skapas i fler delar av socialförsäkringssystemet, går det också att göra stora vinster på att fondera delar av systemen. Enkelt uttryckt kräver ett (helt eller delvis) fonderat system som ger en viss avkastning ett lägre skatte- och avgiftsuttag för att finansiera de förmåner som man har bestämt. En fonderad försäkring verkar också stabiliserande, eftersom den i viss mån kan fungera som en buffert vid dåliga år. Statens lånebehov och statsbudgeten skulle därmed inte behöva variera i takt med till exempel den utveckling vi sett i sjukförsäkringen. Införandet av ett utbildnings- eller kompetenskonto dit löntagare och arbetsgivare kan avsätta pengar för kompetensutveckling, är också ett exempel på hur man på ett mer individuellt sätt kan fondera medel för människors kontinuerliga kompetensutveckling i arbetslivet. Staten har givetvis ett ansvar vid utformandet av regelverket att se till att kontosystemet både blir effektivt och ger alla grupper rimliga förutsättningar för en god kompetensutveckling. Även om bara delar av systemen är fonderade och avkastningen är låg, kan den sammanlagda vinsten på samhällsnivå bli stor, särskilt i ett längre perspektiv. Sjukförsäkringen borde ges en mer autonom utformning. är beredda att diskutera villkoren för reformering, eventuellt med en egen fondering för att utjämna inbetalningar och utbetalningar över tillfälliga variationer mellan olika år. Bättre möjligheter att förlänga arbetslivet Både för den enskildes välbefinnande och för samhällsekonomins utveckling är det av vikt att äldre arbetskraft erbjuds bättre villkor så att de som så vill kan stanna kvar i arbete. inriktar därför sin ekonomiska politik på att skapa förutsättningar för att så skall ske. Om det lönar sig både för den enskilde och för arbetsgivaren att förlänga arbetslivet längre än kommer det också att löna sig för samhället i stort. De åtgärder som vill till kan dels vara möjligheter för arbetstagare och arbetsgivare att gemensamt komma överens om en högre pensionsålder. Istället för att tvingas gå skall exempelvis en läkare, sjuksköterska eller domare kunna få förlänga sin tjänstgöring ända till . Men det kan också handla om att minska eller helt ta bort de sociala avgifterna för bägge parter från det att den anställde fyllt . föreslår dock att skatten på förvärvsinkomsterna för de som fyllt skall halveras. Bakgrunden till förslag är att vi tror att många människor vill förlänga arbetslivet därför att de - vid sidan av förtjänsten - också finner arbetet roligt och meningsfullt. Många gläds ocksååt det kamratskap som finns på de flesta arbetsplatser. är det uppenbart att många arbetsgivare skulle vara tacksamma att få behålla kunnig och erfaren arbetskraft . I kalkylen ingår självklart också att detta skulle gynna samhällsekonomin högst väsentligt i då allt färre i praktiken skall försörja allt fler. För är det viktigt att frihet och trygghet präglar den svenska arbetsmarknaden. Äldre personer skall kunna anpassa sitt arbete utifrån sin egen situation. Vill man trappa ner sin arbetstid innan pension skall man kunna göra det. Om man vill fortsätta arbeta även efter ordinarie pensionsålder ska man kunna göra det. Att människors inflytande över sin egen vardag ökar är ett värde i sig. Den faktiska pensionsåldern är . som många äldre vill arbeta mer är det många som vill trappa ned. har redan tidigare föreslagit tio konkreta åtgärder för att underlätta för de äldre att vilja, orka och kunna arbeta så länge som de önskar och på de villkor som passar dem. Diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid . Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre. Eget företagande bör uppmuntras genom att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Den som bara har en uppdragsgivare ska kunna få F-skattsedel. Ett mer hälsofrämjande arbetsliv. Informationskampanj om äldre i arbetslivet. för god seniorpolitik. Kontinuerlig kompetensutveckling via ett individuellt kompetenssparande. Inför en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring. Ingrip mot avtalspensionssystem som gör det betydligt dyrare för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft. är det att gå vidare med en inriktning som ytterligare underlättar för både arbetsgivare och arbetstagare att förlänga anställningen av äldre. Den demografiska utvecklingen innebär att andelen äldre i befolkningen kommer att öka ytterligare framöver. Det är inte bara andelen av befolkningen i arbetsför ålder som kommer att minska, utan också det absoluta antalet i arbetsför ålder. Det innebär alltså att allt färre kommer att behöva försörja och ta hand om allt fler äldre. Befolkningens ålderssammansättning påverkar både de offentliga utgifterna och skatteintäkterna. beräknas andelen i genomsnitt uppgå till för att därefter fortsätta att stiga. Det innebär att de äldres andel av befolkningen kommer att mer än fördubblas jämfört med och tredubblas jämfört med de nivåer som rådde . Den demografiska utvecklingen kommer att ställa höga krav på anpassning av såväl ekonomin som välfärdssystemen. Om nedgången av den genomsnittliga arbetstiden och den effektiva pensionsåldern fortsätter kommer det tillsammans med den demografiska utvecklingen att leda till en betydande minskning av arbetsutbudet och en lika betydande försämring av tillväxtförutsättningarna. Sammantaget skulle detta innebära en kraftig ökning av försörjningsbördan för dem som förvärvsarbetar. Under dessa förutsättningar måste arbetsmarknaden anpassas till att arbetskraften krymper och att medelåldern i densamma stiger. För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och säkerställa finansieringen av de offentligt finansierade välfärdssystemen är det centralt att antalet arbetade timmar i den privata sektorn ändå hålls uppe. Ett ökat arbetsutbud i åldern genom ökad sysselsättning, ökad arbetstid och/eller minskad frånvaro är viktiga sätt att klara den demografiska utmaningen. Äldre kan lämna arbetslivet . De offentligt finansierade trygghetssystemen, t.ex. sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen är en möjlighet. Olika typer av pensionslösningar, t.ex. avgångspension eller tidiga uttag av ålders- eller avtalspension, är en annan möjlighet. Tidiga avgångar kan också helt eller delvis finansieras privat genom t.ex. pensionsförsäkringar. Det är många äldre som formellt är kvar i arbetskraften men som finansierar ett tidigt utträde via de sociala trygghetssystemen. Att relativt få tar ut ålderspension förklaras delvis av goda möjligheter att finansiera tidiga utträden ur arbetslivet genom övriga trygghetssystem. För att de äldre skall välja att arbeta kvar måste det bli mer lönsamt att fortsätta arbeta. anser att de ekonomiska drivkrafterna för arbetsgivarna att bibehålla de äldre i arbete också behöver stärkas. Sådana reformer stärker effekterna av varandra och är följaktligen mycket lönsamma för alla parter. Åtgärder som gör det mer lönsamt för de äldre att arbeta kvar längre innebär också att det blir mer lönsamt för arbetsgivaren att anpassa arbetsmiljön och arbetsuppgifterna till den enskilde. På motsvarande sätt innebär åtgärder som gör det mer lönsamt för arbetsgivaren att anpassa de äldres arbetsförhållanden och satsa på kompetensutveckling att det blir lättare för äldre att vara kvar i arbete även med något avtagande arbetsförmåga. Arbetsgivarnas inställning och vilja att anställa, vidareutveckla och anpassa arbetet till de äldre påverkar de äldres vilja och möjligheter att stanna i arbete. Enligt utredningen 2005 (SOU 2002:29) upplever arbetsgivare att äldre har en högre närvaro men arbetar i en långsammare takt än yngre. De anses också ha svårare än yngre att acceptera förändringar i arbetet och att uppdatera sina kunskaper. I utredningens personalekonomiska studie framkom att chefernas önskebild av medarbetarnas egenskaper till stor del återfinns hos den äldre arbetskraften. Egenskaper som lojalitet, trygghet och erfarenhet ansågs vara av stor vikt för en arbetsgrupps prestation. Att arbetsgivare trots detta föredrar att anställa yngre personer framför äldre kan bero på osäkerhet om de äldres produktivitet i förhållande till lönen och deras ökade risk att drabbas av ohälsa. Men här förekommer uppenbarligen också diskriminering. har försökt kartlägga förekomsten av åldersdiskriminering. Man har då funnit att av de tillfrågade i åldern upplevde att äldre personer diskriminerades. I en studie av framhålls att till skillnad från vissa andra länder inte har någon lagstiftning mot diskriminering av åldersskäl. Enligt ett EU-direktiv skall medlemsländerna ha infört ett regelverk för att motverka diskriminering i arbetslivet på grund av bl.a. ålder. Det har välkomnat. Bättre förutsättningar för företagande, regional utveckling och bibehållna skattebaser är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Detta medför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar vissa skatter som gör att företag, kapital och kompetens har starka ekonomiska skäl att lämna landet. Vad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser, om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr landet? Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande. har de exempellöst höga svenska skattesatserna, ofta på ett övermäktigt sätt, utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. Om vi inte justerar vissa regler och skattebaser är risken stor för att många skattebaser snabbt eroderar. Uppskattningsvis av hushållens sparkapital är placerade i utlandet på oredovisade konton, eftersom kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll. En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. Vi riskerar att en alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands, utan att en motsvarande inflyttning sker. Antalet företagare måste öka för att nya arbetstillfällen ska skapas och nödvändiga skatteintäkter genereras som kan finansiera den välfärd vi önskar. Tyvärr pekar den långsiktiga trenden åt fel håll. En genomgång visar att under de gångna nio åren med socialdemokratiskt styre upplever en nedåtgående trend med allt färre företagare, vilket framgår av nedanstående diagram. Diagram 7.5 Långsiktig trend för antalet företagare. Källa: SCB, . 12 månaders rullande medelvärde. Internethandeln har bara börjat ta fart, men den svenska bok- och skivbranschen kan fått problem med försäljningen på grund av skillnader i mervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägre produktionskostnader, effektivare distributionsmetoder eller lägre vinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetas eller korrigeras på något sätt. Men med prisskillnader som endast beror på att beskattningen är olika blir resultatet en ineffektiv resursfördelning och att konsumenterna styrs till val de kanske annars inte skulle ha gjort. Förändringar måste göras för att inte kapital och kompetens - två mycket viktiga faktorer för en fortsatt välfärdsutveckling - ska flytta utomlands. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingår som viktiga delar, vilket beskrivits i tidigare avsnitt. I detta sammanhang är också skatter på kapital viktiga. Nedan presenteras några åtgärder som anser behöver genomföras för att i ökad utsträckning behålla och locka hit företag, kapital och kompetens. Regelverket som omger företagen är omfattande och krångligt och kostar företagen alltför stora belopp att hantera. Antalet regler måste minska och de regler som inte används måste slopas. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter enligt tidigare avsnitt. Ett riskkapitalavdrag bör införas, för att stimulera en större del av riskvilligt kapital att även investeras i alla typer av onoterade företag. Ett etableringskonto bör införas enligt dansk modell för att underlätta starten av fler nya företag med eget kapital. Pengar som avsätts till etableringskontot är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen, och får enbart användas obeskattade till ett eget företag. Om så inte sker beskattas pengarna som om de inte hade avsatts till etableringskontot. Alla typer av avgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt och driver upp lönekostnaderna. Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraft gentemot omvärlden. Därför vill arbeta för att sänka arbetsgivaravgifter och löneskatter. Flera näringar, inte minst jordbruket och åkerinäringen, lider, på grund av högre skatter, av sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder inom till exempel EU. Det är naturligtvis viktigt att anpassa vår skattelagstiftning på en rad områden för att skapa en rimlig konkurrenssituation för vårt näringsliv. Inte minst har detta betydelse för att motverka regionala obalanser inom landet. , har presenterat ett program med 53 konkreta förslag för fler företag och ökad tillväxt. Målet är att ska bli ett land för företagande och att vi återigen ska finnas i toppen av välfärdsligan. Några av förslagen listas nedan. Förmögenhetsskatten som motiverats av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter och strider mot principen om skatt efter bärkraft. Den bör avvecklas. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande bör avskaffas.