mot · GS02MJ38 · 2005-06-15 00:00:00 — välkomnar att regeringen och vänstern tagit upp delar av detta tänkande i propositionen. För att det skall kunna få ordentligt fotfäste i miljömålsstrukturen bör dock regeringen ge i uppdrag åt Sida att i samråd med till nästa utvärdering av miljömålen komma med förslag på hur den saknade dimensionen kan integreras i miljömålsstrukturen som helhet och i de olika miljömålen. Vi behöver ökad kunskap om och förståelse av hur konsumtionsmönster påverkar miljö och biologisk mångfald i andra delar av världen. Vår livsstil och våra val påverkar de globala försörjningssystemen och andra människors möjligheter till ett drägligt liv. Global handelspolitik är en viktig del av miljöpolitiken, och därför måste och EU:s handelspolitik i högre utsträckning vara förenlig med styrmedel för hållbara konsumtionsmönster. Vi har ett ansvar för att inte utarma naturresurser och biologisk mångfald internationellt genom vårt sätt att handla och leva. Vår konsumtion får inte innebära ekologisk utarmning i eller någon annanstans. För att vi skall kunna göra riktiga val krävs justa handelssystem, miljömärkningar och information. Vi måste bejaka lokala hållbara sätt att bruka den biologiska mångfalden. I många fall handlar det om use it or lose it. Om lokalbefolkningen kan tjäna mer på elefantturism än på elfenben väljer man att behålla elefanterna levande. bör verka för att stärka lokala rättigheter att skydda och bruka lokala naturresurser. Vårt sätt att leva, våra val och vår konsumtion får inte omöjliggöra för andra i andra delar av världen eller att göra sina val. Vi måste bli mer medvetna om vår påverkan internationellt, våra ecological footprints. Det finns en stark koppling mellan ökade resurser och ökad konsumtion, skall vi minska klyftorna så att fler har mer resurser få inte detta leda till att de som får det bättre anammar samma konsumtionsmönster som de mer välbeställda. Detta gäller både nationellt och internationellt. Vi vill att konsumenter skall få mer makt att påverka. För att detta skall vara möjligt krävs bättre informationsunderlag än vad som är fallet. Märkningssystem behöver utvecklas. Produkter som inte efterfrågas, t.ex. GMO-raps, hormonkött eller högstrålande mobiltelefoner drivs fram med motivering att kunden vill ha billiga varor. Vi tror att detta är en förenklad bild. Konsumenten vill inte ha billighet till vilket pris som helst. Konsumentmakten och informationsskyldigheten måste ökas. Vår strävan att lösa våra miljöproblem får inte leda till en export av dem till andra länder. Om vi inte kan tänka oss urangruvor i skall vi inte heller ha kärnkraft. Teknik och varor som inte längre möter kraven i skall inte utrangeras till andra länder med lägre miljökrav. De varor vi exporterar, framför allt till utvecklingsländer, måste miljömässigt vara i framkant. Vi ska inte bygga fast de växande ekonomierna i gamla ohållbara system utan erbjuda dem hållbara lösningar. har en tradition och ett ansvar som föregångsland på miljöområdet. Det är viktigt att vi håller denna position. Om inte vi i prioriterar och klarar våra utmaningar sänder det fel signaler till resten av världen. Vilka länder ska då klara det. Dessutom är det ur egenintresse som bör satsa på morgondagens teknik. Det är inom miljöteknikområdet framtidens företag och tjänster skapas. skall i allt biståndssamarbetet och internationellt samarbete hävda vikten av naturhänsyn och vara behjälpligt i uppbyggandet av nödvändiga forsknings- och . Sida anför att en analys av frågor som berör biologisk mångfald och dess betydelse för hållbara försörjningssystem skall inkluderas i alla landstrategier. Vi stöder denna syn, biologisk mångfald och bevarande av denna är en viktig del inom bistånd och fattigdomsbekämpning. Människor i många länder har inte självklart rätt att skydda och bruka den lokala biodiversiteten. Internationella handelsavtal och patenteringssystem utgör hot mot en sådan rättighet och därmed mot basen för människors försörjning. bör verka för att stärka lokala rättigheter att skydda och bruka lokala naturresurser. Miljöpolitiken måste som nämnts integreras i alla andra politikområden och dessutom få en överordnad roll. Detta har dock varit svårt att genomföra i praktiken. Det är inte acceptabelt att låta bli att ta hänsyn med motiveringen att en åtgärd har andra syften än miljöpolitiska. Således skall alla politiska beslut, stöd och styrsystem prövas från miljösynpunkt. har länge drivit kravet att alla utredningar samt regeringsförslag skall innehålla konsekvensbeskrviningar för miljöområdet. Detta är ett naturligt led i den nationella integreringen. Att koppla konsekvensbeskrivningen till de nationella miljömålen har för- och nackdelar. En nackdel är att dessa inte tar hänsyn till miljöbelastningen i andra länder. Detta kan lösas genom att till miljömålsstrukturen lägga en internationell dimension, vilket vi utvecklar nedan. En stor fördel är dock att miljömålen är beslutade av och att de innehåller en välkänd och erkänd struktur för att hantera miljöarbetet i den offentliga förvaltningen. Ett viktigt steg i rätt riktning är att femtonde paragrafen i kommittéförordningen (1998:1474) ändras så att eventuella miljökonsekvenser av förslagen i ett betänkande skall redovisas enligt: 15 § Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för uppfyllelse av miljömålen, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Därför välkomnar regeringens i propositionen (s. 22) redovisade avsikt att vid nästa översyn komplettera förordningen i det avseendet. Tyvärr framgår inte om översynen avser nästa fördjupade översyn av miljömålen eller en kommande översyn av kommittéförordningen eller när denna översyn i så fall kan väntas komma. anser att tillägget bör beslutas . bör ha medel för kommunala projekt med fokus på miljömålsuppfyllelse. Små medel för regionala projekt behövs, inte minst för eldsjälar i kommuner där miljön inte står högt i kurs. alternativt bör använda pengarna för att få erfarenheter kring praktiskt miljömålsarbete, vilket de själva kan ha nytta av i sitt arbete. 8.3Miljömålen, näringsliv och folkrörelser bör ha en pott för projektbidrag kopplat till miljömålen för näringsliv och folkrörelser att söka av. Miljömålsarbetet måste anammas av alla sektorer och verksamheter i samhället för att få nödvändig genomslagskraft. instämmer i regeringens bedömning att den offentliga upphandlingen är ett mycket viktigt instrument i miljöarbetet och att det trots flera uppmaningar använts för dåligt. Ett skäl är också, som regeringen påpekar, oklarheten om regelverket. Ett tungt ansvar för att det är så faller på den myndighet som ansvarar för information och rådgivning om regelverket, nämligen (). anser att NOU bör läggas ned och dess uppgifter övertas av annan myndighet. Ett annat skäl är att staten inte har utnyttjat sin upphandling på ett effektivt sätt. Konsumentmakten är stor, men svårigheten att utnyttja den skall inte underskattas. Miljömärkning är ett viktigt instrument för att underlätta för konsumenterna att ta det miljöansvar de vill. Staten har särskilda möjligheter och därmed ett särskilt ansvar som stor förbrukare. Där det finns vederhäftiga miljömärkningssystem (t.ex. Krav, Svanen, Bra miljöval, TCO-märkning, EU-blomman) bör staten i sin upphandling ställa krav som motsvarar kriterierna i miljömärkning. Där så är påkallat skall även krav ställas på tredjepartscertifiering av att kriterierna uppfylls. Därmed stärks miljömärkningsarbetet och effektiviseras statens miljöupphandling. Det blir lättare för staten att formulera kraven, det blir enklare för näringslivet att förhålla sig till dem och det blir lättare att säkerställa att ställda krav uppfylls. Där sådana miljömärkningssystem inte finns bör kraven vid offentlig upphandling formuleras så att varor och tjänster håller sig inom den bästa kvartilen från miljö- och energisynpunkt. Delegationen för ekologisk upphandling har formulerat ett verktyg för att hantera kravet om bästa kvartilen; detta bör då nyttjas. grön upphandling bör vara vägledande för all upphandling inom statlig verksamhet. TCO:s märkning av bl.a. datorer och bildskärmar har haft stor betydelse både nationellt och internationellt. finns också utarbetade kriterier avseende miljöpåverkan, ergonomi och strålning även för mobiltelefoner. Staten bör driva på utvecklingen genom att efterfråga mobiltelefoner som motsvarar TCO-kraven avseende ergonomi, strålning och miljöegenskaper. När TCO-märkningen får genomslag på marknaden underlättas även för enskilda konsumenter att göra aktiva val. Staten bör i sin upphandling av livsmedel eftersträva att köpa mat som motsvarar de kriterier som ställs av Krav. En minimimålsättning är att statens upphandling skall ligga i nivå med det förslag som lämnats av utredningen om hållbar konsumtion (SOU 2004:119) 2010 bör av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion vara ekologiskt producerad. Vi utvecklar detta närmare under avsnittet Giftfri miljö. Genom krav på korta transporter kan man också stödja närproduktion av livsmedel. Teknikupphandling driver fram en önskad utveckling på ett verkningsfullt sätt. Staten bör genomföra teknikupphandling inom miljö- och energiområdet. Det finns samband mellan maktrelationer, inkomstnivå, utbildningsnivå och miljöbelastning, även om sambandet inte är entydigt. Högre inkomster ger större makt att tillskansa sig av begränsade naturresurser. Generellt gäller att ju högre inkomst, desto högre miljöbelastning. Inkomstökningar används t.ex. gärna till långa resor. Men särskilt i syd kan människor tvingas av fattigdom till beteende som skadar miljön. Också i rika länder kan miljömässigt bättre alternativ vara dyrare. tenderar de mest utsatta att också vara mer sårbara för miljöbelastning. Den rike har större möjlighet att köpa sig fri från t.ex. från buller och utsläpp från trafiken. Fattiga länder riskerar att drabbas hårdast av effekterna av klimatstörningar, som till största delen orsakats av utsläpp från den rika världen. I miljöarbetet bör större hänsyn tas till skillnader i makt, inkomst och utbildning. Det finns också skillnader mellan kvinnor och män. Åtgärder för att minska miljöbelastningen från konsumtionen, kan, vid en given nivå på konsumtionen, ibland medföra mer obetalt arbete i hushållet. Med rådande arbetsfördelning finns en risk att detta i större utsträckning faller på kvinnor. Kvinnor använder i större utsträckning än män kollektivtrafik i stället för bil. Detta hänger delvis ihop med rådande skillnader i maktrelationer i samhälle och hushåll. Det finns också könsrelaterade skillnader i känslighet för miljöfaktorer. Gränsvärden, riktvärden och liknande för exponering till miljögifter m.m. skall utgå från den känsligaste individen, oftast barn men ibland gravida kvinnor eller kvinnor generellt. Sammantaget finns skäl att i större utsträckning beakta genusskillnader i miljöarbetet. Barnen är de känsligaste individerna, och ett samhälle anpassat efter barn gynnar alla. Miljömässigt kan ett ämne godkännas men ändå vara skadligt för det lilla barnet. Då små barn äter, dricker och andas tar de lättare upp kemiska ämnen i kroppen, mycket mer än vi vuxna, i förhållande till sin kroppsvikt och kroppsstorlek. Dessutom exponeras de nu unga för en mängd ämnen under kanske hela sin livstid. Miljökvalitetsnormer, gränsvärden och rekommendationer bör utgå från säkra gränser för barn. bör ta fram kriterier för användning av kemiska ämnen i babyprodukter och produkter speciellt avsedda för barn. Alltfler forskningsrön visar på starka kopplingar mellan luftkvalitet och livskvalitet. Marknära ozon och partiklar orsakar för tidig död i luftvägs-, hjärt- och kärlskjukdomar samt försämrad livskvalitet i form av försämrad lungfunktion, ökande allergi- och cancerfrekvenser. Den främsta källan till luftföroreningar är trafiken. Ökad vägtrafik är direkt korrelerat till ökad ohälsa och stora samhällsekonomiska kostnader. Svaveldioxidmålet ser ut att uppnås och åtgärder är vidtagna (exempelvis nytt drivmedelsdirektiv) vilket gör att vi inte tror att svaveldioxidutsläppen kommer att öka igen. Vi anser att delmål som med stor sannolikhet uppnås inte skall skärpas eller kräver åtgärder bör överföras till en bevakningslista för att inte belasta miljömålsstrukturen. Frågan bör däremot fortfarande bevakas, inte minst i städer med frekvent sjöfart då färjor och annan sjöfart ofta kör på högsvavlig olja. Och eftersom försurningen är ett fortsatt allvarligt problem bör utsläppen fortsätta att minska, även i . Utsläppsmålen för svaveldioxid bör skärpas till 50 kton och 35 kton . måste dessutom motverka att östeuropeisk undermålig diesel kommer in i landet då EU-krav gör att denna diesel får samma miljöprestanda som vår. Trafiktunnlar är undantagna från gränsvärden, trots att man har kunnat visa att korttidsexponering av höga halter av kvävedioxid (t.ex. när man kör genom en tunnel) kan ge astmaanfall . anser att gränsvärden måste gälla överallt, även i tunnlar. Nya kunskaper om allvarliga negativa hälsoeffekter av marknära ozon talar för en skärpning av delmålet kring marknära ozon. Vi föreslår därför att halten marknära ozon inte skall överskrida /m³ som 98-percentil och timmedelvärde. Eftersom det mesta av det marknära ozonet har sitt ursprung från utsläpp i andra länder behövs dessutom skarpa internationella överenskommelser. Regeringen måste inför revisionen av EU:s takdirektiv att driva starka krav på skärpningar vad gäller minskningar av marknära ozon. Lokalt är åtgärder på vägtrafiksidan viktiga för att uppnå målet. Införandet av delmål för partiklar är bra då partiklar i luft har stora negativa hälsoeffekter. Regeringen bör vid sidan av internationellt arbete omgående införa en miljökvalitetsnorm för PM2.5. Samband mellan partiklar och förhöjd dödlighet gäller framför allt de mindre partiklarna och kanske framför allt de ultrafina. Delmålen rörande partiklar måste dessutom följas av åtgärder, framför allt på vägtrafiksidan. Dieselanvändning är en stor bov när det gäller partiklar. Partikelfilter har effekt men effekten på de allra finaste, och farligaste, partiklarna är inte entydig. Det är därför fortfarande nödvändigt att genomföra åtgärder för att minska dieselanvändningen. 10.5Benso(a)pyren och bensen Delmålet angående benso(a)pyren bör revideras genom att i huvudsak stryks. Tolkningen blir annars svår när det gäller ett årsmedelvärde. Delmål och miljökvalitetsnorm för bensen bör införas. Bensen är ett cancerogent och hälsofarligt ämne vars utsläpp till luft måste minska. Försurningen var en av de första miljöväckarklockorna. Tyvärr är inte försurningen av mark och vatten ett löst miljöproblem utan den pågår fortfarande. Åter är det vägtrafiktransporterna som är största orsaken till dagens problem. Genom att marken helt eller delvis kan neutralisera tillförd syra har den en viss förmåga att skydda närliggande vatten från sur nederbörd. Om marken försuras mister den emellertid en stor del av sin neutraliseringsförmåga. De i särklass allvarligaste försurningsproblemen återfinns i syd- och västsvenska urbergsområden där den kritiska syrabelastningen är överskriden. I delar av dessa områden är marken numera försurad ända ned till berggrunden, och där håller sig pH-värdet i många sjöar och vattendrag året om kring 4,5. I sådana trakter uppvisar också grundvattnet tydlig försurningspåverkan. Kraftfulla åtgärder krävs för att nå miljökvalitetsmålet. Vi anser att skall ta fram förslag på en ny fördelningsprioritering av kalkningsanslaget som på bästa sätt bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålen. Fördelningen måste grunda sig på geografiska nedfallsdata samt markers försurningskänslighet. sker fördelning av kalkningsanslaget i stort utefter historiska nivåer snarare än efter aktuellt nedfall och försurningsläge. bör därför fortsatt utreda hur fördelningen blir kostnadseffektivare. Fördelningen bör följa en mall som ger länsstyrelserna incitament att vara effektiva och återhållsamma snarare än att försöka maximera utdelningen. Vidare skall medel från kalkningsanslaget kunna användas för att inleda utvecklingsfasen av åtgärdsprogram för skogsmarkskalkning. förväntas sjöfarten i EU stå för mer försurande utsläpp än alla landbaserade källor tillsammans. Vi anser att krav på katalysatorer eller annan teknik som minskar de försurande utsläppen skall ställas som villkor för att få ta del av det svenska sjöfartsstödet. Dessutom bör krav ställas på lågsvavlig olja. Andra nationella åtgärder som bör genomföras är miljödifferentierade farledsavgifter, miljödifferentierade hamnavgifter och att de allra sämsta fartygen inte får anlöpa svenska hamnar. anser att det finns ett behov av mer forskning kring skogsbrukets försurningseffekter. uppskattas skogsbruket stå för av försurningen av skogsmarker. Skogsbrukets påverkan på försurningssituationen bör klargöras och vid behov resultera i delmål för skogsbrukets påverkan samt åtgärdsförslag för uppnående av detta delmål i kommande fördjupade utvärdering. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de viktigaste men också ett av de svåraste målen att uppnå. Vi omger oss med tusentals kända och okända ämnen som är otillräckligt kartlagda. Inte minst de oavsiktligt framställda ämnena utgör en stor grupp ämnen som vi inte vet mycket om. Dessutom är det svårt att nationellt införa stränga krav i de fall där det inom EU finns harmoniserade regler. Dessutom är regeringen alltför försiktig med att pröva gränserna för den s.k. miljögarantin. Vi vet dock att de flesta ämnen har effekter, ensamma eller i synergi med andra. Därför krävs kraftfulla åtgärder för att nå målet. Mot den bakgrunden avstyrker vi andra delen av första punkten i förslaget till omformuleringen av miljökvalitetsmålets innebörd. Målet lyder: Miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Regeringen föreslår nu att målets innebörd omformuleras enligt följande: Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll och deras påverkan på ekosystemen försumbar. Första delen av meningen är tydlig och bra. Andra delen bör dock tas bort. Den tillför ingenting. Är miljön fri från ämnena är deras påverkan på ekosystemen försumbar. En poäng är just att man inte vet när man kan säga att miljöpåverkan är försumbar. Kunskapen är ofullständig. Även ämnen, som man från början trodde var ofarliga för miljön, som freoner och bromerade flamskyddsmedel, har med tiden visat sig vara mycket farliga för miljön. Därmed skapar bisatsen oklarhet. I värsta fall kan bisatsen misstolkas och tas till intäkt för att tillåta vissa halter, som (ännu) inte visat sig leda till annat än försumbara effekter. 12.1Ekologisk och annan odling Genom att kemisk bekämpning inte används i ekologisk odling är sådan odling en viktig åtgärd för att minska bekämpningsmedelsanvändningen, vilken ökar i . Vi föreslår ett nytt delmål med lydelsen: skall av åkerareal odlas ekologiskt. är av åkerareal ansluten till ersättningsprogram för ekologisk produktion inom Miljö- och landsbygdsprogrammet. Målsättningen är därmed rimlig om ökningstakten fortsätter som . Det stämmer även väl överens med målsättningen att av konsumtionen inom offentliga sektorn skall vara ekologisk till 2010, vilket föreslagits av utredningen om hållbar konsumtion (Hållbara laster SOU 2004:119). När odlingen ökar bör även den ekologiska djurhållningen öka då ekologisk produktion i de flesta fall är beroende av en balans mellan djur och växtodling. Vi föreslår att av mjölkkor, nöt och lamm, av hönsen och av grisarna skall vara ekologiskt hållna till 2010. Detta bör vara uttryckt i förklaringen av delmålets innebörd. En åtgärd för att nå delmålet är att ytterligare öka den offentliga upphandlingen av ekologiskt producerad mat. Det som är miljömässigt riktigt och förenligt med en långsiktigt hållbar utveckling skall vara billigt för konsumenten. Därför bör ekologisk mat ha en lägre momssats än konventionellt odlad. Flertalet av de genmodifierade grödorna (GMO) som tas fram utvecklas av bekämpningsmedelsbolag och är modifierade just för att tåla ett bestämt bekämpningsmedel. Det mest kända exemplet är grödor som är resistenta mot bekämpningsmedel med glyfosat som Roundup. Rester av detta bekämpningsmedel har konstaterats i vattendrag. Kommersiell användning av sådana grödor motverkar miljömålet Giftfri miljö. bör motsätta sig godkännande för kommersiell användning i alla relevanta beslutsforum, särskilt på EU-nivå. Frågor kring GMO utvecklas närmare under avsnittet Biologisk mångfald. Vidare bör aktivt verka för ett stopp för godkännande av nya kemiska bekämpningsmedel inom EU. 12.2Miljöpartiet avstyrker revidering av delmål 1 Sista meningen i delmål 1 lyder nu skall det även så långt möjligt finnas uppgifter om egenskaperna hos alla oavsiktligt framställda och utvunna kemiska ämnen. Regeringen föreslår nu att detta ändras till skall det även finnas uppgifter om egenskaperna hos de mest betydande oavsiktligt bildade och utvunna kemiska ämnena (vår kursivering). Eftersom det av beslutade målet har formuleringen så lång möjligt är den föreslagna ändringen att målet endast skall gälla de mest betydande oavsiktligt bildade och utvunna kemiska ämnena, inte nödvändig. Snarare kan den leda till förvirring vad innebär mest betydande, och hur ska man veta vilka som är mest betydande innan ämnena är kartlagda? anser att en hög ambitionsnivå när det gäller kunskap om främmande ämnen är viktig från miljösynpunkt och samhällsekonomisk synpunkt. Vi lever i en värld där det i runda tal kommer ut 10 000 nya kemiska föreningar i naturen . Endast en mindre mängd av dessa har genomgått en rimlig prövning. Vi vet att ifall vi får ut ett miljögift så kan konsekvenserna bli fruktansvärda. Endast saneringen av PCB antar man kostar runt i (i , enligt Internationella kemikaliesekretariatet). Även oavsiktliga ämnen skall deklareras. föreslår en revidering av delmål 2 så att även oavsiktligt tillsatta ämnen skall ingå: skall varor vara försedda med hälso- och miljöinformation om de farliga ämnen som ingår, avsiktligt eller oavsiktligt. Skälen till att vi anser att informationskravet skall gälla även oavsiktliga ämnen är att vi har en omvänd bevisbörda där det är de rena produkterna som ska bevisa att de är rena. De oavsiktliga ämnen som främst avses är sådana som ingår i produktion, processer eller förpackning och lagring och därmed skäligen kan tänkas lämna spår eller rester. Ett exempel utgör olika gaser vilka används vid lagring och transport av textilier. 12.3Utfasning av farliga ämnen inklusive oavsiktligt producerade ämnen Den andra punkten i regeringens förslag till omformulering av miljökvalitetsmålets innebörd lyder: All fisk i hav och sjöar och vattendrag är tjänlig som människoföda med avseende på innehållet av naturfrämmande ämnen. Ett aktuellt exempel på problematiken är dioxin i strömming. Detta är dock bara en del av ett betydligt mer omfattande problem som inte omhändertas tillräckligt i propositionen. anser att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att ta fram ett förslag till nytt delmål, i linje med Nordsjödeklarationen och Helcom 1996. Delmålet skall ange att utsläpp, spill och läckage av oavsiktligt producerade naturfrämmande och naturligt förekommande ämnen kontinuerligt minskar med målet att de helt upphört till 2020 och att nivåerna sedan blir nära noll eller nära bakgrundsnivåer. Alternativt bör delmål 3 omformuleras så att det får denna innebörd. Som delmålet är formulerat nu ingår t.ex. inte utsläpp till marken.