mot · GT02Fi321 · 2005-10-05 00:00:00 — föreslår skattesänkningar, utöver regeringens förslag, med totalt . Ett viktigt mål för kristdemokratiskt politik är att så många som möjligt ska kunna leva på sin lön när skatten är betald. politik för att åstadkomma detta tas upp i en särskild inkomstskattemotion Fi309. Här beskrivs ett omfattande jobbavdrag som föreslår tillsammans med övriga partier i . Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Skattepolitiken ska inriktas på en långsiktigt hållbar tillväxt. De skattesänkningar som därför prioriteras är de som direkt positivt påverkar utbudet av såväl arbetskraft som kapital. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka skäl att lämna landet. Det internationella perspektivet gör det omöjligt för ett land att hålla sig med ett skattetryck som avsevärt avviker från omvärldens. Det totala skattetrycket i behöver sänkas. Den s.k. värnskatten avvecklas . kräver även sänkta skatter inom företagssektorn. En särskild beskrivning av förslag om företagsskatterna görs i motion Fi319 Företagsskatterna. föreslår att den statliga fastighetsskatten avskaffas. Fastighetsskatten drabbar enskilda människor och hushåll på ett orimligt sätt eftersom inga hänsyn tas till faktisk förmåga att bära pålagan. En särskild beskrivning av förslag om fastighetsskatten görs i motion Fi307 Fastighetsskatten. Tabell 1.1 Totala skattesänkningar i offentlig sektor utöver regeringens beräknade skatteinkomster Miljarder kronor (periodiserad redovisning) Totalt sett innebär budgetalternativ periodiserade inkomstförändringar för statsbudgeten i enlighet med vad som framgår av tabell 1.2. En noggrannare genomgång av samtliga inkomstförändringar sammanfattas i tabell 12.1 och 12.2 i slutet av motionen. Tabell 1.2 Totala periodiserade inkomstförändringar av försåld egendom, exkl. öronmärkt Bidrag m.m. från EU Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken6 Skatternas betydelse för samhällsutvecklingen7 Förutsättningar för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande7 Skatt i ett internationellt perspektiv8 Ett skattesystem som inger förtroende9 Skatteförslag för trygghet i boendet10 Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb11 Ökad miljörelatering av skattesystemet11 Halverad moms på drivmedel13 Nej till skatt på flygresor13 Beskattning av friskvård och motion14 Inför avdragsrätt för gåvor till ideella föreningar15 Sänkt avdragsrätt för pensionssparande15 Höjt grundavdrag för pensionärer16 Enklare regler för skatteinbetalningar16 Studenters skattskyldighet vid uppbärandet av stipendium18 Övriga skatteförändringar som föreslås tillsammans med övriga partier inom allians för Sverige18 beslutar att godkänna beräkningen av förändringarna av statsbudgetens inkomster för (tabellerna 1.2 och 12.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för skattepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatternas betydelse för samhällsutvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken i ett internationellt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken inom EU. beslutar höja bolagskatten till . beslutar att avskaffa bolags rätt att återköpa egna aktier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter. beslutar att höja arbetsgivaravgifterna till följd av ett införande av en andra karensdag i enlighet med vad som anförs i motionen. avslår regeringens förslag till försök med trängselskatter i . avslår regeringens förslag till höjd elskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklade regler för skatteinbetalningar. beslutar att höja momsen på tidskrifter, i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig kulturmoms. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt utreda det skatterättsliga läget för allmännyttiga stiftelser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pensionsavgiftsskyldighet vid tjänsledighet från statlig arbetsgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters skattepliktiga arvoden och skattebefriade stipendier.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskatter m.m. (Fi 2002:11) särskilt bör granska momsreglerna för friskvård och motion.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett höjt grundavdrag för pensionärer. avskaffar skattereduktionen för a-kasseavgiften. avslår regeringens förslag till höjning av milavdraget. beslutar att sänka avdragsrätten för pensionssparande till 0,3 prisbasbelopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. avskaffar den tillfälliga skattestimulansen för källsortering i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att sänka kvoterna för privatinförsel av alkohol i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa avdragsrätt mot statlig inkomstskatt för resor och dubbelt boende i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar. beslutar att rätten till avdrag för resor och dubbelt boende begränsas till att gälla bara den kommunala beskattningen. beslutar att höja reseavdraget till per mil. beslutar att avskaffa avdrag för förmån av personaldator. beslutar att höja skatten på rulltobak till per kilo. beslutar att avskaffa nedsättningen av arbetsgivaravgifter samt motsvarande nedsättning av egenavgifter. avslår regeringens förslag till tillfällig arbetsgivaravgiftssänkning för soloföretag. avslår regeringens förslag till utbildningsvikariat. beslutar att avskaffa investeringsstimulansen för bostäder.2 beslutar att sänka mervärdesskatten för drivmedel från . beslutar att avslå regeringens förslag till skatt på flygresor. beslutar att avskaffa koldioxidskattebefrielsen för torv. beslutar att sänka dieselskatten till per liter för jord- och skogsbruksmaskiner. beslutar att avskaffa skattestödet för bredbandsinstallationer. beslutar att avskaffa anställningsstödet samt avslår regeringens förslag till s.k. plusjobb. beslutar om ett sänkt grundavdrag för transfereringsinkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 Yrkandena 16, 18 och 19 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 36 hänvisat till BoU. Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken Syftet med skatter måste vara det gemensamma bästa. Skatter fungerar som medel att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Det föreligger ett ansvar från statsmakternas sida att med respekt för grundläggande etiska värden och skatterättsliga principer skapa ett moraliskt legitimt skattesystem. Detta ansvar måste kombineras med ett gott förvaltarskap och solidaritet, för att medborgare i sin tur genom statens goda exempel ska uppmuntras att svara med solidaritet och en god skattemoral. Vi vill medverka till en tydligare moralisk dimension i skattepolitiken och menar att både det totala skattetrycket och enskilda skatter med avseende på konstruktion och nivå måste vara såväl skatterättsligt som moraliskt legitima. Ett osammanhängande skattesystem och illegitima skatter riskerar att undergräva skattemoralen. Ur ekonomisk synvinkel riskerar dessutom skatter att allvarligt försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. En egentligen fullständigt självklar föresats är också att alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Av dessa nämnda orsaker fordras ytterst välgrundade och välavvägda beslut inom skatteområdet. Strävan måste vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. Kristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi. Förvaltarskapstanken betonar människans personliga och gemensamma ansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer, samt för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligt ansvarstagande är därför viktiga fundament, som underlättar ekonomins funktionssätt genom att hålla nere transaktionskostnaderna vid handel av varor och tjänster, som i sin tur leder till ökad effektivitet i ekonomin. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabila spelregler. En fri marknadsekonomi garanterar inte en ekologiskt hållbar utveckling, utan måste styras av ett miljömässigt ansvarstagande, där ett skattesystem som tar ekologisk hänsyn är en viktig del. En fri marknadsekonomi kan av sig själv inte heller skapa en acceptabel inkomstfördelning och trygghet för alla. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar. Även här är skattesystemet ett viktigt instrument. En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. Skatternas betydelse för samhällsutvecklingen En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri som arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Skatternas effekt på tillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamål de används. Skatter kan konstrueras så att de ger olika effekter på skattebetalarnas beteende. Ju större det totala skatteuttaget är desto svårare blir det att undvika snedvridande effekter och desto större blir sårbarheten vid en lågkonjunktur. Ett centralt begrepp i skattedebatten är de s.k. skattekilarna. Innebörden av detta begrepp är att skatter driver in kilar mellan den ersättning som en part betalar för en vara eller tjänst och vad den andra parten får ut ekonomiskt. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5 gånger högre än den lön arbetstagaren får ut netto. Resultatet av detta blir att utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots att det skulle vara till gagn för såväl de inblandade parterna som samhällsekonomin i stort. Detta medför en välfärdsförlust. Skatter har också betydelse för att motverka en icke önskad utveckling. Så har till exempel alkoholskatterna varit ett sätt att försöka minska konsumtionen av alkohol i . Skatter på miljöfarliga ämnen och miljöfarlig verksamhet är andra exempel på styrande skatter. Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktion och användning av miljövänliga och förnybara energislag underlättas och premieras. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser hålls på en högre nivå. Samarbetet inom EU är ett nödvändigt instrument för att skapa förutsättningar för en skatteväxling som inte snedvrider konkurrensförhållandena mellan de länder som har ett stort handelsutbyte. Förutsättningar för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för till exempel skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna för olika personer skiljer sig mycket åt kan dock inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. Vi Kristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär en rättvis del av den gemensamma skattebördan, men också värdet av att alla ges bästa möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att utsättas för en så hög inkomstskatt att man måste söka bidrag hos stat och kommun. Denna rundgång främjar varken ekonomiskt oberoende eller personligt ansvarstagande och måste brytas. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten är kommunalskatten () som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. En alltför stor del av vår tillvaro bestäms av politiska beslut. vill för det första arbeta för lägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina inkomster. För det andra behöver förändringar göras för att de val människor gör, exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlar alltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. föreslår tillsammans med övriga partier inom att ett jobbavdrag införs. Detta beskrivs närmare i 2005/06:Fi309 Inkomstskatter. Skatt i ett internationellt perspektiv är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Detta medför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Om inte skattepolitiken får en ny inriktning kommer skattebaserna snabbt att erodera. Avvikelserna mellan hushållens sparande enligt nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna pekar på att av de svenska hushållens sparkapital är placerade utomlands. Vår snart unika förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. En alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands av skatteskäl. Såväl det europeiska som globala perspektivet kräver en förhållandevis snabb anpassning av det svenska skattesystemet. I rapporten förvaltning i globaliseringens spår (RSV Rapport 2000:9) menar utredare att det krävs skattesänkningar på åtminstone . För att komma ned till genomsnittsnivåer för EU:s medlemsländer krävs skattesänkningar på . Detta är naturligtvis en utmaning som måste ta ansvar för. Det är beklagligt att regeringen inte har inlett ett långsiktigt arbete med målet att sänka skattetrycket när de statsfinansiella förutsättningarna har funnits. Målet på medellång sikt bör vara att nå ned till den genomsnittliga skattekvoten inom EU. Detta skulle stärka grunden för en långsiktigt hållbar välfärdsutveckling i en alltmer globaliserad ekonomi. Inom EU diskuteras bl.a. vid flera regeringskonferenser förutsättningarna för en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bland annat för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimiavgift på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Expansionen av de offentliga utgifterna och medförde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatterna minskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade i viktiga avseenden dynamik och utveckling i näringslivet. Skattereformen, tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar som genomfördes under fyrklöverregeringen (19911994), förbättrade situationen för företagande och sparande. De massiva skattehöjningar som socialdemokratiska regeringar drivit igenom efter valet går dock i rakt motsatt riktning. Med ett av världens högsta skattetryck redan före dessa skattehöjningar är det därför inte konstigt att pengarna strömmat in i statskassan när konjunkturen har varit god. Socialdemokratin har begått ett historiskt misstag som under de goda åren och inte gjorde något för att rätta till de många strukturfel som den svenska ekonomin lider av. Det finns flera skäl att sänka skatterna , men parallellt behöver också ett antal strukturreformer genomföras. Om de strukturreformer för lönebildning, arbetsmarknad och konkurrens som föreslås av genomförs, kommer inflationshotet att dämpas och lönebildningen stärkas. Den svenska ekonomin skulle varaktigt utvecklas starkare. Ett skattesystem som inger förtroende Vad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser, om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet? Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande. har de exempellöst höga svenska skattesatserna ofta på ett övermäktigt sätt utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. En vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å ena sidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet, likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination med krångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet och urholkar därmed också skattemoralen. uppskattade att det totala skattefelet 1997 låg i storleksordningen vilket motsvarade av BNP eller av den samlade skatteuppbörden. Undersökningar visar att alltfler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärliga skattebetalare får betala alltmer i skatt. Om samhället skall fungera måste de betala både sin egen, de arbetslösas och svartarbetarnas skatt. Detta är ohållbart och måste regering och myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete och som inte på ett övermänskligt sätt utmanar medborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, är enkel, främjar en god ekonomisk utveckling samt en god hushållning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenheten till svartarbete minska. Skatteförslag för trygghet i boendet Utformningen och nivån på fastighetsskatten spelar en stor roll för många. Det gäller småhusägare, bostadsrättsägare och hyresgäster. har vid sidan av världens högsta skatter och har den i särklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. De som bor i hyreshus betalade i genomsnitt av sin disponibla inkomst för sitt boende . Motsvarande siffra för bostadsrätter och egna hem var . Fastighetsskatten är en del av denna kostnad. Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten, för personer med låga inkomster som inte har råd att betala skatten. kan därför inte acceptera den kraftiga skattehöjning som regeringens förslag innebär för stora grupper, vilket inte minst drabbar pensionärer och låginkomsttagare i expansiva områden. De omräkningar av taxeringsvärdena som skett slår mycket hårt mot en del bostadsområden. Ökningar av taxeringsvärdet på är inte ovanligt. Endast på ett fåtal platser i har taxeringsvärdena sänkts. Den höga skatten får till följd att människor med låga inkomster får svårt att bo kvar i attraktiva områden. De nya taxeringsvärdena får dessutom till följd att arvsskatten och förmögenhetsskatten ökar dramatiskt för många. Ett särskilt bosparande föreslås enligt norsk modell vilket beräknas kosta . Förslaget beskrivs närmare i 2005/06:Bo338. anser att den statliga fastighetsskatten ska avskaffas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för fysisk planering, gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områden accepterar regeringen kraftiga höjningar inte bara av fastighetskatten utan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Vi föreslår därför att taxeringsvärdena återgår till de som gällder före höjningarna . förslag till avveckling av den statliga fastighetsskatten utvecklas ingående i en särskild motion kd330 Fastighetsskatten. Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. I en särskild motion 2005/06:Fi319 Företagsskatterna utvecklas företagsskattepolitik i detalj. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. I motion 2005/06:Fi319 Företagsskatterna föreslår vi därför bland annat avvecklad förmögenhetsskatt, avvecklad dubbelbeskattning, sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag. För att finansiera dessa skattesänkningar föreslås bl.a. en höjd bolagsskatt till . Ökad miljörelatering av skattesystemet vill betona vikten av tydliga ekonomiska styrmedel som ger alla i vårt samhälle incitament att konsumera mindre energi och minska utsläppen av miljöpåverkande ämnen. Vi ser därför behov av ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En sådan kombinerad höjning av skatten på miljöstörande verksamhet och sänkning av skatten på arbete kallas grön skatteväxling. En ensidig skatteväxling begränsad till kan dock bli kontraproduktiv om andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på till exempel energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar och att denna produktion i stället sker i andra länder med mindre miljöhänsyn. En grön skatteväxling måste därför ha en smart utformning, så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan. bedömer det inte lämpligt med ytterligare skattehöjningar på energi och miljöstörande utsläpp. I stället bör industrin stimuleras till investeringar som ytterligare minskar de negativa miljökonsekvenserna av produktionen. är övertygade om att en grön skatteväxling behövs på en europeisk nivå för att bevara konkurrensneutraliteten mellan olika länder.