ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub251 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges status som första professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen. överlämnade sin universitetsansökan till regeringen. Ansökan är den första i sitt slag i landet. Högskolan ansöker om att bli landets första professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen . Ansökan innefattar bl.a. en begäran om att få inrätta en ny professionsinriktad doktorsutbildning. Till skillnad från den befintliga forskarutbildningen, som huvudsakligen utbildar studenter för fortsatt karriär inom akademin, är doktorsutbildningen vid professionsuniversitetet i tänkt att i första hand kompetensförsörja arbetslivet. Det nya skall vara inriktat mot ett antal professionsområden i stället för ämnen och vetenskapliga discipliner som i den klassiska universitetsmodellen. Fokus för professionsuniversitetet i är bl.a. områden inom bibliotek och information, textil och design samt vård och teknik. Ett professionsuniversitets grundläggande idé är partnerskap. Nära, konsekvent och jämlik samverkan mellan akademi och yrkesliv kännetecknar den utbildning som ges och den forskning som bedrivs vid lärosätet. Till ett professionsuniversitets grundläggande mål hör att föra samman och vidareutveckla den vetenskapliga kunskap som kännetecknar akademin och den förtrogenhetskunskap som finns i yrkeslivet. Professionsuniversitetet i är en samverkansarena för gemensamt lärande där studenter, doktorander, lärare, forskare samt företrädare för arbetslivet är medaktörer i genomförandet av samhällsuppdrag. har goda materiella förutsättningar att bli landets första professionsuniversitet. Verksamheten vid har i väsentlig mån vuxit fram i samverkan med externa aktörer. Universitetsstatus är viktig för en framtida utveckling. Med examensrätt och möjlighet att i högre grad självständigt utforma doktorsutbildningen ökar också förutsättningarna att vara en kreativ och kraftfull aktör i den lokala och regionala samhällsutvecklingen och ekonomin. bör därför ges status som professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen.
mot · GT02Ub252 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en permanent forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi med tillhörande resurser bör föras till . Rovdriften på havens, och för del , naturresurser har länge stått i fokus. Den av regeringen tillsatta avgav sitt betänkande (SOU 2003:72). Där fastslås att vårt förhållande till havet ska vara grundat på en ekosystemansats. Förslag till åtgärder lämnas på många områden, såsom förändrad myndighetsstruktur, ny lagstiftning, miljöövervakning, planering och zonering, uppföljning och utvärdering, sjöfart, utbildning och forskning. kom regeringens skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (2004/05:173) med samma slutsatser, ytterligare ett trettiotal utredningsuppdrag men inga konkreta åtgärder! I skrivelsen sägs att Dagens ofullständiga kunskapsläge är ett hinder för att på ett framgångsrikt sätt kunna anpassa användningen av havets resurser till ett hållbart nyttjande och bevarande. Den kompetens byggt upp, till stor del i samverkan med regionen och där ingår, passar perfekt för att tackla många av de aktualiserade frågorna. Varken eller dess naturresurser kan vänta ! Parallellt med nödvändigt utredande går det att agera. En central aktör inom är Kalmarsundslaboratoriet, med sin utvecklade kompetens, mångåriga erfarenhet av miljöövervakning, förnämliga infrastruktur och deltagande i Waters Assessment (ett stort framtidsinriktat FN-projekt). Andra centrala aktörer är den moderna och högkompetenta Sjöfartshögskolan och till viss del även (). Högskolan besitter stor erfarenhet av omfattande miljöutbildning mot , bland annat bestående av forskning kring attityd- och opinionspåverkan, genomfört inom Environmental Science Section (ESS), vid och miljövetenskap. Den nya professuren i fiskpopulationsekologi vid den naturvetenskapliga fakulteten kommer att ytterligare stärka högskolans kompetens inom detta område. En permanent forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi med tillhörande resurser bör föras till . En placering i för verksamheten motiveras av de resurser och satsningar som beskrivits ovan, av läget mitt i viktigaste fiskeområden (län är det län i i vilket mest fisk landas) och av att inte får något ekonomiskt stöd från . Centrets resurser ska kunna användas på lika villkor av alla forskare som är aktiva inom egentliga .
mot · GT02Ub254 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta yrkes- eller fackhögskolor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera en av dessa yrkes- eller fackhögskolor till . Det är människorna i sig som bidrar till utvecklingen i ett samhälle. Alla måste därför ges möjlighet att förverkliga sina drömmar om ett gott liv. Tilltron till människors förnuft, förmåga och samvete är helt avgörande. Politikens roll är att riva hinder och skapa förutsättningar inte bestämma hur människor ska leva sina liv. Därför är det viktigt att komma bort från system som gör människor svaga. Universitet och högskolor är till för dem som ägnar sig åt högskolans huvuduppgift att söka kunskap. När framtidens utbildningsväsende formas måste därför studenter och forskare sättas i centrum. måste sägas att utbildningen inom dagens högskola har vitt skilda uppgifter. All grundutbildning syftar inte till att förbereda forskning på högre nivå. Däremot finns det ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska världen. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) är ett exempel på utbildning som måste öka. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. måste överge den verklighetsfrämmande modellen där alla högskolor betraktas som blivande universitet. Utbildningssystemet måste bli mer differentierat. Det finns nämligen behov hos ungdomar att utbilda sig utan renodlad akademisk inriktning. Därför är det också viktigt att höja statusen på kvalificerad yrkesutbildning. behöver riktiga reguljära fackhögskolor en svensk variant av colleges behöver därför införas. Fackhögskolorna ska erbjuda kvalificerad utbildning och viss förberedelse för högre utbildning. är ett län som, med sin yrkestradition, skulle vara lämpligt för lokalisering av en yrkeshögskola. Ytterligare en fördel är att länet rent geografiskt ligger i en region där en tredjedel av landets invånare är bosatta.
mot · GT02Ub256 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en samlad musikinstrumentmakarutbildning med hög internationell klass i . saknas i en samlad och högkvalitativ utbildning av internationell standard för musikinstrumentmakare. Det finns musikinstrumentmakarutbildningar på några platser men för ett flertal musikinstrument saknas utbildning. Det innebär att de som vill bedriva sådana studier hänvisas till i huvudsak utländska utbildningar. Behovet av musikinstrumentmakare är stora. Medelåldern bland dagens yrkesverksamma är hög. Det är dags för initiativ att möta detta behov. finns förslag att förlägga en ny musikinstrumentskola i . Skolan skulle bli ett naturligt mötes- och i nära samarbete med både svenska lärosäten och utländska mästare. Utbildningen skulle kunna leda fram till gesällbrev eller mästarbrev. Idén stämmer väl med den kristdemokratiska tanken om yrkeshögskolor. Vid tidigare behandling av detta förslag har hänvisats till att ansökan om att få starta en musikinstrumentmakarutbildning ingivits under beteckningen kvalificerad yrkesutbildning. Det är emellertid inte ett fullgott sätt att hantera frågan eftersom det ger utrymme för osäkerhet i planeringen av utbildningen. I stället bör, i särskild ordning via lämpliga myndigheter och deras regleringsbrev, uppbyggnaden av en musikinstrumentmakarutbildning initieras.
mot · GT02Ub257 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler högskolor bör få högskoleplatser för omvandling av utländska examina. Regeringen har i tidigare beslut slagit fast och andra storstäders roll som motor för utvecklingen i hela landet. Storstadens möjligheter ligger i dess mångfald, skapandekraft och tillväxtpotential. Enligt intentionerna i regeringens storstadspolitik skall goda förutsättningar ges för tillväxt och bidra till att nya jobb skapas. Erfarenheter visar att storstädernas arbetsmarknad ställer höga krav på kvalificerad och välutbildad arbetskraft. För detta krävs god tillgång till högre utbildning, forskning och utveckling. Antalet högskoleplatser är fortfarande inte tillräckligt för att tillgodose näringslivets behov. Det är därför nödvändigt med en fortsatt satsning på högre utbildning och forskning. En del i denna satsning innefattar önskemålet att omvandla till universitet. I finns många invandrare och särskilt ungdomar med invandrarbakgrund som vill ta chansen att studera vid högskolan och därmed skaffa sig ett jobb. Näringslivet och samhället behöver dem och de behöver ett arbete. Många kommer från andra länder med en god utbildningsbakgrund men utan möjligheter att tillgodogöra sig den kompetensen i det svenska samhället på grund av språk och andra förutsättningar som är specifika för vårt lands kunskapsmassa. Genom att satsa rejält på att omvandla utländska examina till svenska förhållanden särskilt inom bristyrkesområden skulle fler i hemlandet utbildade invandrare komma ut på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har beslutat om fler högskoleplatser i hela landet. I budgetpropositionen har högskolorna i fått ett rejält tillskott av platser. Det är utmärkt! En strategisk fördelning av dessa platser till utbildning för omvandling av utländska examina skulle ge tillväxt för såväl våra nya medborgare som för hela landet. och har uppdrag att anordna utbildning för utländska akademiker. Det är bra men bör spridas till fler lärosäten.
mot · GT02Ub260 · 2005-09-23 00:00:00 — Flera av de metoder som är vanliga i kan illa hanterade bidra till att förvärra situationen. Vid medling söks t.ex. ofta fel hos båda parter, både mobbaren och den som utsätts. I själva verket finns det inga jämnstarka parter att medla mellan. Det finns bara ett beteende som måste upphöra. Omedvetenhet om detta kan således leda fel. undanhålls föräldrar information om barnens beteende. Kunskap och erfarenhet säger dock att föräldrarna tvärtom bör informeras av skolan om deras barn är inblandade i mobbning. De bär det yttersta ansvaret för barnets beteende. På motsvarande sätt vet man att när den som blivit utsatt för mobbning tvingas byta skola sänds fel signaler. Det riskerar leda till skuldbeläggande av den elev som drabbats. Mobbning och våld hänger ihop framställs mobbning och kränkande beteende som en sak för sig, utan sammanhang med skolans sociala klimat i övrigt. Så är det inte. Vuxenvärldens attityder och värderingar ger det klimat barnen lever i. Om en lärare inte markerar mot nedsättande kommentarer kan detta ses som en tyst acceptans av negativa beteenden. Det är förödande för skolklimatet om inte alla vuxna upprätthåller samma normer. De som mobbar andra är överrepresenterade när det gäller våld . De som mobbar andra är längre fram i livet överrepresenterade när det gäller kriminalitet och drogmissbruk. Mobbning kan förvärras och övergå i rent våld om den tillåts hålla på. Det som börjar med gliringar kan sluta med våld och misshandel. Långt ifrån allt våld i skolan härrör dock från mobbning. Skolan speglar samhället. Elever förlorar förtroende för vuxenvärlden, skräms och får underliga signaler om vilka beteenden som accepteras när elever som slåss eller bråkar går kvar på skolan utan att få synbara reaktioner. Lärare blir frustrerade och skrämda när kollegor som råkat illa ut inte får skolledningens stöd. Ingen lärare skall t.ex. tvingas möta en elev som utövat våld emot henne i domstol, med mindre än att representanter för kollegor och skolledning finns med som stöd.
mot · GT02Ub262 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att preventionsprogram baseras på beprövad erfarenhet och forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att agera i preventivt syfte när det gäller barns och ungdomars försök till självmord. Trots att , internationellt sett, har många självmord bland barn och unga, görs ganska litet för att förebygga självmord. I åldersgruppen är självmord den vanligaste eller näst vanligaste dödsorsaken i . Det är den vanligaste dödsorsaken för unga män. begick 110 unga människor i åldern självmord i vårt land. Trots den stora förekomsten av självmord i skolåldern, lyser insatserna med sin frånvaro. En undersökning visar att av skolorna saknar en skriftlig plan över hur man förebygger självmord och självmordsförsök. har en plan för hur lärare och personal bör agera om ett självmord inträffar på skolan. Men mest tragiskt är att hälften av alla tillfrågade rektorer inte var intresserade av att införa ett självmordsförebyggande program. finns stödmaterial anpassat till svenska förhållanden. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa rekommenderar två program. De bygger på ett grundligt utvärderat program från , som där sänkte självmordsfrekvensen . Det finns många åtgärder som skulle behövas göras för att undvika tragedier. En är att våra skolor bör se över sin beredskap för att förebygga och förhindra självmordsförsök och självmord. Mycket talar för att det är det systematiska, uthålliga och på förhand genomtänkta arbetet som ger resultat. En hög och jämn kvalitet i arbetet mot självmord förutsätter också löpande utvärderingar av hur insatserna lyckas. Engagemang är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för ett fungerande arbete mot självmord och självmordsförsök. Det räcker inte att vilja väl! Ett effektivt arbete kräver stort mått av kunskap. Skolor och andra som arbetar nära barn och ungdomar borde arbeta med forskningsbaserade, systematiska preventionsprogram.
mot · GT02Ub263 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medicinsk fotvård. Små sår på fötterna kan hos bl.a. diabetespatienter leda till svåra komplikationer. Förutom ett långvarigt lidande kan de i värsta fall också innebära att amputation blir nödvändig. Över 1400 diabetiker tvingas amputera ett ben eller en fot. Ökad satsning på förebyggande fotvård skulle kunna minska denna siffra kraftigt. Det är viktigt att göra allt för att människor i ett tidigt skede behandlas med rätt kompetens. Avsaknad av medicinsk fotvård innebär onödigt lidande som andra vårdresurser blir ansträngda. Det finns ett stort behov av högskoleutbildning i medicinsk fotvård. Den typen av utbildningar är eftersatta i i jämförelse med andra länder trots att satsningar gjorts för att få fler utbildningsplatser till stånd. Mot bakgrund av detta är det nödvändigt att regeringen kartlägger behovet av utbildningsinsatser för att öka kunskapen i medicinsk fotvård. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub264 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur kunskapen om barn med Aspergers syndrom kan öka bland dem som kommer i kontakt med barnen och ungdomarna och eventuellt inrätta ett nationellt , som kan ha en samlande funktion. En grupp av barn som fått större uppmärksamhet är de barn som av olika orsaker har neuropsykiatriska diagnoser. Mer kunskap bland personal i förskola, skola och bland föräldrar samt nya kunskaper behöver tillämpas. En sådan grupp är barn och ungdomar med diagnosen Aspergers syndrom/högfungerande autism eller autismliknande tillstånd med normalbegåvning. Denna grupp har ökat kraftigt och har medfört att varken kommuner eller landsting har tillräcklig beredskap att möta familjernas och skolans behov. Redan innan diagnosen ställts uppstår problem. Ändå får många familjer vänta upp till innan en utredning kan påbörjas. När diagnosen väl ställts möter de flesta familjer nästa problem, nämligen att kommuner och landsting saknar erforderliga resurser och kunskap. Det finns visserligen bra exempel på hur problem av det här slaget kan hanteras, ett exempel är det projekt som startats inom , Stödteamet inom Handikapp och Habilitering. Eftersom diagnosen Aspergers syndrom är förhållandevis ny är det vanligt att personal inom skolor, kommuner och psykiatri saknar adekvat utbildning. Efterfrågan på utbildning är av förklarliga skäl stor eftersom kunskap är ett användbart instrument som stöd i bearbetning. När det gäller barn med Aspergers syndrom är det viktigt att det finns god kunskap inom olika områden. Föräldrar behöver erbjudas att delta i temakvällar/dagar i grupper där de träffar andra i liknande situation . Personal inom förskolor och skolor behöver kunskapspåbyggnad om Aspergers syndrom, för att bättre kunna möta barnens behov. Specialpedagoger behöver utöka sitt kunskapsområde till att omfatta barn och ungdomar med neuropsykologiska hinder. Med andra ord är behovet av stöd, kunskap och individuell hjälp för familjer som har barn eller ungdomar med Aspergers syndrom stort. De få stödteam som finns i landet har mycket små resurser att kunna bygga upp en verksamhet som kan möta familjernas behov. Ett annat stort problem är att familjer som har behov av en individuell stödjande kontakt inte kan få det som situationen är . Om barn med Aspergers syndrom inte får det bemötande de så väl behöver kan ytterligare psykiska problem förvärra deras situation. I det skede forskningen befinner sig har det också blivit lättare att urskilja en rad riskfaktorer för framtida avvikande beteende. Regeringen bör därför utreda hur kunskapen om denna grupp av barn kan öka bland dem som kommer i kontakt med barnen och ungdomarna och eventuellt inrätta ett nationellt , som kan ha en samlande funktion. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub265 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri åsiktsbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att släppa högskolor och universitet fria. Liksom på grundskolesidan visar det sig att högskolor som tillåts skapa sin egen profil och utveckla sina egna säregenskaper blir mer framgångsrika än andra. När jämförelser görs över allt från studentinflytande, trivsel hos personal och studenter till akademisk excellens visar det sig att en oproportionerligt stor andel i toppen drivs i stiftelseform eller på annat sätt har organisatoriska särskiljande egenskaper. En större egenmakt, ett minskat politiskt inflytande över styrelser och andra viktiga funktioner ger en bättre högskola. Det ger dessutom en ökad frihet att gentemot makthavare och politiker fatta misshagliga beslut som är till för den akademiska frihetens och studenternas bästa snarare än det politisk korrekta. Den högre utbildningen är ett genomreglerat område. Trots att det på många andra områden accepterats att planekonomiskt tänkandet inte leder till god utveckling visar regeringen inga tecken till att vilja minska sin makt över akademierna. Det bästa vore att låta universitetsledningarna åter besättas av personer med integritet och kompetens som främsta riktmärken. Ett steg i rätt riktning skulle vara att återinsätta rektorn som ordförande i universitetsstyrelsen. Även yttrandefriheten och rätten till fri åsiktsbildning är beroende av utbildning som står fri från den politiska makten. Endast fria högskolor, universitet och fakulteter kan motverka en alltför långtgående likriktning och lyhördhet inför makten. Högskolor och universitet bör släppas fria och göras om till självständiga stiftelser med egen bestämmanderätt.
mot · GT02Ub266 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till Informationscentrum för entreprenörskap (ICE) i . För att klara vårt välstånd behöver fler och växande företag. Det är därför mycket viktigt att ha god kunskap om vad det är som driver företagsamhet framåt. Entreprenörens villkor och förutsättningar är grunden för allt företagande. Forskning och utveckling kring dessa områden är av vital betydelse. I vid Högskolebiblioteket finns Informationscentrum för entreprenörskap (ICE). Det grundades , bl.a. med hjälp av och . ICE är en specialsamling om entreprenörskap, småföretagande och innovationer som snabbt vuxit till världens största inom området. Inte ens de största forskningsbiblioteken i är större. ICE är en världsledande informationsresurs med böcker, rapporter, tidskrifter, artikeldatabaser och länksamlingar. Artikeldatabasen är den mest omfattande specialdatabasen inom området, och den ger information om hela tidskrifts- och bokbeståndet ned på artikel- och kapitelnivå. I centret finns material om följande i har forskare inom entreprenörskaps- och småföretagsområdet uppmärksammat ICE, men där finns en informationsresurs som kan vara av mycket stort värde också för politiker, myndigheter och olika organisationer. Genom samlad litteratur från hela världen finns ett brett bakgrundsmaterial med exempel på åtgärder som syftar till att stödja småföretag, regioner, kvinnliga företagare, invandrarföretagare osv. Erfarenheterna från dessa satsningar på näringslivs- och sysselsättningsstöd i andra länder skulle kunna utgöra ett referensmaterial och en kunskapsbas för åtgärder i samma riktning i . ICE har kunnat utvecklas och växa till stor del med hjälp av donationer och fondmedel. För att denna värdefulla informationsresurs även fortsättningsvis ska kunna hålla sin mycket höga standard krävs att centret får särskild uppmärksamhet och ekonomiskt stöd. Världens största samling inom ett så politiskt intressant område borde rimligtvis utgöra en informationsförsörjningsresurs av nationellt intresse.
mot · GT02Ub267 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnskötarnas roll i förskolan. I det pågående arbetet att stärka förskolan och ytterligare höja kvaliteten ingår statliga bidrag till kommunerna för att anställa 6000 nya förskollärare och barnskötare. Ansvarigt statsråd har uttalat följande: Förskollärarna utgör tillsammans med barnskötarna förskolans arbetslag och har tillsammans en helhetssyn på barnets behov och utveckling. Det råder alltså inget tvivel om att regeringen och ansvarigt statsråd anser att barnskötarna har en viktig roll också i framtidens förskola och att de ska få utbildning för att klara de nya krav som ställs. Men det kommer oroande signaler om att inte vare sig eller tjänstemän i en del kommuner har den synen på barnskötarna. De tycks i stället driva linjen att barnskötarna som grupp ska ersättas med förskollärare. Jag tycker det är anmärkningsvärt att det tydliga besked som regeringen har lämnat om barnskötarnas roll i förskolan nonchaleras på detta sätt. I en skiftlig fråga till ansvarigt statsråd bekräftades att regeringen anser att barnskötarna har en viktig roll: Under hela förskolans utbyggnad har barnskötarna utgjort ungefär hälften av personalen och de är därmed en viktig del av förskolans personal, vars arbetsinsats är av stort värde. Barnskötarna har en roll även i framtidens förskola. Det blir tydligt genom att även annan personal, utöver förskollärare, föreslås regleras i den nya skollagen. Det innebär att bland andra barnskötare även fortsättningsvis ska kunna tillsvidareanställas i förskolan. Men dessa tydliga uttalanden är uppenbarligen inte tillräckliga. Regeringen bör därför överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att barnskötarnas roll ska tydliggöras i förskolan.