ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N249 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av stödet till lanthandeln. Det finns ett nationellt stöd till lanthandeln, benämnt Stöd till kommersiell service. Under budgetåret beviljades stöd till kommersiell service med . var motsvarande summa . Den största delen av stöd till kommersiell service utgörs av investeringsbidrag, vilket beviljades med . Därefter följer servicebidrag med samt det statliga hemsändningsbidraget, som beviljades med . Stödet är således uppdelat i tre kategorier. I har stödet till lanthandlarna ökat från till . Även när man ser på det totala stödet i har det skett en rejäl ökning. Men har, trots ökat stöd, totalt 135 orter i mist sin sista butik . Totalt i landet har 409 butiker försvunnit. Antalet butiker med en omsättning på maximalt är oroväckande högt. Med en omsättning på den nivån är det enligt branschens egna bedömningar svårt att på klara verksamheten. Det man nu kan befara är att stödet till lanthandeln inte leder till det som avses, att ge service till människor i bygder där köpkraften inte räcker för en lanthandel. Stödet i sin nuvarande form bör därför avvecklas och grundproblemet hanteras på ett mer långsiktigt sätt. Bland annat är det angeläget att diskutera lanthandelns framtid mot bakgrund av den kraftigt ökande etableringen av köpcentrum med så kallade lågprisbutiker. Vilken roll ska landhandeln ha i det sammanhanget? Vilka överväganden ska kommunerna göra när de tar ställning till nya etableringar av köpcentrum? Regeringen bör ta initiativ till en översyn av det långsiktiga stödet till lanthandeln.
mot · GT02N250 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att åstadkomma en bättre fungerande elmarknad. har energipriserna i stigit mycket snabbt som vinsterna i de elproducerande företagen har ökat kraftig. Den snabba energiprisökningen hotar nu att leda till att nödvändiga investeringar i industrin uteblir. De elproducerande företagen lyckas nu ta ut så höga vinster att det allvarligt hotar sysselsättning och tillväxt i stora delar av mest betydelsefulla näringsgrenar. Det är uppenbart att elmarknaden inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Därför är det nödvändigt att staten snabbt vidtar åtgärder för att få elmarknaden att fungera som det var tänkt i samband med avregleringen. I ett sådant arbete måste alla tillgängliga medel användas. Exempelvis borde statliga gå i spetsen för att hålla rimliga priser. I ett läge där arbetslösheten fortfarande ligger kvar på alltför höga nivåer har vi inte råd att låta viktiga investeringar i basindustrin utebli på grund av orimligt höga energipriser. Det är därför nödvändigt att snabbt vidta åtgärder för att åstadkomma en bättre fungerande elmarknad.
mot · GT02N252 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn vad avser transportstödet. Transportbidraget som skapades 1971 och som lämnas till företag som bearbetar varor i , , och för att kompensera för de högre transportkostnader de har till följd av långa avstånd, är viktiga för företagen, sysselsättningen och regionens investeringsvilja. Bidraget ser likadant ut som när det skapades . De nuvarande reglerna gäller och efter det måste EU åter godkänna detta bidrag. Det är helt rimligt att företagen får en kompensation för de långa transporterna som de har i norra för att få liknande spelregler för alla företag i landet. Transportbidraget ger förutsättningar för de norrländska företagen att konkurrera på lika villkor, både nationellt och internationellt, trots de långa avstånden. betalas till cirka 700 arbetstillfällen ut i stödområde A. 2006 kommer att betalas till företag vad avser transportbidraget. För många företag i det stödberättigade området är bidraget en viktig del för fortsatt produktion och investeringar. I många fall är det avgörande för fortsatt expandering och val av produktionsort. För regionerna som ingår i stödområdet har bidraget lett till att invånarna har fått arbete och att regionen vitaliseras. Transportbidraget är ett viktigt bidrag både historiskt sett och för företag som verkar i vår samtid. Dock har företagsvärlden förändrats och företagsstrukturen ser inte likadan ut nu som när bidraget infördes. tycker att det är mycket viktigt att vi ser att de bidrag som finns och verkar , följer med och anpassas till den rådande verkligheten. I dagens samhälle är det många företag som inte arbetar med tillverkning av olika slag. Att leverera tjänster och konsultuppdrag är en stor del av företagsverksamheten i dagens samhälle. Vi vet också att kvinnor i större utsträckning startar företag utanför tillverkningsindustrin. Att få en jämnare könsfördelning av bidraget är viktigt för framtiden. anser därför att transportbidraget bör ses över, helt förutsättningslöst, för att se hur det bättre kan tillgodose alla företags behov vad gäller transporter. Det är viktigt att se till de rådande strukturer som finns vad avser transporter, till exempel persontransporter från nuvarande transportstödsområde till övriga landet. Det behövs en utredning som ser över transportbidraget och undersöker möjligheterna till en modernisering av bidraget. Vad i motionen anförs om att se över transportbidraget bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02N254 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dispositionsrätten för regionala utvecklingsinsatser, anslag 33:1, överförs till de regionala självstyrelse- och samverkansorganen utan omvägen via . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dispositionsrätten för regionala utvecklingsinsatser, anslag 33:1, överförs i sin helhet till de regionala självstyrelse- och samverkansorganen och ingen del till länsstyrelserna. Anslaget för regionalpolitiska åtgärder, anslag 33:1, disponeras av länsstyrelserna, Verket för näringslivsutveckling () och regeringen. disponerar även medel för beslut som fattas av regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan. Till anslaget finns ett bemyndigande. Vi föreslår att dispositionsrätten för den del av anslaget som disponeras av men beslutas av självstyrelse- och samverkansorganen i länen direkt övergår till självstyrelse- och samverkansorganen i länen. De nya självstyrelse- och samverkansorganen i länen fungerar mycket väl. Bildandet av i län har inneburit en klar aktivitetshöjning i det regionala utvecklingsarbetet. De regionala besluten fattas i dialog med länsmedborgarna och i samverkan med kommuner och landsting. Ett brett regionalpolitiskt samarbete har startat med länets kommuner, och olika länsorgan med regionförbundet som samverkande motor. har blivit den självklara regionala aktören i länet. Den demokratiska förankringen hos medborgarna i länet som har getts har på ett påtagligt sätt vitaliserat demokratin på länsnivå. Ansvaret gentemot medborgarna har blivit klart markerat genom tillblivelsen av de demokratiskt utsedda samverkans- och självstyrelseorganen. Mot den bakgrunden förefaller det principiellt tveksamt att inte dessa organ ges det direkta inflytandet över de regionalpolitiska anslagen utan omvägen över ett statligt centralorgan. I praktiken fattar de regionala organen besluten. De regionala självstyrelseorganen och samverkansorganen bör också ges dispositionsrätten över de regionala utvecklingsanslagen under 33:1. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I län med samverkansorgan och självstyrelseorgan finns också en fördelning av anslagen mellan och samverkansorganet. I län fattar beslut av anslaget medan disponerar . För del är fördelningen Östsam och . Det finns ingen saklig motivering till denna fördelning. Mot bakgrund av vad som tidigare anförts borde såväl Östsam som i län som övriga samverkans- och självstyrelseorgan ha den fulla dispositionsrätten över hela anslaget. På det sättet minskas centralstyrningen och de regionalpolitiska utvecklingsfrågorna läggs direkt under länsinvånarnas fulla demokratiska insyn, ansvar och kontroll. I län med självstyrelse- och samverkansorgan bör dessa ges den fulla dispositionsrätten till av det regionala utvecklingsanslaget 33:1. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02N255 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att justera upp anslagen till . Argumenten för att satsa på marknadsföring av som turistland har aldrig saknats. Vid internationella jämförelser hamnar dock alltid mycket långt ner på listan när det gäller hur mycket pengar staten skjuter till. Våra nordiska grannländer satsar alla motsvarande runt per invånare , medan länge anslagit per invånare. Detta slentrianmässigt låga anslag till måste upphöra. Själva idén med marknadsföring är att satsa först, skörda sedan. Och det finns väldigt mycket att skörda för om vi väljer att ordentligt och professionellt satsa på besöksnäringen. Inte minst vad gäller sysselsättningen. I ett läge där den traditionella produktionsindustrin rationaliserar och/eller flyttar sin produktion utomlands, stannar nämligen svensk turistnäring kvar i . Våra hotell, restauranger och mötesarenor, vår natur och andra sevärdheter lägger inte ner eller flyttar utomlands, utan finns per definition på plats i och tar emot de besökare som valt att åka hit. En mer kraftfull marknadsföring av skulle snabbt betala sig i form av fler besökare och därmed nya arbetstillfällen i besöksnäringen. Den svenska turistexporten omsätter , varav en stor del går direkt in i statskassan i form av skatter. Uppskattningsvis kan cirka 35000 årsarbeten direkt relateras till de utländska turisterna. Dessa siffror kan bli betydligt högre bara genom att vi satsar i nivå med våra nordiska grannländer. Är det verkligen rimligt att år ut och år in fortsätter att nedprioritera en av landets absolut viktigaste och största näringar? För det handlar om prioriteringar. Vi kan exempelvis jämföra de per invånare som staten satsar på marknadsföring av med de cirka 80kronor per invånare som satsas på att få svenska folket att spela på ATG:s och Svenska Spels olika produkter. Svenska statens satsning på marknadsföring av som turistland utomlands bör därför bli föremål för översyn i syfte att justera upp satsningen till per invånare.
mot · GT02N257 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturgas. Svensk industri har ett växande behov av energi, trots att en effektivisering av energianvändningen ständigt sker. Enligt en ny prognos från () kommer industrins energibehov att öka med . Tillskottet av ny energi måste vara mer än så eftersom det finns en strävan att ersätta kol och olja. Elanvändningen i industrin kommer att öka med , enligt . Till följd av en misslyckad näringspolitik har gått miste om stora investeringar i industrin. En del av den svenska industriproduktionen har flyttat utomlands. har fått kännas vid dessa problem. Därför är det mycket viktigt att politiken ger bättre förutsättningar åt dem som vill flytta produktion till länet eller öka sin befintliga produktion. Annars riskerar vi att förlora ytterligare. Naturgas är ett rent och effektivt bränsle som finns tillgängligt i alla stora industriregioner inom EU. Naturgas finns också tillgängligt i södra och västra upp till och med och . Men i huvuddelen av länet saknas tillgång till naturgas. Naturgas saknas också i där naturgas hade kunnat bidra till väsentligt ökad elproduktion i effektiva kraftvärmeverk. Naturgas är viktigt för både basindustri, som exempelvis i , och för småindustri. Viss industriproduktion kräver gasformiga bränslen. Kan naturgas ersätta olja i industrin ger det bättre miljö både inne i fabriken och utanför, dessutom ger det effektivare produktion. Naturgas kan också underlätta ökad användning av biogas för fordon. Energipolitiken måste skapa en möjlighet för en fortsatt utbyggnad av naturgasförsörjningen norrut från , på kommersiella grunder. Då krävs att investerarna har långsiktiga och trygga villkor och att energipolitiken inte skapar osäkerhet, ens i retoriken.
mot · GT02N259 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensneutralitet på marknaden för byggmaterial. I genomsnitt tillbringar människor av sin tid i byggnader. En stor del av är man i hemmet. Alla vill ha ett tryggt boende, ett hem där man känner sig säker. Vi har alla olika definitioner av vad som är ett tryggt och bekvämt boende. Den gjutna betongen är det mest beständiga material som kommit fram. Dess möjligheter är stora, men måste utnyttjas med kunskap och eftertanke. Betongens fördelar är att det är obrännbart, avger inga skadliga emissioner, kan återföras till kretsloppet och möglar aldrig. Det är dessutom ljudisolerande och knarrar inte. fastigheter står för av energianvändning. Byggandet står även för av landets materialanvändning. Mer kunskap om byggnaders och byggandets påverkan på miljön, nya system och mer miljöanpassade produkter och nya, mer miljöanpassade arbetssätt behövs. Betongbyggandet har genomgått en enorm utveckling under . Det är inte bara funktionaliteten som förbättrats, även möjligheterna att skapa estetiskt vackra byggnader har ökat. Form och funktionalitet har följts åt på ett mycket lyckosamt vis i produktutvecklingen. Betong är genom sin användbarhet och varaktighet ett av de vanligaste materialen. För att betongen även skall vara ett av de byggmaterial som övervägs vid nybyggnation bör byggmaterialet finnas på en konkurrensneutral marknad. signalerar dessvärre regeringen att den favoriserar utvecklingen av ett byggmaterial, genom tillsättandet av en särskild träsamordnare. En nationell strategi för främjandet av trä i byggandet och i produkter har också arbetats fram. Visionen för denna strategi är att är trä ett självklart alternativ i allt byggande i och i hela . Någon liknande strategi finns inte för alternativa byggmaterial. Nationella strategier som favoriserar ett byggmaterial framför andra skall inte förekomma. Favorisering av detta slag leder till ineffektivitet och till snedvridning av konkurrensen. Det är viktigt att konkurrensneutralitet råder på marknaden för byggmaterial.
mot · GT02N260 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om 6 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av nya kärnkraftsreaktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stängningen av . är unikt, samma regering som talar om behovet av att hämma växthuseffekten och skapa bättre luftkvalitet, släcker en utmärkt energiform, som är utsläppsfritt. Man har stängt vägen till en förbättrad och vidareutvecklad kärnkraft genom forskning och har dessutom en lagstiftning som förbjuder ny etablering av kärnkraft. Resultatet är ökad konsumtion av el producerad av smutsig, dansk kolkraft. har unika möjligheter att delta i den tekniska utvecklingen av fusionsenergin och därmed lösa jordens framtida behov av energi för en ökande befolkning. För att skall kunna delta i den tekniska utvecklingen krävs att den så kallade tankeförbudslagen upphävs och att forskning i energifrågor, som annan grundforskning, ska kunna bedrivas fritt. Att riva upp det politiska beslutet om att stänga borde vara självklart. Enligt min utgångspunkt är det inte en fråga för politiker att besluta om vare sig start eller stopp av kärnkraftverk utan detta måste vara ett beslut som fattas i berört företag. Om ägarna av skulle vilja återstarta verket och säkerhetsföreskrifterna uppnås skall inga politiska hinder läggas i vägen. Resultatet av stängningen av blev inte heller att ersättningskraften är förnybar och snövit utan den består av smutsig kolkraft och riskabel kärnkraft från forna östländer. Det finns fortfarande ett antal kärnkraftverk på andra sidan som använder sig av reaktorer av Tjernobyltyp. Dessutom i när energiförbrukningen ökar i hela världen borde förbudet mot att starta nya kärnkraftsreaktorer tas bort. Vi skåningar har lång och gedigen erfarenhet av att leva tätt inpå kärnkraften. Nio av tio skåningar vill behålla kärnkraften. Nästan varannan vill bygga ut den. Intressant nog vill drygt sju av tio socialdemokrater fortsätta att använda de befintliga verken. Det enda rimliga är att upphäva tankeförbudet, tillåta utbyggnad av kärnkraft och ta bort samtliga politiska hinder för återstart av .
mot · GT02N264 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förnyad prövning av kärnkraftens ställning genom att en ny folkomröstning i frågan hålls. 2004 blev kärnkraftens år. Kärnkraften satte produktionsrekord i . Men en uppgörelse träffades också mellan regeringen, och om att stänga . Uppgörelsen blev upptakten till en debatt om kärnkraften som kulminerade , då den andra reaktorn på stängdes ner, efter att den första reaktorn tagits ur bruk. Folkomröstningen om kärnkraftens avveckling hölls . Trots att folkomröstningen enbart var rådgivande, förband sig de politiska partierna att följa omröstningens utslag. Det har gått exakt beslut togs att kärnkraften skulle avvecklas i den takt som var möjlig med hänsyn till bland annat upprätthållande av välfärd och sysselsättning. Folkomröstningens resultat fortsätter emellertid att vålla debatt och, inte minst, politisk splittring. Debatten om kärnkraftens vara eller inte vara har slagit en av den svenska energipolitikens tabun i spillror; efter årtionden av tankeförlamning i kärnkraftsfrågan höjs det nu röster för mer realistiska lösningar. Flera opinionsundersökningar har visat att svenska folkets ställning i kärnkraftsfrågan radikalt förändrats sedan folkomröstningen , inte minst eftersom nya generationer väljare tillkommit. Under de gångna 25 åren har väljarkåren genomgått betydande förändringar; uppskattningsvis har 2,5 miljoner nya väljare tillkommit medan 1,5 miljoner väljare har fallit från. Ur demokratisk synvinkel är det av yttersta vikt att de nya väljargrupperna får möjlighet att avge sin syn på frågan. Detta är ett av huvudargumenten för att på nytt pröva kärnkraftens ställning genom en ny folkomröstning. Ett annat skäl är den osäkerhet och näst intill handlingsförlamning som kännetecknar hanteringen av kärnkraftsfrågan . Bakgrunden till svårigheten att leva upp till beslut att alla reaktorer ska vara avvecklade till 2010 kan delvis förklaras med att förutsättningarna för den svenska energiförsörjningen förändrats, delvis med att det finns en tveksamhet för hur beslutet ska tolkas. Nya ekonomiskt konkurrenskraftiga och miljömässigt acceptabla energikällor har tillkommit i en långsammare takt än förväntat, som kärnkraftens negativa effekter bitvis omprövats. Den svenska energipolitiken står inför svåra utmaningar, där en ökande elkonsumtion inte går ihop med de högt ställda miljökraven. Folkomröstningen angav heller inte något årtal för avvecklingen. Målet att avveckla till 2010 tillkom efteråt, på initiativ av Socialdemokraterna. Denna skärpning i energipolitiken har skapat en kvardröjande och ständigt närvarande osäkerhet. Arvet års folkomröstning verkar förlamande på svensk energiförsörjning. Det senaste årets debatt och diskussioner har aktualiserat en åsidosatt men principiellt viktig fråga, nämligen den om hur länge en riksdag ska var bunden av ett utslag i en folkomröstning. Mot bakgrund av vad som ovan sagts är det angeläget att dessa oklarheter kan undanröjas genom en förnyad prövning av frågan i en ny folkomröstning.
mot · GT02N266 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning gällande licensiering av butiker som säljer reglerade produkter. utlåtande om det svenska apoteksmonopolet har aktualiserat frågeställningen om detaljhandelsmonopolens framtid och hur regleringar av känsliga produkter bör utformas. Det är angeläget att finna en lösning som medger ökad tillgänglighet i kombination med bibehållen offentlig kontroll. Ett licensieringssystem är ett sätt att hantera den uppkomna situationen. Ett licensieringssystem bör i så fall inte omfatta enbart läkemedel. Två produkter där licensieringskrav har diskuterats är tobak och öl, där det i upprepade undersökningar visats att oseriösa butiker regelmässigt säljer produkterna till ungdomar . I flera andra EU-länder förenas statlig tillsyn med god tillgänglighet. Där krävs inga statliga handelsmonopol, i stället används ett licensförfarande, innebärande att enbart licensierade butiker tillåts sälja produkterna. Detta är verklighet i , även om deras modell sannolikt inte är direkt möjlig att tillämpa på svenska förhållanden. De straffåtgärder som finns för olovlig försäljning av reglerade produkter som tobak och öl handlar om böter eller fängelse. Med ett licenssystem skulle det bli möjligt att stänga av butiker som bryter mot reglerna. Det går då även att ställa krav på butikerna att genomföra till exempel särskild utbildning av personalen. Ett system för licensiering får inte snedvrida konkurrensen eller innebära stora administrativa pålagor. råder anmälningsplikt för de butiker som säljer öl och tobak till respektive kommun. En särskild avgift utgår för tillsyn. Merarbetet för att införa licensiering är därför inte så stort. Skillnaderna är däremot stora mellan olika kommuner. Licensiering skulle därför ge ett rättvist system som är lika för alla och som innebär samma spelregler för samtliga reglerade produkter. Licensiering ger bättre möjlighet att tillse att försäljningen av reglerade produkter sker under kontrollerade former och bör därför utredas.
mot · GT02N269 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konkreta förslag presenteras på vilka särskilda lokaliseringsstöd som skall riktas till län. Regeringen har talat om behovet av utlokalisering av statliga myndigheter som en viktig del i en framgångsrik regionalpolitik. har också uttryckt sitt stöd för den inriktningen. Ska en ny myndighet läggas i ska det finnas särskilda skäl. Dessa riktlinjer till trots har inga lokaliseringsförslag lagts till län trots att flera stora företag har lagts ner i regionen. Särskilt är hårt drabbad. län är ett av få län som i princip inte har fått några statliga jobb alls. Dessutom kommer enligt uppgift tio tjänster att förflyttas från i . Den socialdemokratiska regeringen skapar nya myndigheter på löpande band. Det är verkligen befogat att ställa sig frågan varför så få av dessa placeras utanför . Regeringen har placerat av de nya myndigheterna i , trots att rekommenderat att just nya myndigheter bör vara föremål för utlokalisering till övriga delar av landet, exempelvis . Att flytta ut redan befintliga myndigheter utanför är rimligt men måste ske efter noggranna överväganden för att man inte ska slå sönder fungerande organisationer och kasta värdefull kompetens överbord. Utöver detta finns den mänskliga faktorn. Enskilda familjer får se sina liv förändras i ett pennstreck av staten. Många familjer har hört av sig och berättat om sin oro över situationen. Vad det gäller nya myndigheter finns dock inte denna mänskliga faktor att ta hänsyn till varför det är obegripligt med den snedfördelning som råder. Jag vill att uppmanar regeringen att lägga fram konkreta åtgärder för hur län ska få särskilda lokaliseringsstöd för att rädda en del av det som gått förlorat i regionen.