ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ525 · 2005-10-05 00:00:00 — Det skulle ge SVT ett incitament att på ett tydligare sätt redovisa de utmaningar och det arbete som bedrivs för att nå ett hållbart samhälle. Detta bör ge regeringen tillkänna. Frågor som rör förorternas problem, ungdomarnas situation och invandrarnas bristande integration i samhället hamnar alltför ofta utanför hållbarhetsagendan. Regeringen bör vara pådrivande för att den sociala dimensionen på ett tydligare sätt inbegrips. Vi anser också att viktiga frågor rörande arbetsrätt och arbetsmiljö måste finnas med i arbetet med en hållbar samhällsutveckling. En stor potential inom hållbarhetsområdet står att finna hos många ideella organisationer. Det finns exempelvis många invandrarorganisationer som skulle kunna ingå i olika samarbetsprojekt kring hållbarhetsfrågorna. Det är värdefullt att dessa bereds plats i olika forum för ett tillvaratagande av deras kunskap och engagemang. Detta bör ge regeringen tillkänna. Hållbar samhällsutveckling behöver nya arbetsformer Nya arbetsformer måste skapas om vi skall uppnå en hållbar utveckling baserad på helhetssyn. Vi anser därför att samhället behöver skapa nya institutionella plattformar för hållbarhetsarbetet. Vi anser att regeringen, liksom kommuner och andra samhällsinstanser, behöver bilda utvecklingsavdelningar för hållbar utveckling. De allra flesta företag har utvecklingsavdelningar väl medvetna om att det inte går att få fram ny teknologi utan en organisation som ger stöd åt utvecklingsarbetet. En utvecklingsavdelning för hållbar utveckling skulle kunna utveckla långsiktiga lösningar tekniska, sociala, ekonomiska, institutionella etc. som främjar hållbarhet på bästa sätt. Det är viktigt att Agenda 21-arbetet på och statlig nivå kvalitetssäkras så att arbetet blir systematiskt. Cardiffprocessen, som innebär att EU inom alla sektorsområden skall integrera miljöhänsyn, går trögt. Processen försvåras bl.a. av att det finns ett antal samhällsmonopol som i flera fall omöjliggör alternativa tekniska lösningar som främjar ekologisk hållbarhet. Som exempel kan nämnas att det är mycket svårt att utveckla alternativa avloppslösningar. Detta är en fråga som mycket väl skulle kunna tas upp inom Cardiffprocessen.
mot · GT02MJ528 · 2005-10-05 00:00:00 — bör tillkännage för regeringen som sin mening att en del av medlen i det kommande landsbygdsprogrammet bör användas för uppfödarpremier inom den svenska halvblodsaveln. Svensk halvblodsavel är en del av det svenska kulturarvet. Därtill bidrar aveln till intäkter för lantbruksnäringen och bidrar till det svenska öppna landskapet. () och delar av hästsektorn samt studentrepresentanter har uttalat ett starkt intresse för att införa ett tredje år på hippologprogrammet, vilket skulle leda till kandidatexamen. Hästpolitiska utredningen föreslår att ett tredje utbildningsår på hippologprogrammet införs först när det säkerställts att nuvarande tvååriga utbildning visar på stabilitet, långsiktighet och säkerställd finansiering. bedömer att dessa villkor är uppfyllda och föreslår därför att ett tredje år införs på hippologprogrammet. anser också att en utredning bör genomföras för att undersöka möjligheten att finansiera den hippologiska högskoleutbildningen på samma sätt som övrig högskoleutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. Det har länge rått brist på välutbildade hovslagare i . Det är därför positivt att SLU fått i uppdrag att bekosta minst 35 utbildningsplatser . Nuvarande studiemedelsberättigande utbildning bör även utvidgas med en lärlingsutbildning. Handledningen måste naturligtvis vara knuten på något sätt till läroanstalten (distans) först då kan vi få upp antalet hovslagare. Många bestämmer sig vid vuxen ålder att bli hovslagare och då fungerar det oftast inte att bosätta sig på annan ort. Detta bör ges regeringen till känna. har för få unghästutbildare. Hästpolitiska utredningen föreslog att ett bolag skulle inrättas för att utbilda omkring 50 hästar . Regeringen har dock ännu inte avsatt några pengar till detta. anser att regeringen års ekonomiska vårproposition bör anslå extra medel till unghästutbildning, men att dessa medel bör riktas mot utbildning av ridinstruktörer i unghästutbildning. Därigenom skulle största möjliga antal utbildade hästar per investerad krona erhållas. Detta bör ges regeringen till känna. Det är angeläget att konkurrensneutralitet råder mellan olika ban- och tävlingsveterinärer. Därför skall veterinärvården av hästar vid tävling ej ensidigt delegeras till distriktsveterinärorganisationen (DVO). Detta bör ges regeringen till känna. von der Esch (kd) Skånberg (kd)
mot · GT02MJ540 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillverkning av metanol. Utsläpp av så kallade växthusgaser, främst fossilbränslebaserad koldioxid, till atmosfären utgör ett av vår tids stora miljöhot. I svarar bilismen för av det fossilbaserade koldioxidutsläppet, dvs. ca 20 miljoner årston. Genom övergång till biomassabaserade motorbränslen som metanol (träsprit) kan dessa utsläpp reduceras till noll. Metanol tillverkad av träråvara är en del av kretsloppet på grund av sitt biologiska ursprung och resulterar därför inte i någon nettoökning av atmosfärens koldioxidhalt. Med andra ord är metanol tillverkad av träråvara ett lämpligt motorbränsle i strävandena att minska de fossila koldioxidutsläppen. Tillverkning av metanol genom förgasning av biomassa ger dubbelt så högt energiutbyte som tillverkning av etanol genom konventionell jäsning av spannmål. Skogsareala förutsättningar finns för en storskalig produktion av metanol i och här har kommun varit drivande i frågan om storskalig metanolframställning och möjligheten till forskning och ett utvecklingscentrum för metanolframställning. Etanol tillverkad av jordbruksprodukter kan däremot enkom bli ett marginellt motorbränsle på grund av begränsad tillgång på jordbruksmark. Metanol tillverkad genom storskalig förgasning av skogsråvara betingar en produktionskostnad om ca per bensinekvivalentliter. Motsvarande kostnad för etanol tillverkad genom jäsning av jordbruksprodukter är i storleksordningen . Etanol tillverkad genom jäsning av socker från skogsråvara har ett produktionspris om ca . Likväl har ännu inga metanolfabriker baserade på biomassa byggts i . En sådan anläggning kan producera metanol samt fjärrvärme och eventuellt el genom förgasningsteknik av skogsråvara. Våra skogsråvaror kan utnyttjas på ett fulländat sätt och sammanfattningsvis talar fakta för att en storskalig, uthållig, inhemsk produktion av biomassebaserat motorbränsle bör inriktas på metanol genom förgasning av biomassa.
mot · GT02MJ544 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad öppenhet kring myndigheternas GMO-bedömningar och behovet av förtydligande lagstiftning. Gentekniken gör det möjligt för forskarna att skapa växter, djur och mikroorganismer genom att manipulera gener på ett icke naturligt sätt. Dessa genetiskt manipulerade organismer (GMO) kan föröka och korsa sig med naturliga organismer och därigenom sprida sig till nya miljöer och framtida generationer på ett oförutsebart och okontrollerat sätt. som molekylär biologi har stora möjligheter för naturen och kan förse oss med nya medicinska verktyg krävs det särskild aktsamhet och öppenhet i frågan. Mot denna bakgrund är det också av stor vikt att GMO inte släpps ut utan tillräcklig vetenskaplig förståelse om konsekvenserna för naturen och den mänskliga hälsan. För att även kunna utveckla tekniken och upprätthålla tilltron till säkra livsmedel är avvägningen mellan sekretess för företagshemligheter och öppenhet för granskning central. sökte i ett uppmärksammat fall få granska handlingar avseende marknadsgodkännande för MON863 och GT73. Detta avslogs av och frågan överklagades, men även då avslogs begäran. Det kan inte vara rimligt att formulera lagstiftningen så att allt som kan skada den sökande klassificeras som hänförligt till skada för företagets konkurrenskraft. Snarare uttalas ju i lagstiftningen att vissa uppgifter inte får behandlas som konfidentiella och till dem hör miljöriskbedömningen. Det är rimligt att det finns en proportionalitet mellan sekretess, företagsrisker och risker för allmänhet och miljö. Det är därför angeläget att tydliggöra lagstiftningen så att möjligheterna till kritisk och öppen granskning kan göras av myndigheternas grunder för sin bedömning. I annat fall riskeras tilltron långsiktigt till myndigheternas självständighet och oberoende. Här kan konstateras att som föregångsland när det gäller öppenhet inte gäller. lagstiftning ger inte det utrymme som krävs. Mot den bakgrunden föreslås en skärpning av lagen för ökad öppenhet. Detta ska ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ547 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att vidta de åtgärder som behövs för att den nationella rovdjurspolitiken skall revideras. Sedan 2001 beslutade anta propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (2000/01:57) har stora förändringar skett vad gäller flera arters numerär och utbredning. Den omfattande forskning som bedrivs har därtill gett oss allt bättre kunskapsunderlag om såväl arternas biologi som om sociala aspekter på rovdjursfrågan. Enkätstudier om lokalbefolkningens inställning till rovdjur har t.ex. visat att många som bor i glesbygdskommuner är starkt kritiska till dagens rovdjurspolitik. Förutsättningarna har i flera avseenden förändrats så markant att det är hög tid att revidera rovdjurspolitiken. När miniminivån för björn fastställdes till 1000 individer bedömdes stammen vara av ungefär denna storlek. Efter en studie av DNA i björnspillning har konstaterats att stammen är ungefär dubbelt så stor (1600 2800 individer). När miniminivån 300 lodjursföryngringar fastställdes, utan att någon ingående konsekvensanalys genomfördes, var tillgången på bytesdjur främst rådjur mycket större . En ny vetenskaplig bedömning av den ekologiska bärkraften för lodjur visar att lodjursstammen i har stagnerat till följd av ett vikande bytesunderlag. Trots att det finns starka rådjursstammar i stora delar av gjorde forskarna som skrev rapporten bedömningen att det är tveksamt om man kan uppfylla det nationella målet på 300 föryngringar om inte lodjuren lyckas kolonisera i en helt annan utsträckning än vad vi ser . Vargstammen närmar sig etappmålet på 20 föryngringar då en utvärdering inför ett nytt beslut skall genomföras. Ett problem i sammanhanget är att stammen är starkt koncentrerad i några få mellansvenska län. Eftersom dessa områden också har starka stammar av lo och björn får ett begränsat område, cirka en tredjedel av landet, bära konsekvenserna för djurhållning, jaktutövning etc. av en stor del av landets rovdjursstammar. En brist i dagens rovdjurspolitik är också att den saknar tydliga mål för hor stora stammar vi bör sträva efter. I Sammanhållen rovdjurspolitik definierades endast miniminivåer och etappmål. När regionala mål för rovdjur diskuterats på länsnivå har kraven på att fastställa maximinivåer växt sig starka. Med en björnstam som är dubbelt så stor som fastställd miniminivå, är det inte oväntat många som frågar sig på vilken nivå stammen skall balanseras. I varglänen efterlyser många tydliga mål nationellt och regionalt, för hur stor vargstam som kan accepteras. Om rovdjurspolitiken skall bli framgångsrik är det viktigt att lokalbefolkningen har förståelse för fastställda mål och tillämpningen av förvaltningen. De förhållanden som redovisats understryker vikten av att med utgångspunkt från dagens kunskapsunderlag ompröva och revidera vårt lands rovdjurspolitik. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ548 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en kraftig lansering av akrylatbensinen i tvåtaktsmotorer. Arbetet med att satsa på miljöförbättrande åtgärder är något som är prioriterat i Svensk politik och det känns helt riktigt. Det finns dock också en del områden som bör lyftas fram ytterligare. Ett sådant är användningen av akrylatbensin i tvåtaktsmotorer. För skotertrafiken i norra delarna av vårt land, både den privata och den turistiska, är en satsning från regeringen på användning av akrylatbensin något efterlängtat. Regeringen har gjort stora insatser för att öka tillgängligheten av miljövänliga bränslen. Dock är det alldeles för få som använder sig av dessa. Kostnadsbilden är viktig för huruvida användningen kommer att ta fart, och då handlar det om möjligheten att kunna köpa akrylatbensin på mack i stället för i plastdunk. Regeringen bör se över hur man kan förmå en ökning av tankställen där akrylatbensin går att tanka på mack. Detta bör ske både för att vara rädd om miljön men också för att minska de farliga ämnen som en skoterförare utsätter sig för. Med akrylat i tanken minskar de illaluktande dofterna som en skoter lämnar efter sig, detta gör det då mer intressant för de turister som besöker vår norra region att testa att köra skoter. Har man testat det en gång och förstår man bättre fördelarna med skotern som fordon.
mot · GT02MJ549 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till en åtgärdsplan som stärker havsöringsstammen i de nordligaste länen. Enligt konventionen om biologisk mångfald skall vi arbeta för att det skall finnas livskraftiga stammar av olika arter. Den havsvandrande öringen i de nordligaste länen är mycket starkt hotad, till och med i större utsträckning än laxen. Öringen har sina lekområden i älvar, åar och mindre vattendrag. Efter att ha fötts i något av dessa vattendrag stannar öringen i sitt födelseområde, för att sedan vandra ut i kustregionen. När den sedan ätit upp sig i kustområdena och nått rätt ålder vandrar den åter upp till vattendragen för lek. Innan mitten av fanns det gott om havsöring i länens älvar, och havsöringsstammarna var livskraftiga trots goda fångster av öring. Tyvärr har havsöringen minskat mycket drastiskt så till den grad att den kan sägas vara utrotningshotad. De regleringar som genomförts har i huvudsak varit inriktade på laxen, medan den havsvandrande öringen erhållit mycket begränsat skydd. Resultatet av detta är att havsöringsbestånden endast är spillror av vad de kunde vara. Älvarnas potential att producera havsöring nyttjas i mycket liten utsträckning. Tillståndet för flertalet havsöringsbestånd är akut, och kraftfulla insatser måste skyndsamt införas för att skydda och återuppbygga bestånden. Det är fråga om insatser av många slag, där i detta sammanhang särskilt skall nämnas behovet av att restaurera havsöringens lekområden i sidoflödena till storälvarna som mindre åar och bäckar samt åtgärder i kustområdet och i älvarna som säkrar möjligheterna till lekvandring. En stark och livskraftig havsöringsstam i älvarna är dessutom en viktig förutsättning för en växande fisketurism. Med en livskraftig öringstam och ett hållbart nyttjande av fisken som resurs kan fisketurismen få en positiv utveckling i länens glesbygdskommuner. En utveckling av en hållbar fisketurism skapar många nya arbetstillfällen inom flera branscher, arbetstillfällen som i dessa kommuner kan bidra till att stoppa den kraftiga utflyttningen och skapa framtidstro i glesbygden. Som sportfisk är havsöringen i princip lika intressant som laxen. Den har dessutom den fördelen att den är fiskbar under större delar av säsongen än laxen, och därmed av stor betydelse för sportfisketurismens möjligheter att erbjuda ett både varierat och uthålligt fiske . Men innan havsöringen kan bli ett verkligt alternativ som sportfisk fordras att en långsiktig strategi för dess regenererande fastläggs med konkreta åtgärder och till detta kopplat ett uppföljningsprogram.
mot · GT02MJ550 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar för fiskets fortbestånd och fiskerinäringens utveckling. För säkerställandet av vildlaxens fortbestånd i älvarna och fiskenäringens utveckling i älvdalarna fordras en samsyn och regleringar som balanserar havs- och kustfiskets omfattning mot fiskens tillgång i älvsystemen, som balanserar yrkesfiskets omfattning mot fritidsfiskets behov, som balanserar användningen av fasta respektive rörliga fiskeredskap och harmoniserar regelsystemet i hela älvsystemet med lika regler och fiskevillkor i gränsälvar och inlandsälvar. För att underlätta och främja fiske- och besöksnäringarnas förutsättningar att verka och utvecklas på likartade villkor i älvdalarna är en harmonisering av regelsystemen mellan gräns- och inlandsälvarna en ytterst angelägen fråga att beakta. Således bör t.ex. de tillåtna fiskeperioderna samordnas och synkroniseras så att gemensamma fisketider erhålles för älvsystemet i dess helhet. Den mest angelägna frågan att beakta med avseende på vildlaxens fortlevnad är emellertid förslaget om rätten att fiska s.k. fenklippt lax i havsområdet redan från islossningstiden varje vår och vilken betydelse detta skulle få för vildlaxstammen med en fiskeperiod som påbörjas först . Den svårighet som detta förslag aktualiserar handlar självfallet om på vilket sätt som övervakningen av tillåtet fiske av fenklippt lax respektive vildlax skulle kunna upprätthållas. Förslaget måste omprövas och då anpassas till att tidsmässigt överensstämma med rätten att fiska vildlax. Utsättning av fenklippt lax har inte skett under de senaste ca 10 åren och utgör högst av laxstammen i kust- och havsområdet. I vattensystem och kommuns fem laxförande älvar är förekomsten av fenklippta laxar lika ovanlig som förekomsten av vildlaxar i flertalet andra strömmande vattensystem. Näringspolitiskt saknar den fenklippta laxen sålunda betydelse såväl i kust- och havsområdet som älvsystemet.
mot · GT02MJ551 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja målsättningen inom SAP () till att nyttja av naturlaxälvarnas produktionskapacitet. Målsättningen i (SAP) är att av varje individuell naturlaxälvs reproduktionsmöjligheter skall nyttjas . är efterfrågan på ett laxfiske av hög kvalitet stort bland sportfisketurister, men tyvärr kan detta inte erbjudas i stora delar av de svenska naturlaxälvarna på grund av svaga laxbestånd. Potentialen finns där, men nyttjandet av bestånden ger inte möjlighet för en återhämtning till de höga nivåer som det finns möjligheter till i många naturlaxälvar. Att man i detta perspektiv har en målsättning att endast nyttja av möjlig produktionskapacitet framstår inte som en god förvaltning av en värdefull resurs. Det fordras en samsyn och reglering av havs- och kustfisket som harmoniserar mot älvsystemens möjligheter till reproduktion. Åtgärderna måste balansera yrkesfiskets framtida möjligheter till utkomst mot fritidsfiskets behov, dvs. att öka laxens värde för del och ge möjligheter till ett långsiktigt nyttjande som stämmer väl överens med beslutade miljökvalitetsmål.
mot · GT02MJ557 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i lag om 27 § viltvårdsområden. Lagen om viltvårdsområden har prövats under . I allt väsentligt har den nya lagstiftningen fungerat väl, detta främst sedan möjligheten att bilda viltvårdsområden även kan omfatta småvilt. I ett avseende har dock lagen ställt till med uppenbara bekymmer, nämligen i fråga om hur upplåtelse och överlåtelse av jakträtt har reglerats. Frågan prövades av under föregående , men ansåg att då lagen var relativt ny skulle frågan få bero. Den fråga som är aktuell är nämligen den att det endast är jaktstämman som kan besluta om att godkänna arrenden och överlåtelser. Detta förhållande förbiser de allra flesta markägare som har för avsikt att arrendera ut sin mark. I samband med fastighetsöverlåtelsen inträffar ofta att detta förhållande inte uppmärksammas och upplåtelse av jakträtt kan då inte komma till stånd. Det vore väl rimligt att markägarna på en ordinarie jaktstämma kunde fatta beslut om att delegera till föreningens styrelse att pröva frågan om upplåtelse av jakträtt. Den bestämmelse som finns i viltvårdslagen var sannolikt tillkommen för att stärka markägarens ställning, men alla de yttringar som är kända uppfattas egentligen som motsatsen. Detta talar för att en ändring i viltvårdslagen borde genomföras. Regeringen bör därför, med ledning av vunna erfarenheter, återkomma till med förslag som gör det möjligt att i en viltvårdsområdesförenings stadgar ta in en bestämmelse om att jaktstämman kan fatta beslut om delegering av beslutanderätten avseende prövning av olika former av jakträttsupplåtelser.
mot · GT02MJ561 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på morkulla. Jakt på morkulla har varit en lång tradition i norra . Det är en tradition som måste få fortsätta. har det varit lagligt att jaga morkulla från första måndagen . Jaktstarten flyttades då man trodde att avskjutningen var för stor, vilket ledde till för små kullar i där jakten på morkullan började . Dock var inte avskjutningen för stor. De små kullarna av fågeln berodde snarare på andra faktorer, till exempel så kallade sorkår med höga räv- och rovfågelstammar som följd. startar jakt på morkulla först , och eftersom morkullan är en flyttfågel har den då börjat röra på sig söderut och avslutat det man på jaktspråk kallar sträckningstiden. Sträckningstiden är när unga hanar ringar in sina revir och flyger bestämda sträckor i luften, och det är då jakten borde förekomma. Jaktstart på morkulla bör återigen bli från första måndagen .
mot · GT02MJ571 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livsmedelslagen. Natur- och friluftslivet har ökat i betydelse i den alltmer stressiga och motionsfattiga vardag som många människor lever i . För många människor skänker naturen enorma upplevelser. Sysselsättningar som jakt, fiske, bär- och svampplockning har sådan stor livskvalitet att det blir alltmer vanligt att förlägga sin semester ute i naturen. Turistnäringen är en utpräglad småföretagarbransch med stor betydelse för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Framför allt är det turismens potential att skapa en högre servicegrad och därmed fler arbeten på många orter som är betydelsefull. Alltmer småskaliga naturturistföretag startas och har olika specialiteter som de erbjuder en alltmer ökande kundkrets. De är också ett bra komplement till de större och anläggningsbundna aktiviteter som finns på större orter. Det har framkommit att det finns en del hinder för dessa småskaliga turistföretags utveckling och fortsatta existens, däribland livsmedelslagstiftningen som inte är anpassad till småskalig produktion, förädling och hantering av livsmedel. Verksamheten kan exempelvis försvåras av regler som kan handla om att tillreda måltider ute i naturen etc. Livsmedelslagen bör ses över för att bli mer anpassad till olika typer av verksamheter, däribland mer av småskalighet som bedrivs av så många mindre företag.