mot · GT02Ub1 · 2005-09-16 00:00:00 — (m, fp, kd och c) ger i denna motion sin syn på den högre utbildningens uppgifter och presenterar en rad åtgärder som vi vill genomföra under nästa mandatperiod. Det övergripande målet för alliansens högskolepolitik är att förbättra kvaliteten i den högre utbildningen för att skapa en högre utbildning i världsklass. Fler utbildningsplatser måste därför åtföljas av en resursförstärkning, som gör det möjligt för lärosätena att upprätthålla kvaliteten. vill främja den högre utbildningen i . Våra mål för den högre utbildningen är att garantera förutsättningarna för en högre utbildning i världsklass, att garantera den högre utbildningens och forskningens frihet, att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka och självständiga lärosäten, att fokusera på kvalitet i den högre utbildningen, att ge lärosätena och studenterna goda förutsättningar för internationellt samarbete och utbyte. vill uppnå detta genom en rad åtgärder , vilka sammanfattas i det följande. Vi vill främja internationaliseringen och den högre utbildningens kvalitet genom att införa en internationellt gångbar masterexamen. Beslut om utfärdande av masterexamen ska fattas av efter kvalitetskriterier. Vi vill främja kvaliteten i den högre utbildningen genom att ställa krav på fördjupning i huvudämnet i examensbeskrivningen både i kandidat- och magisterexamen och i den nya masterexamen. Vi vill att vid dimensioneringen ska hänsyn tas till studenternas val av utbildning, till samhällets behov samt till att kvaliteten säkras. Fler platser till högskolan måste åtföljas av de resurser som krävs för att kvaliteten ska bibehållas. Vi vill minska den sociala snedrekryteringen. Vi vill att antagningssystemet ska sända tydliga signaler till gymnasieelever. Det ska löna sig att läsa fördjupningskurser och ämnen som är relevanta för högskoleutbildningen. Vi vill att alla som antas till högre utbildning ska ha goda förutsättningar att klara utbildningen. Därför föreslår vi att kraven för grundläggande behörighet höjs samt att ett system med särskilda områdesbehörigheter och viktning av betyg ska införas. Vi vill se över resurstilldelningssystemet till den högre utbildningen så att det i högre utsträckning tar hänsyn till studenternas val samt utbildningens kvalitet. Vi vill avpolitisera universitets- och högskolestyrelserna och öka lärosätenas frihet att själva råda över verksamheten. 4.1Alliansens syn på den högre utbildningens uppgift5 4.1.1Personlig utveckling och bildning6 4.2Samhällets och arbetsmarknadens behov6 4.3Samverkan med det omgivande samhället7 4.7Internationalisering av högre utbildning (Bolognaprocessen)8 4.8En ny utbildnings- och examensstruktur9 4.9European ()10 4.10Regler för tillträde till högre utbildning10 4.11Kvalitet i den högre utbildningen14 4.13Dimensionering av den högre utbildningen16 4.14Resurstilldelning till högre utbildning17 4.15Lärosätenas självständighet och integritet18 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de centralt reglerade kraven på fördjupning i ett huvudämne om 60 poäng för kandidatexamen och 80 poäng för magisterexamen skall finnas kvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraven i den nya masterexamen för antagning till forskarutbildning skall tydliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall besluta om tillstånd att utfärda masterexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall arbeta för att göra ECTS betygsskala målrelaterad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall stödja lärosätena i användningen av ECTS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det utöver krav på Godkänt i av gymnasiekurserna och godkänt gymnasiearbete skall krävas lägst betyget Godkänt i svenska A och B och engelska A för grundläggande behörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den s.k. 25:4-regeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om områdesbehörigheter som en utgångspunkt för särskild behörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild behörighet för språkstudier i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det för flera längre högskoleutbildningar skall krävas lägst betyget Godkänt i ytterligare ett modernt språk utöver engelska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärosätenas rätt att ställa högre krav för särskild behörighet än de generella kraven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om urval till högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om extra meritpoäng för mer avancerade gymnasiekurser och i ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen. Kunskap är central för människans personliga växt, för social och kulturell utveckling, för ekonomisk tillväxt, välstånd och internationell konkurrens. Utvecklingskraft beror på hur väl folk och nationer förmår att stimulera och tillvarata den enskildes lärande och kunnande. Ett kunskapssamhälle fordrar specifika villkor för att vara långsiktigt hållbart, flexibelt och nyskapande. För att vi i ska kunna skapa regional och nationell utveckling och klara den internationella konkurrensen måste vi ha ett utbildningssystem av högsta kvalitet. Det gäller alla nivåer från förskolan till den högre utbildningen. Sådan är inte situationen . Kvaliteten i utbildningen behöver förbättras kraftigt både i skolan och i den högre utbildningen. I regeringens proposition Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162), som har arbetats fram tillsammans med , behandlas enbart två frågor, nämligen den högre utbildningens internationalisering med en ny utbildnings- och examensstruktur i anslutning till Bolognaprocessen samt regler för tillträde till högre utbildning. I propositionen avspeglas kvalitetsperspektivet varken i de förslag som läggs eller i argumenteringen bakom förslagen. Ska ha en högre utbildning värd namnet, krävs kvalitetsfrämjande förslag och långsiktighet. Det gäller nu att utforma en politik för att kvaliteten i den högre utbildningen ska förbättras och för att alltfler ska lyckas slutföra den utbildning som de påbörjat. Att minska den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen ska inte leda till en gymnasifiering av den högre utbildningen. I denna motion, som väcks av m, fp, kd och c (), vänder vi oss emot att behandla för kvaliteten viktiga frågor som examensstruktur och tillträdesregler isolerat från frågor om dimensionering och resurstilldelning. För att en ny examensstruktur och nya tillträdesregler ska stärka kvaliteten i den högre utbildningen, krävs att dimensioneringen och resurstilldelningen sker på ett sätt som främjar detta. Enligt vår uppfattning är de förslag som den socialdemokratiska regeringen och presenterar otillräckliga för att åstadkomma nödvändiga kvalitetsförbättringar. Kraven är alltför lågt ställda, och förslagen läggs utan koppling till dimensionering och resurstilldelning. Alliansens syn på den högre utbildningens uppgift Det övergripande målet för den högskolepolitik som vill föra är att förbättra kvaliteten i den högre utbildningen. Antalet studenter vid universitet och högskolor har ökat kraftigt , vilket är positivt. finns minst ett lärosäte för högre utbildning i varje län. slår vakt om den ökade bredd som utbyggnaden har inneburit i fråga om grundutbildning och forskning över hela landet. Dimensioneringen av den högre utbildningen kan dock inte ses isolerat från kvalitetsaspekterna. Fler utbildningsplatser måste åtföljas av en resursförstärkning till grund- och forskarutbildning som gör det möjligt för lärosätena att upprätthålla kvaliteten i utbildningen. Det har regeringen inte tagit hänsyn till. Högskolorna och universiteten har dessutom varit tvungna att i allt högre utsträckning reparera de bristande förkunskaper hos studenterna som har blivit följden av att skolkvaliteten brustit. För detta har lärosätena inte heller kompenserats. Därutöver tillkommer att lärosätena inte fullt ut fått täckning för ökade löne- och hyreskostnader. Beräkningar som gjorts av bl.a. SULF visar att anslagen till grundutbildningen under de senaste sex sju åren urholkats . Det har lett till en kvalitetssänkning i den högre utbildningen. Alliansen vill nu bryta denna trend och förbättra kvaliteten som första prioritet. Hur det ska ske återkommer vi till längre fram i denna motion. En inriktning bör vara att skapa en bättre koppling mellan grundutbildningen och forskningen och forskarutbildningen, så att grundutbildningen får vetenskaplig förankring. Personlig utveckling och bildning Att studera på högskolenivå innebär en stor investering inte bara för samhället utan även för den enskilda studenten. Förutom goda förkunskaper är studentens motivation en avgörande faktor för att nå studieframgång. Alliansen anser därför, att den enskilda studentens nyfikenhet och kunskapssökande ska stå i centrum för den högre utbildningens inriktning och dimensionering. Kunskap har ett värde i sig, och förmedlingen och utvecklingen av kunskap kan inte alltid mätas enbart i kortsiktiga nyttotermer. En politik för kunskapsbyggande ska utgå från den enskildes personliga drömmar, önskemål och krav. Alla ska ha frihet att välja sin framtid. Därigenom ökar motivationen, som är en förutsättning för goda resultat. Den högre utbildningen ska bidra till studenternas personliga utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. All högre utbildning ska vara av sådan bredd och ge både historiska och filosofiska perspektiv på kunskapsutvecklingen att den bidrar till individernas personliga utveckling, vidsynthet och bildning. Den högre utbildningen ska bygga vidare på den kunskap som gymnasieskolan ska ge och främja individernas förmåga till ett vetenskapligt förhållningssätt. Samhällets och arbetsmarknadens behov Den högre utbildningen måste också tillgodose samhällets och arbetsmarknadens behov av akademiskt utbildade personer inom viktiga samhällsfunktioner, t.ex. lärare, sjuksköterskor, ingenjörer etc. Om det uppstår bristsituationer, t.ex. till följd av stora pensionsavgångar, finns det en risk att viktiga samhällsfunktioner inte kan upprätthållas. är beroende av välutbildad arbetskraft för att klara den internationella konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. En högre utbildning av internationellt konkurrenskraftig kvalitet bidrar till välutbildad arbetskraft och lägger grunden för framtidens forskning och utveckling. Klarar inte av detta, dras de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt och ökat välstånd undan. Samverkan med det omgivande samhället är högskolans tredje uppgift, dvs. samverkan med det omgivande samhället, inskriven i högskolelagen. Det handlar dels om att arbeta framgångsrikt med att utveckla ny kunskap tillsammans med näringsliv och offentlig sektor, dels om att föra ut resultaten av forskning och utbildning till allmänheten. Det handlar också om att i samspel med arbetsmarknaden utforma nya utbildningar och ge studenterna möjligheter till omvärldskontakter . För att utveckla en regions konkurrenskraft är ett väl fungerande samarbete mellan näringsliv, offentlig sektor och akademi av stor betydelse. ser positivt på att universitet och högskolor i högre utsträckning än tidigare blir aktiva medspelare i den regionala utvecklingen. I ett nära samspel med näringsliv och offentlig sektor blir akademin en viktig resurs för att stärka regionens konkurrenskraft i en alltmer globaliserad ekonomi. Kunskaps- och informationssamhället ställer höga krav på människors etiska medvetenhet och förmåga att identifiera, bearbeta och ta ställning i etiska frågor utifrån en helhetssyn. Den vetenskapliga verksamheten behöver ha etiska ramar, som läggs fast utifrån en levande etisk diskussion. Den högre utbildningen måste liksom grund- och gymnasieskolan genomsyras av de grundläggande värderingar utifrån vilka samhället byggts upp. Dessa värderingar är en förutsättning för ett demokratiskt, tolerant och öppet klimat med mångfald i kunskapsutvecklingen. Alla som arbetar i den högre utbildningen har ett ansvar att förmedla och förankra dessa gemensamma värden. Alliansens mål är ett samhälle där alla individer ges likvärdiga möjligheter att förverkliga sina livsprojekt. Vi vill se en högre utbildning där individen och individens kunskaper sätts i centrum och där grupptillhörighet är sekundärt. Likhet inför lagen är den väg till verklig jämlikhet och jämställdhet som vi förordar. Varken negativ eller positiv särbehandling kan tolereras. Den socialdemokratiska regeringen har på många sätt misslyckats med att uppnå verklig jämlikhet och jämställdhet. Alliansen vill avlägsna strukturer som förhindrar en utveckling mot jämlikhet och jämställdhet inom den högre utbildningen. En stor del av det praktiska jämställdhetsarbetet måste bedrivas på varje separat arbetsplats inom högskolan den enskilda institutionen. Det är där grunden läggs för jämlika villkor för kvinnor och män i utbildningens vardag. anser att högre utbildning ska vara öppen för alla, som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. Den bör dessutom vara lättillgänglig genom direktutbildning vid lärosätena eller per distans. Distansutbildning ökar tillgängligheten till högre utbildning. Det gäller särskilt för människor som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte har möjlighet att flytta till en universitets- eller högskoleort. Möjlighet att läsa högskolekurser på distans har en central betydelse för att förverkliga visionen om det livslånga lärandet. Utbildningen ska också vara kostnadsfri för EES-medborgare och studenter från andra utländska universitet med vilka svenska universitet och högskolor har samarbetsavtal. Alliansen anser vidare, att den sociala snedrekryteringen till högre utbildning även fortsättningsvis med kraft måste motverkas. Tyvärr finns det inga enkla och snabba lösningar för att åstadkomma detta, vilket regeringen låter påskina. Högre kvalitet i grund- och gymnasieskolan är grundläggande. Faddrar och goda förebilder för att stödja rekrytering från icke traditionellt akademiska miljöer bör användas. Informationen i skola och högskola om utbildningsinriktningar och arbetsmarknadsutsikter inom olika yrken som kräver högre utbildning bör förbättras. Självständiga högskolor och universitet utgör grunden för en sund demokrati, eftersom de bidrar med en fristående samhällskritik och en självständig kunskapsproduktion. Om inte samhällets medborgare kan tillgodogöra sig oberoende och relevanta kunskaper för sina beslut, sätts den demokratiska processen ur spel. Men för att lärosätena ska vara trovärdiga i sin granskning av samhället krävs att de är oberoende från statsmakten. För att öka lärosätenas självständighet vill alliansen minska den politiska styrningen av den högre utbildningen. Exempelvis vill vi avpolitisera högskolestyrelserna. Lärosätena måste få ökat inflytande över både utbildningen och rekryteringen. Därigenom får de möjlighet att profilera sig, och det skapas större bredd och ökad mångfald av utbildningar, vilket är till gagn både för studenterna och för samhället. Lärosätena får också möjlighet att koncentrera sig på utbildningar där de har hög kompetens och kan konkurrera om studenterna. Därmed kan universitet och högskolor skapa spetsutbildningar av hög kvalitet. Internationalisering av högre utbildning (Bolognaprocessen) stöder grundtanken i regeringens förslag till strategi och mål för internationalisering av den högre utbildningen. Men vi anser, att regeringen borde gå längre i att ställa krav på universitet och högskolor att engagera sig i internationaliseringsprocessen. Dessutom bör i ökad utsträckning stödja lärosätena i detta arbete. och högskolor måste kunna erbjuda utbildningar, som står sig i ett alltmer globaliserat utbildningssamarbete. Bolognaprocessen, som syftar till att öka rörligheten för lärare och studenter, är därför viktig. Det är en viktig uppgift att underifrån harmonisera de olika europeiska utbildningssystemen för att underlätta för studenter att tillgodogöra sig kurser från flera universitet i i sin examen. En ny utbildnings- och examensstruktur Universitet och högskolor har länge efterlyst en svensk masterexamen för att underlätta studenternas internationella rörlighet. stöder regeringens förslag, även om vi beklagar att det kommer så sent. Genom införandet av en masterexamen på 80 poäng anpassar sitt examenssystem till vad som föreslås inom Bolognaprocessen. De svenska universitet och högskolor som har förutsättningar och som så önskar, bör kunna delta i systemet med en gemensam europeisk examensordning. När en ny examen nu införs är det viktigt att denna håller en nivå som gör att den får hög status internationellt. Tyvärr är propositionens riktlinjer för masterexamen alldeles för otydliga. Regeringen lägger förslag om att kravet på fördjupning på 60-poängsnivån i huvudämnet för kandidatexamen och på 80-poängsnivån för magisterexamen bör utgå ur examensbeskrivningen. Följdriktigt föreslår inte heller regeringen något konkret krav på fördjupning i huvudämnet för den nya masterexamen. Skillnaden mellan att läsa skilda enstaka kurser och att läsa med en examen som mål borde vara att en examen innebär en garanti för att studierna lett till kvalificerad fördjupning i ett huvudämne. Även med hänsyn till studentens möjlighet på arbetsmarknaden är det väsentligt att alla examina ger fördjupning i ett huvudämne. Många studenter nöjer sig med en fil.kand. För dem är det viktigt att även denna examen skapar goda förutsättningar för att söka sig ut på arbetsmarknaden. anser inte, att propositionens beskrivningar av förväntade studieresultat innebär att fördjupade kunskaper och kvalitet garanteras. Vi föreslår därför, att kraven på fördjupningskurser ska finnas kvar i beskrivningarna av kandidat- och magisterexamen och ska införas i den nya masterexamen. Fördjupningen bör preciseras i form av antal poäng i huvudämnet. Vi föreslår också, att kraven på fördjupningskurser och antal poäng i den nya masterexamens första år bör tydliggöras för antagning till forskarutbildning. Det vanliga bör fortfarande vara att övergången till forskarutbildning sker från magisterexamen. Beslut om examensrättigheter och rätt till vetenskapsområden skall enligt vår mening inte ligga på politisk nivå. Vi avslår propositionens förslag om att det ska vara regeringens ansvar att besluta vid vilka högskolor som examina på grundnivå respektive avancerad nivå får avläggas och om återkallelse av tillstånd att utfärda examina på dessa nivåer. Beslutsrätten bör i stället delegeras till annan myndighet, företrädesvis . Alla lärosäten ska efter ansökan, prövning av den vetenskapliga kvaliteten och godkännande av kunna få rätt att utfärda masterexamen. bör utarbeta klara och tydliga kriterier en kvalificeringstrappa som ska ligga till grund för verkets beslut om examensrättigheter, så att processen blir transparent. beslutar om tillstånd att utfärda högskoleexamen, kandidatexamen, magisterexamen, konstnärliga examina och yrkesexamina. Flera av dessa examina ligger på avancerad nivå. Det är därför logiskt att beslutar även om tillstånd att utfärda masterexamen. anser att betygen i ECTS borde vara målrelaterade liksom övriga betyg. Regeringen bör därför inom ramen för det internationella samarbetet arbeta för att ECTS betygsskala görs målrelaterad. En tillbakagång till relativa betygsskalor vore förödande för kvaliteten. Det är vår bestämda uppfattning, att betyg ska vara kunskapsrelaterade. Inom ECTS tillämpas en annan poängberäkning och ett annat betygssystem än inom den svenska högre utbildningen. Heltidsstudier under ett normalt helt läsår omfattar 60 ECTS-poäng att jämföras med 40 poäng i . Regeringen anser att ett nytt poängsystem anpassat till ECTS-systemet bör införas även i , förslagsvis kallat högskolepoäng. stöder förslaget att ett nytt poängsystem införs. Det tillämpas redan av samtliga lärosäten som deltar i EU:s utbildningsprogram . Det är angeläget att studiernas omfattning i poäng kan jämföras mellan de olika länderna. Vi anser dock att man bör använda en annan beteckning än högskolepoäng, som lätt kan förväxlas med den poängberäkning som tillämpas i . Inom ECTS tillämpas en sjugradig relativ betygsskala. Regeringen lägger inte något förslag om betygssystemets utformning men konstaterar, att det är viktigt att svenska studenters konkurrenskraft och rörlighet internationellt inte hindras på grund av betygssystemets utformning. I propositionen sägs endast att lärosätena själva bör ha möjlighet att besluta om vilket betygssystem som ska tillämpas. anser att lärosätena behöver stöd i sitt arbete, om de väljer att sätta ECTS-betyg. Vi föreslår därför att ska få i uppdrag att utarbeta rekommendationer för tillämpning av den sjugradiga betygsskalan och stödja de lärosäten som vill använda den. Det finns annars en risk, att lärosätena tillämpar olika principer, vilket kan leda till att den nationella likvärdigheten och studenternas rättssäkerhet åsidosätts. Regler för tillträde till högre utbildning Att studera vid högskolan är en krävande uppgift. Friheten att själv lägga upp studierna är större än i gymnasieskolan. Det betyder , att studenternas ansvar för kunskapsinhämtningen är större. Det är därför viktigt, att de blivande studenterna har tillräckliga kunskaper och färdigheter för högskolestudier, så att de kan tillgodogöra sig studierna och avsluta dem med en examen. Studenternas motivation är av avgörande betydelse för framgångsrika studier. Därför är det viktigt, att studenterna i så stor utsträckning som möjligt kan antas till sina förstahandsval. Det är också viktigt att de blivande studenterna får relevant och objektiv information om vilka utbildningar som finns och vilka förkunskapskrav de olika utbildningarna ställer. För att studenterna ska kunna göra välgrundade val inför sina studier, ska de ha kunskaper om innehålls- och kvalitetsskillnader mellan olika utbildningar. Därför bör jämförelser mellan utbildningar vid olika lärosäten göras mer systematiserat än . Sådan kvalitetsrankning görs redan i många länder. Ett klimat måste skapas, där det är självklart att offentligt mellan högskolorna diskutera och jämföra uppgifter om andelen lärare med forskarutbildning, om nivån på examensarbetena, om studieresultat och om internationell uppmärksamhet av forskning. bör ges i uppdrag att se till att sådana översikter och jämförelser publiceras och blir lätt tillgängliga. Även andra fristående organ och institutioner, t.ex. forskningsinstitut, branschorganisationer fackliga organisationer etc. bör engagera sig för att göra jämförelser mellan olika lärosäten, särskilt när det gäller olika yrkesexamina. I propositionen lägger regeringen ribban alltför lågt, när det gäller krav på förkunskaper. anser, att kraven för grundläggande behörighet för högskolestudier bör skärpas. Om studenterna har otillräckliga förkunskaper för högskolestudier, riskerar det att leda till sämre kvalitet i den högre utbildningen, förlängda studietider, ökade kostnader och ytterst kanske studieavbrott med olyckliga konsekvenser både för den enskilde och samhället. Därför är det viktigt, att antagningsreglerna sänder rätt signaler. Enligt regeringens förslag har den grundläggande behörighet, som fullföljt ett fullständigt nationellt eller specialutformat program och fått lägst betyget Godkänt i av kurserna, inklusive betyget Godkänt i gymnasiearbetet. anser att dessa krav är för låga och hotar kvaliteten i högskoleutbildningen. De innebär visserligen en liten skärpning för sökande med slutbetyg eller samlat betygsdokument från gymnasial vuxenutbildning men knappast för övriga.