mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Risken för att av ekonomiska skäl tvingas flytta kommer därmed att minska radikalt för människor med små eller måttliga inkomster. 7.1.1En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi bygger sin politik på två överideologier nämligen demokrati och marknadsekonomi. Grundläggande är också ett förhållningssätt som hämtar sin inspiration från etik och västerländsk humanism. Det finns diktaturländer med starka inslag av marknadsekonomi. Dagens är det mest utmärkande exemplet. Ändå vill vi se demokratin och marknadsekonomin som nödvändiga komplement för att skapa väl fungerande och humana samhällen. Lägg märke till att det i världen inte finns någon demokratiskt land som inte också bygger på marknadsekonomi. Genom historien har ingen kommandoekonomi eller annat ekonomiskt system annat än högst tillfälligt kunnat tävla i tillväxt och välstånd med marknadsekonomin. Den kan långt bättre än exempelvis den i praktiserade planekonomin skapa och faktiskt också fördela välstånd och frigöra skaparkraft. Det blev uppenbart för en hel värld när föll och Sovjetimperiet bröt samman. Många utvecklingsländer som försökt sig på planekonomiska experiment tog till sig marknadsekonomiska principer. Det skedde till och med i länder som är eller kallar sig kommunistiska. Den helt otyglade marknadsekonomin (laisser-faire) finns bara i läroböckerna. I alla länder är marknadsekonomin mer eller mindre tyglad. Medan de flesta torde dela uppfattningen att marknadsekonomin för att fungera tillfredsställande förutsätter en rättsstat som fastställer spelregler och ser till att de följs finns det många olika uppfattningar om hur det bör ske och hur långt den demokratiska staten skall eller bör ingripa i marknadsekonomins funktionssätt. Vid sidan av ett rättssystem med klara och förutsägbara regler och förbud mot tillbakaverkande (ex post) lagar krävs god affärsetik och hederligt uppträdande parat med personligt ansvarstagande för att även marknadsekonomin skall fungera väl och kunna tjäna människor i gemen. Med fungerande lagar och god affärsmoral minskar transaktionskostnaderna i ekonomin vilket, som alla förstår, är tillväxtfrämjande. Ekonomisk brottslighet verkar i motsatt riktning och skall därför med kraft beivras. Den juridik och den etik vi här syftar på har sina rötter i religionen i vår del av världen huvudsakligen i det kristna och klassiska kulturarvet. anser att marknadsekonomin måste kombineras med en socialt ansvarsfull politik, som ger alla människor likartade förutsättningar och ser till att ett meningsfullt socialt skyddsnät finns att tillgå i olika skeden av livet. Marknadsekonomin bygger på fri konkurrens och fri rörlighet för varor och tjänster. bejakar detta och vill medverka till att sänka och i långa stycken eliminera handelshinder inom EU naturligtvis men också gentemot den så kallade Tredje världen. Men här finns också exempel på hur vi kristdemokrater i vissa lägen anser att en fri rörlighet för varor och tjänster måste inskränkas för att vi skall kunna leva upp till en socialt ansvarfull politik. I likhet med andra partier bekämpar vi drogmissbruk med förbud. Men vi vill också, för att ta ett aktuellt exempel, gå längre än andra i syfte att begränsa den fria (privat)införseln av alkohol trots att reglerna följer EU:s. Vi anser att folkhälsofrågor hör hemma inom ett lands kompetensområde och att nationalstaten suveränt bör få sätta (rimliga) gränser för privatimport av alkohol. Marknadsekonomins lagar och EU:s konventioner innebär att alkoholhaltiga drycker skall få införas och säljas fritt. (Märkligt nog gäller det inte för det svenska snuset.) Vi anser att folkhälsan hotas av fri tillgång till billig sprit och sätter människors hälsa framför marknadsekonomiska spelregler som i undantagsfall som detta skadar folkhälsan och leder till än högre grad av social utslagning. Det är statens uppgift att säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla. Alla skall i görligaste mån garanteras en god start i livet. Men det hänger också på individen att förverkliga sig själv och ta ansvar för de sina. Skatte- och bidragssystemen måste därför utformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras, och att bidragsberoende motverkas. Inom ramen för marknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande ska uppmuntras. Det samhällsekonomiska målet ska vara att skapa en till alla delar god livsmiljö för människorna. Men ekonomisk utveckling får inte mätas utan hänsyn till den påverkan som görs på människors hälsa och på vår miljö lokalt, nationellt och globalt. I nationalförmögenheten ingår förutom produktionskapital och finansiella tillgångar också miljönaturresurser och de mänskliga resurser som ekonomerna numera brukar kalla human capital. En tillväxt av nationalförmögenheten innebär en materiell välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkan på människans hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken ska främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Med detta synsätt kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. En helt otyglad marknadsekonomi leder till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad, trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel och stöd ska användas för att skapa motiv att agera miljövänligt för såväl konsumenter som producenter. Ett nära samarbete med näringslivet är en viktig del i detta arbete. För att skapa en god livsmiljö krävs också att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och goda ekonomiska tillväxtförutsättningar. Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 7.1.2Företagarklimat för jobb och välstånd I behövs fler jobb i den offentliga sektorn där inom exempelvis vård, skola och rättsväsende finns stora behov att tillfredställa. Men med en så stor offentligt finansierad sektor som den svenska är det uppenbart att merparten nya jobb ändå måste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. Vi har sett exempel på det då produktivitetsökningen i näringslivet varit hög och vi inom industrin har haft jobless growth. Redan nu skapas de flesta jobben inom små dock de riktigt små och medelstora företagen. Studier av svenska företag har visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa 70procent har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Ett gynnsamt klimat för nyföretagande är av största vikt i kampen mot den fortsatt höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet visserligen en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av stor betydelse. Nyföretagandet i ligger på en låg nivå och är sjunkande. Inom EU är ett av de länder som har lägst andel nyföretagande. Det kan också noteras att en betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl. Dessa företag skapar inga nya jobb. Det är ett underbetyg för Socialdemokraternas politik att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. har en framstående position när det gäller nya patent. Men tyvärr exploateras en mycket liten andel av dessa i . I stället köps patenten upp eller så väljer innovatören att låta idéerna utvecklas i länder med ett annat och bättre näringsklimat. Betydelsen av ett attraktivt klimat för företagande ökar med globaliseringen. När nationsgränser spelar en allt mindre roll för företag, kapital och människor är det länder som förmår skapa goda betingelser för företag och företagare som blir vinnare i kampen om jobben och de framtidsinriktade företagen. Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt hållas på en låg nivå måste små- och medelstora företag och familjeföretag ses som en nationell tillgång som värnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till kan inte nog understrykas. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa. Det går inte i en marknadsekonomi att genom politiska beslut tvinga fram privata företag och nya jobb. Men det går i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dra nytta av varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingens viktigaste drivkraft. 7.1.3Utbildningsnivån avgörande för tillväxten Ett lands utbildningssystem och andelen personer i arbetskraften med längre högskoleutbildning har en central betydelse för den långsiktiga tillväxten. års forskning har visat att det går att fastställa relativt starka samband mellan utbildningssatsningar och ekonomisk tillväxttakt liksom mellan befolkningens genomsnittliga utbildningsnivå och teknologisk utvecklingsnivå. För ett litet land som är därför kvaliteten i vårt utbildnings- och forskningssystem än viktigare om vi ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen och har ambitionen att ta igen något av den konkurrenskraft vi tappat gentemot omvärlden . I andra länder som och har de stora utbildningssatsningarna på främst naturvetenskapliga och tekniska områden motiverats huvudsakligen med utbildningsekonomiska argument. Utbildningssatsningar har setts som investeringar. I har utbildningssatsningar av socialdemokratiska regeringar motiverats som en insats för att nå ökad jämlikhet. I själva verket har det aktuella läget på arbetsmarknaden spelat en avgörande roll för inriktningen på de satsningar som gjorts. Att utgifter för högre utbildning ger högre ekonomisk tillväxt är därför inte självklart. Det som i slutändan avgör om utbildningssystemet bidrar positivt till tillväxten är kvaliteten i och inriktningen på utbildningarna, hushållningen med kompetens i näringslivet och avvägningen mellan spets- och breddutbildning. Den avvägningen har enligt gjorts på ett långt ifrån optimalt sätt. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer inom ligger sämst till när det gäller andelen av befolkningen med längre högskoleutbildning. är dessutom det enda land inom EU-15 området som har en lägre andel med högskoleutbildning bland de unga än genomsnittligt för hela befolkningen. Om man även räknar in kortare högskoleutbildning hamnar över snittet men fortfarande efter länder som , , och . (Se tabell 6.1.) Ett första och naturligt steg för att förbättra utbildningsväsendet och öka andelen personer med lång högskoleutbildning är att satsa på grund- och gymnasieskolan. Det som missas under dessa perioder är ofta mycket svårt att ta igen senare i livet. Tabell 7.1 Andel av befolkningen med lång högskoleutbildning samt andelen med kort och lång högskoleutbildning Kort och lång högskoleutbildning Källa: , Education at a glance, 2000. Inom högskoleutbildningen bör det betonas att kvaliteten i utbildningen aldrig får offras till förmån för kvantitet. har kvaliteten, under en i sig angelägen utbyggnad av högskolan, blivit lidande just på grund av att den socialdemokratiska regeringen av arbetsmarknadsskäl velat pressa in så många studenter som möjligt i högskolan. En framgångsrik satsning på forskning och utbildning kräver också ett konkurrenskraftigt skattesystem och ett näringslivsklimat som gör att de som utbildat sig i också vill stanna kvar och arbeta här. Risken för s.k. brain-drain, dvs. att just de högutbildade flyttar utomlands mäts av IMD i World Competitiveness Yearbook. Att döma av de företagsledare som intervjuas där har en bit kvar för att kunna hävda sig mot viktiga konkurrentländer. Se diagram 7.1. Problemet beror för del främst på det höga svenska skattetrycket. Detta skapar inte bara problem vid högre utbildnings- och inkomstnivåer. Det är t.ex. ofta inte lönsamt för en undersköterska att utbilda sig till sjuksköterska. Löneskillnaden efter skatt täcker inte ens ränta och amortering på den nya studieskulden. Diagram 7.1 Risk för brain-drain. Företagsledar-rankning, skala 110 från mycket låg risk till mycket hög risk Källa: IMD, 2002. Vi är övertygade om att denna situation kraftigt kan förbättras med en skatte- och näringslivspolitik signerad av den icke-socialistiska alliansen snarare än de socialdemokratiska axelmakterna. Som framgått av tidigare kapitel innehåller ekonomiska politik flera förslag som verkar i denna riktning. 7.1.4Endast genom fler i arbete tryggas välfärden Den kraftiga sysselsättningsökning som fanns när fyrpartiregeringen förlorade regeringsmakten bröts av den socialdemokratiska regeringens politik från mitten av . Sysselsättningen föll sedan. återhämtning redovisar nu Socialdemokraterna att utvecklingen avstannar. Av budgetpropositionen kan utläsas att Socialdemokraterna har långt till sina mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och minst 80 procents reguljär sysselsättning. Massarbetslösheten har ändrat karaktär: från arbetslöshet till utslagning. Fler studerar, fler är sjuka och fler har helt enkelt givit upp. Och ganska säkert är det också fler som jobbar svart. Det är, enligt en undersökning från , ca 250000 färre personer som har ett jobb än 1990. rapporterar många företag svårigheter att hitta arbetskraft. De sjunkande sysselsättningsnivåerna är inte bara en följd av den djupa lågkonjunkturen , utan också en följd av den socialdemokratiska politiken som aktivt gått ut på att få bort människor från arbetskraften. Det har skett genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, generationsväxlingar, tillfälliga avgångsersättningar och fler förtidspensioneringar/sjukersättningar. Denna politik bidrar till passivisering av människor. Men den innebär också ett allvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera en rimligt storoffentlig verksamhet med god kvalitet. Den demografiska utvecklingen med låga födelsetal och en kraftigt ökande andel äldre med följande vård- och omsorgsbehov måste leda till en ny politik. Förutsättningar måste skapas för en kraftigt ökad sysselsättning i framför allt det privata näringslivet. Regeringens politik har gått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans med förhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösa problemet. Inte heller föreliggande proposition ger några konkreta besked eller förslag med syfte att långsiktigt öka tillväxtförutsättningar. I stället presenteras nya förslag för att få bort människor från arbetsmarknaden: Friår och försök med arbetstidsförkortning. Enligt krävs det ett brett program för att få fler i arbete. I ett sådant program ingår bl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck, förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsmarknadslagstiftningen, ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genom krafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering av dagens lapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspelet mellan skattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitament till arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutsedda eller opåverkbara situationer. Utmaningarna är stora, men också möjligheterna med en rätt utformad politik. Den socialdemokratiska regeringen tycks se regerandet som ett passivt förvaltande. Man formulerar målsättningar men följer inte upp med åtgärder. Underlåtenheten att vidta verkningsfulla åtgärder beror dels på det självvalda beroendet av Vänstern och , men det är också ett led i Socialdemokraternas strategi för att behålla makten. Så länge successiva försämringar inte märks så tydligt, och så länge det går att även med lånade pengar presentera vissa satsningar, hoppas Socialdemokraterna att denna minsta motståndets lag ska säkra deras maktinnehav. Endast genom att aktivt genomföra förändringar som stimulerar sysselsättning, tillväxt och företagande kan trygga välfärden. 7.1.5Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva Socialdemokraternas politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare. Ungefär vart 12:e hushåll lever delvis på socialbidrag. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det är de som finansierar socialbidragen. Denna negativa rundgång måste brytas. Samhällsutvecklingen har under präglats av en strävan efter individens oberoende i förhållandet make/maka, barn i förhållande till föräldrar, föräldrar i förhållande till barn, granne i förhållande till granne. Detta har lett till att alla i stället är mycket starkt beroende av de offentliga systemen. Det civila samhället har trängts tillbaka genom en lång rad politiska beslut. Denna utveckling har också gjort de offentliga budgetarna extremt sårbara, men vad värre är, många människor blir beroende av en ofta nyckfull politik som berövar människor den värdighet som ligger i förmågan att försörja sig på eget arbete och möjligheten att styra över sitt eget liv. Politikernas makt och medborgarnas vanmakt ökar. ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Många lågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan stå med mössan i hand på för att få tillbaka pengar. Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande för att bryta det bidragsberoende som alltför många människor har fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. 7.1.6Minskad statsskuld lättar bördan för kommande generationer Ett etappmål för statsskuldspolitik är att minska statsskuldskvoten till av BNP senast . Därefter bör den fortsätta att sjunka som andel av BNP. föreslår ett kompletterande balanskrav för statens finanser över en konjunkturcykel. Detta kommer tillsammans med en bättre tillväxtpolitik att bidra till en minskad statsskuldsandel. Statsskulden beräknas uppgå till och är ökande. För finns det flera skäl till att minska statsskulden i stället för att öka den. För det första är det varje generations moraliska ansvar att inte skjuta en skuld på kommande generationer. För det andra innebär nuvarande stora skuld och den offentliga sektorns omfattning att statsbudgeten och hela den svenska ekonomin är väldigt konjunkturkänslig. Förändringar beträffande ränteläget, såväl nationellt som internationellt, och variationer i valutakurser har en betydande påverkan på den svenska ekonomin, beroende på skuldsättningen. En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttre förändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för den svenska ekonomin. Genom en lägre skuldkvot ökar beredskapen för konjunkturpolitiskt motiverade tillfälliga underskott i ett läge där penningpolitiken inte är tillräcklig. För det tredje utgör statens räntekostnader för statsskulden en av de största utgiftsposterna i budgeten. Detta i ett läge när räntorna internationellt och nationellt ligger på en rekordlåg nivå. Räntekostnaderna tränger undan annan offentlig verksamhet, eller möjligheter till stora skattesänkningar. Statsskulden kräver att skatter tas in för att finansiera räntekostnader motsvarande av BNP. Skattetrycket skulle alltså kunna vara motsvarande lägre med samma nivå på den offentliga konsumtionen som om räntekostnaderna inte fanns. Dessa tre skäl leder oss till slutsatsen att statsskulden måste nedbringas i stället för öka som Socialdemokraterna räknar med. Detta bör huvudsakligen ske genom försäljning av statligt hel- eller delägda företag i en snabbare takt än den regeringen föreslagit, och i viss mån genom en stramare finanspolitik. Försäljningen är också motiverad av vår ståndpunkt att staten bör renodla sin roll. I denna roll ingår inte att både agera domare och spelare på den konkurrensutsatta marknaden. 7.1.7En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler Fördelningspolitik handlar om vårt gemensamma ansvar för varandra. Men det handlar också om att var och en ska ha möjlighet att utveckla sina talanger och förmågor. Fördelningspolitik handlar om att människor i ökad utsträckning ska kunna bidra till samhällsutvecklingen. Regeringens fördelningspolitik är i långa stycken både misslyckad och orättvis. Detta gäller inte minst på familjepolitikens område. Den socialdemokratiska politiken går ut på att subventionera de familjer som väljer rätt, det vill säga använder föräldraförsäkringen i ungefär och sedan förvärvsarbetar, med barnen placerade inom den kommunala barnomsorgen. De familjer som av olika skäl inte kan eller vill utnyttja daghem får därmed inte del av det offentliga stödet. Denna snedvridning har förstärkts ytterligare genom den maxtaxa inom barnomsorgen som införts. Denna styrande fördelningspolitik går på tvärs med den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen som på detta område innebär att staten ska stödja och inte styra familjernas val. vill reformera familjepolitiken med ökad valfrihet, möjlighet till mer tid med barnen, och ett mer rättvist fördelat offentligt stöd till barnfamiljerna. En del av de besparingsåtgärder som Socialdemokraterna vidtagit under saneringsåren är och har varit förödande för enskilda människor och ett uttryck för regeringens betydande okänslighet för människors faktiska situation. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnas besparingarna på änkepensionerna, bostadsbidragen och övriga försämringar för ålderspensionärer. Socialdemokraterna har också genom de utomordentligt omfattande skattehöjningar och snedvridande skatteväxlingar som skett pressat många hushållsekonomier över den gräns där de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag. skattepolitik inriktas på sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare. vill att alla, även pensionärerna, ska få en standardförbättring, genom sänkt inkomstskatt. 7.2Den ekonomiska politikens inriktning ekonomiska politik inriktas på att genomföra strukturförändringar för att öka tillväxten. Det handlar bland annat om ett lägre skattetryck och starkare statsfinanser. Därför bör de takbegränsade utgifterna minska som andel av BNP. Det handlar också om att förbättra lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt, att förbättra företagsklimatet och den inhemska konkurrensen samt att öka valfriheten när det gäller offentligt finansierade individuella servicetjänster. Socialdemokraterna har försuttit chansen att rätta till de strukturproblem som finns i den svenska ekonomin medan förutsättningarna var goda. Sak samma sker under innevarande högkonjunktur. Möjligheten att genom sänkta skatter flytta en del av beslutsmakten tillbaka till familjer och medborgare måste prioriteras. Sänkta inkomstskatter handlar om att människor får bestämma över en större del av sin egen lön. Minskade marginaleffekter handlar om att de val enskilda och familjer gör i mindre utsträckning påverkas av den offentliga sektorns regler.