mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen endast med av befolkningen . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade t.o.m. andelen människor i arbete till 2003. Diagram 5.11 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta . Officiella tal och faktisk andel människor i arbete Källor: Budgetpropositionen , SCB AM 12 . Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade till följd av frånvaron på arbetsmarknaden. Det medför också ett omätbart lidande i form av förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när nästan 900 000 personer i arbetskraften är helt eller delvis sjukskrivna eller förtidspensionerade. Incitamenten för dessa människor att återgå till arbete är små. Nio av tio sjukskrivna kvinnor skulle till och med förlora på att gå tillbaka till arbete, enligt en studie från som publicerades på . Detta skapar en brist på arbetskraft massarbetslösheten till trots. Härigenom förvärras den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt över våra viktigaste konkurrentländers. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 5.13Välfärdens sprickor blottläggs alltmer Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , eller nästan 18 000 platser färre jämfört med (se avsnitt 4.1). behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Socialdemokraternas försök att lagstiftningsvägen utestänga privata entreprenörer och sparkapital från t.ex. aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är både cyniskt och kontraproduktivt. Människor har rätt att ställa sig flera frågor om tillståndet för den svenska välfärden: Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som Socialdemokraterna hävdar? Hur kunde sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals mål som väntar på domar i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort larmrapporter om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden består och i vissa delar förvärras. Men Socialdemokraterna säger sig vara stolta om än inte nöjda över vad de har åstadkommit. Bäva månde vi väl den dagen då Socialdemokraterna känner sig både stolta och nöjda med den svenska välfärden. pågår också en avfolkning av stora delar av landet. Vad kunde statsmakterna ha gjort åt det? Ett par exempel: har gått miste om av anslagna EU-medel till lantbruk och glesbygd. Den genomförda skatteväxlingen på bl.a. diesel och bensin på snart har sin udd riktad mot glesbygd och lantbruk. Socialdemokraternas familjepolitik trampar på i samma gamla banor. I sann socialistisk anda styr regeringen föräldrarna. Deras egna önskemål om barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, som den drivit fram alltstörre barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Den familjepolitik som föreslår främjar valfrihet och rättvisa för småbarnfamiljerna och ger föräldrarna möjlighet till mer tid för barnen. satte Socialdemokraterna som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås var vällovligt (se avsnitt 5.3.4). Målet nåddes emellertid inte, och inte tycks det finnas något recept på hur man ska vända en trend som går i motsatt riktning. Problemet är att Socialdemokraterna inte på något sätt preciserat hur man ska åstadkomma en varaktig förbättring. Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Det som krävs är en målmedveten politik som gynnar arbete framför bidrag. De svenska låginkomsttagarna, som tillhör de högst beskattade i världen, måste få sänkt skatt! Det skulle radikalt minska bidragsberoendet. När konjunkturen försämras riskerar det att främst drabba svaga grupper i samhället. Inte minst från denna utgångspunkt är det allvarligt att Socialdemokraterna inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, att barnen inte får en trygg och bra skola, att rättssamhället förfaller och att företag, kapital och kunskap flyr landet. En välfärd som förlitar sig på världens högsta skattesatser blir i grunden otrygg när den baseras på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 5.14Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster Ett ytterligare exempel på fortsatt handlingsförlamning är att Socialdemokraterna ännu inte har kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Både efterfrågan och tillgång finns och statsfinansiellt skulle det kosta ytterst lite att göra svarta jobb vita. Det sista är viktigt eftersom alltfler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. 6.1Fortsatt god tillväxt men släpar efter har i många delar av världen varit ett annus horribilis. Svälten har härjat och plågar ännu i . Kriget tycks aldrig ta slut i . har drabbat rader av länder i och turister från hela världen medan orkaner för året med kvinnonamn som och har svept över Karibiska öarna och med förödande kraft mot . Allt detta har bidragit till att både råoljepriser och priserna på raffinerade produkter rakat i höjden på ett sätt som varken () eller andra erkända prognosmakare trodde var möjligt när de gav sin bild av kommande år . har det ändå hänt råoljepriserna har i svåra stunder överträffat den ena barriären efter den andra och prissatts per fat på världsmarknaden. Ett annus horribilis har det sannerligen varit på många håll. Ändå har tillväxten i världsekonomin som helhet varit fortsatt god . Från den högsta sjunker visserligen tillväxten i världsekonomin enligt IMF till . Det är om prognosen håller ändå marginellt bättre än 2003 då världsekonomin växte . Prognosen är lika hygglig som årets, nämligen 4,3. Tabell 6.1 BNP-utveckling i världen 20042006 enligt IMF World Economic Outlook 6.1.1IMF varnar för negativa överraskningar Trots den goda tillväxten varnar IMF för att deras egen prognos är osäkrare än vanligt . Och handlar det inte om möjligheten till positiva överraskningar. Orkanen slår visserligen inte igenom på den amerikanska tillväxten tillnärmelsevis så mycket som utomstående iakttagare kunnat befara. Tillväxten hämmas enligt IMF:s world Economic Outlook med blott till följd av och stannar på mot 4,2procent . spår IMF en tillväxt i på vilket är en nedrevidering på några tiondelar sedan prognosen . Det som oroar är naturligtvis fortsatt stora och växande bytesbalansunderskott som väntas överstiga av BNP. En förklaring är naturligtvis det höga oljepriset. Trots sina väldiga oljetillgångar blir alltmer beroende av import. Den inhemska efterfrågan har varit motorn i den amerikanska ekonomin . Även om den mattas något är den tillräckligt stark för att öka på underskotten i handels- och bytesbalans. är ytterligare en besvärande faktor i sammanhanget. Men IMF tror ändå att tillväxt blir god den högsta inom kretsen av mäktiga G7-länder. 6.1.2Asien fortsätter att agera draglok Utvecklingsländerna i , med och i spetsen, fortsätter att växa så det bara knakar. När man talar om avmattning i så handlar det om en halv procent ner till 9,0 för och 8,2 . Prognosen för är 7,1 och 6,3 . Oljeländerna i Mellersta östern drar naturligtvis nytta av prisutvecklingen på det svarta guldet. , och till och med ser som världsdelar och regioner ut att växa snabbare än som helhet där tillväxten inom euroområdet blir en besvikelse och väntas stanna på för att öka till 1,8 . spådde IMF att eurozonen skulle växa . Det går riktigt knackigt i med en prognostiserad tillväxt på och . är beroende av exportledd tillväxt då utrymmet för finanspolitisk expansion är mycket begränsat. Med tanke på att ekonomi utgör en tredjedel av euroområdets är detta tillstånd oroväckande för länder som , som länge hoppats på att det tyska loket åter skall tuffa i gång och skapa ökad efterfrågan på bland annat svenska exportprodukter och tjänster. Höstens tyska förbundsdagsval gav inget bestämt besked om vilken politik som kommer att bli rådande framöver vilket så länge osäkerheten består verkar hämmande på investeringsviljan i landet. Tillväxttakten i ter sig gynnsam inom EU bara om man jämför med där man för närmar sig nolltillväxt och , enligt IMF, når upp till beskedliga i ekonomisk tillväxt. Världshandeln har utvecklats mycket gynnsamt. Handelsvolymen inklusive tjänster ökade med . Procentuellt var ökningen större för utvecklingsländer och tidigare Öststater men även i-länderna inom ökade sin handel med mellan . sjunker ökningstakten för världshandeln som helhet till och stannar enligt IMF på den nivån också . Det betyder 56 procents ökning för den kategori länder som tillhör. Till det positiva hör att prisökningarna ser ut att stanna inom OECD-området som genomsnitt medan utvecklingsländerna får en prisökningstakt som och nästa ligger på eller strax under. Den låga inflationen parad med den tyvärr svaga tillväxttakten i euroområdet talar för att den avstår från att höja styrräntan. Det som trots det kan framtvinga en eller par höjningar är de på många håll skenande fastighetspriserna. 6.1.4IMF manar till höjt reformtempo Trots höga tillväxtsiffror är IMF:s huvudbudskap till de politiska beslutsfattarna alltjämt strävt. IMF manar de ansvariga politikerna att utnyttja uppgången i konjunkturen för att åtgärda mer tillväxthämmande strukturella svagheter och rådande budget- och/eller bytesbalansunderskott. Det handlar, enligt IMF, dels om att rusta sig för de chocker som obevekligen kommer och att möta mer förutsägbara utmaningar. För att minska den globala obalansen vore det önskvärt att länder med stora handels- och bytesbalansöverskott tillät appreciering av uppenbart undervärderad valuta. Så har i begränsat mått skett genom genomförda valutareform. Även om pekpinnarna vad gäller budgetunderskott nog riktas i första hand mot finns det skäl även för att ta varningarna på allvar. Den hör till dem som inför ett kommande val lånar stora belopp för att stimulera ekonomin i en högkonjunktur då man enligt nationalekonomisk teori och beprövad erfarenhet i stället bör samla i ladorna. Det finns uppenbart goda skäl att inte i hög takt öka på statsskulden när man väger in riskerna för att den goda tillväxttakten får ett abrupt slut eller till och med förbyts i sin motsats. 6.1.5Fyra globala hot mot konjunkturen IMF listar fyra huvudsakliga hot mot den globala konjunkturutvecklingen; oljan, obalanserna i , fastighetspriserna och den demografiska utmaningen. Det mest akuta hotet mot världsekonomin torde vara oljepriset som rakat i höjden med förfärande hastighet för att i en del extrema fall nå per fat () högkvalitativ råolja. I reala termer har råoljepriset inte stigit så extremt som de nominella talen ger intryck av. Nivåerna i fast penningvärde är ungefär lika höga som . Men det är ändå oroande med tanke på att en bestående uppgång av oljepriset med per fat beräknas hämma världens tillväxt . Skulle oljepriserna hamna över de som instituten standardmässigt räknade med minskar dragkraften i världsekonomin märkbart. Av betydelse i sammanhanget är dock om priserna drivs upp av ökad efterfrågan eller genom att utbudet sjunker. I det förra fallet finns mindre skäl för oro eftersom det i så fall är ett tecken på fortsatt god tillväxt. Men om oljepriserna stiger till följd av minskande utvinning i oroshärdar som , eller i områden drabbade av orkaner som i blir det mer bekymmersamt. Till var ju också stora delar av den ryska oljeexporten hotad. Skulle betydande kvantiteter falla bort kan paniken snabbt sprida sig. är nämligen ganska ensamt om att ha byggt upp stora oljelager lager som man efter orkanerna och börjat tulla på. Underskottet i den federala budgeten uppgår i till av BNP och är liksom det rekordartade handels- och bytesbalansunderskottet ohållbart på . En korrigering via en penning- eller finanspolitisk åtstramning eller ett ytterligare starkt dollarfall skulle kunna slå hårt mot tillväxten i världsekonomin. En tredje faktor som kan hota tillväxten är de fastighetsbubblor som blåst upp i en rad rika länder och som hotar att spricka. Som IMF visar i en studie som ingick i fjolårets World Economic Outlook är fastighetspriserna inte som man trott främst beroende av inhemska faktorer. Priserna är i stället starkt korrelerade över gränserna. Skulle det bli ett stort fall kanske som följd av höjda räntor kan det få spridningseffekter världen över. På har en hel värld börjat uppmärksamma den demografiska utvecklingen som i många i-länder innebär att en allt större andel pensionärer skall försörjas och vårdas av allt färre aktiva. Somliga länder är inte rustade för att möta den utvecklingen. tillhör, sedan fem partier enats om att reformera pensionssystemet, inte de värst utsatta. Men utmaningarna på det här området är ändå stora och kräver, för att mötas utan kriser, en framsynt och långsiktig politik. En sådan saknas . 6.2Tillväxten och den svenska konjunkturutvecklingen Det är svårt att spå i synnerhet om framtiden, brukar det skämtsamt heta. Detta har inte minst regeringen och deras prognosmakare fått erfara. I den ekonomiska vårpropositionen 2005 (VÅP) konstaterade regeringen: Efter nedgången i den internationella konjunkturen 2001 och den påföljande avmattningen av svensk ekonomi har konjunkturen vänt. Svensk ekonomi bedöms växa 2005. har regeringen i budgetpropositionen reviderat ner den siffran till ett ordentligt tapp på så . I gengäld har man skrivit upp tillväxtsiffrorna för till (kalenderkorrigerade) från vårens 3,0. Den tydligaste skillnaden jämfört med vårens bedömningar är att prognoserna för offentliga konsumtionsutgifter justeras upp kraftigt för valåret. I VÅP-05 bedömdes de offentliga konsumtionsutgifterna öka . I budgeten har den siffran stigit till . skulle statens andel inte öka alls 2006 men i budgeten är ökningen jämfört med . Även hushållens konsumtionsutgifter ökar enligt prognoserna från . Hushållens konsumtionsutgifter tillsammans med de offentliga väntas bidra med tillsammans av en beräknad BNP-ökning (faktisk) på . Valbudgeten kommer också, enligt regeringens prognos, att påverka den öppna arbetslösheten som sjunker från år påföljande år. Detta är det få andra prognosmakare som tror (se tabell nedan). Endast köper den kalkylen, men då med antagandet om högre tillväxt under både innevarande år och nästa. Tabell 6.2 Några av regeringens nyckeltal i jämförelse med andra bedömare KPI*** 4,8* 5,0* 5,4* 5,4* 4,8* 5,6* 5,5* *** årsgenomsnitt ** mdr kr eller procent av BNP * prognoserna baserar sig på SCB:s nya arbetskraftsundersökning. Tyvärr tenderar de fasta bruttoinvesteringarna inte att stiga utan faller enligt budgetprognosen från årets ökning till blott men ger ändå ett bidrag på till tillväxten. Övriga härleds från utrikeshandeln. Regeringen stimulerar ekonomin kraftigt trots att ändå kan räkna med fortsatt draghjälp utifrån när alltså världsekonomin fortfarande växer med nästa. är det alltså inte längre exporten utan framför allt den inhemska efterfrågan som skall driva upp tillväxten. Detta har varit ett etablerat mönster och har inte heller gällt enbart när Socialdemokraterna suttit vid makten. gick det då regerande till val efter att ha stimulerat ekonomin åtskilligt under själva valåret. () har haft en väldigt optimistisk prognos på de fasta bruttoinvesteringarna och räknat med en ökning om . Regeringens bedömning på 5,0 ger inte samma bidrag till tillväxten som KI velat räkna med. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Syftet är att statsskulden skall kunna minska som andel av BNP som nödvändiga tillgångar byggs upp som en viktig buffert inom det allmänna pensionssystemet. Det finansiella sparandet var 2002 negativt (0,3) procent. Det är rimligt och till och med bra ett lågkonjunkturår. Men sedan har det fortsatt med ett överskott på år 2004. Prognosen är 1,4 och stannar den på . Att överskottet ser ut att bli 1,4 handlar delvis om lägre räntor på statsskulden men framför allt på att bolagen tar fram obeskattade reserver till beskattning för att undgå räntebelastningar som regeringen infört. Det bekymmersamma med att regering och riksdag inte lever upp till överskottsmålet på långt när ens i högkonjunktur är att det inte kommer att finnas reserver när konjunkturen viker snabbt vilket kan ske med mycket kort varsel eller när mot slutet av detta decennium stora kullar 40-talister (köttberget) går i pension och överskottet i det allmänna pensionssystemet försvinner. Alla partier har att betänka att statsbudgeten visar upp ett mycket kraftigt underskott och att hela det otillräckliga överskottet finns i pensionssystemet där pengarna är avsedda för dagens och morgondagens pensionärer. Det är första rubriken i årets finansplan. Men i ett land där den socialdemokratiska regeringen alltid har full sysselsättning som uttalat mål är närmare 1,5 miljoner människor i verksam ålder utan arbete och/eller utanför arbetsmarknaden helt och hållet. Ett etappmål var att av befolkningen i åldern skall vara reguljärt sysselsatta . Det målet nåddes inte. Enligt budgetpropositionen sjönk sysselsättningsgraden från till 2004 och ned till . Där väntas den ligga kvar också då emellertid den öppna arbetslösheten alltså sjunker ned till klart högre än regeringens gamla mål på även om man tar hänsyn till nya metoder att vi numera övergått till ett internationellt sett godtagbart sätt att statistiskt redovisa den öppna arbetslösheten. De totala investeringarna föll för att 2004 vända uppåt igen och nå hyggliga . En viktig förklaring är det av lågräntepolitiken kraftigt stimulerade bostadsbyggandet som stiger med beräknade en ökningstakt som väntas dämpas måttligt till fortfarande höga . Då väntas de totala investeringarna öka med 5,0procent. Exklusive bostäder är näringslivets investeringar mer bekymmersamma. Efter kraftiga minskningar och även 2003 har dessa ökat ordentligt eller enligt budgetens prognos men faller tillbaka till 4,2. KI har länge visat tilltro till att bruttoinvesteringarna kommer att ta fart framöver och SCB:s investeringsenkät pekade på stora investeringsökningar under innevarande år. Högt kapacitetsutnyttjande och goda vinster talar för en ny investeringsvåg även bortsett från byggandet. En kraftig investeringsökning i näringslivet i stil med den KI förutspått skulle bli ett tecken på att misstron mot som investeringsland minskar och förbyts i tilltro. tvivlar dock på att en vändning redan inträffat och redovisar sin syn i det följande. 6.6.1Arbetslösheten tacklas bara kortsiktigt Den kraftiga uppgången av oljepriset och den förhållandevis svaga utvecklingen i eurozonen har (ännu) inte brutit nacken av en på det hela taget fortsatt god världskonjunktur. delar IMF:s syn att den goda tillväxtstakten skör som den ändå kan visa sig vara bör utnyttjas för att genom strukturella reformer och finansiellt sparande göra ekonomin bättre för chocker som kan komma och för den demografiska utveckling som vi har att motse. Den höga öppna och dolda arbetslösheten och den alltför låga sysselsättningsgraden mitt i en högkonjunktur med hygglig tillväxt är stora problem i sig men också det tydligaste symptomet på att ekonomin inte fungerar väl. Regeringen möter problemen med kraftiga men tillfälliga stimulansåtgärder som man lånar till. På så sätt kan den öppna arbetslösheten tvingas ned med kanske en eller annan procentenhet. Men man löser inte några långsiktiga problem den vägen. För som regeringen satsar på arbetsmarknadspolitiska åtgärder och sysselsättning i offentlig sektor pågår en utflyttning och en utslagning av jobb inom det privata näringslivet utan vilken välfärden inte kan finansieras. 6.6.2Sverige tappar mark som investeringsland För att nå framgång måste åter bli ett attraktivt investeringsland. Här har vi tappat mark inte minst . Investeringarna ligger på en lägre nivå som andel av BNP än genomsnittet för EU-15. Att exportframgångarna är stora skall vi alla glädjas åt medan de varar. Men svenskt näringsliv tar inte hem exportinkomsterna och investerar dem i i önskvärd utsträckning. De investerar mer i utlandet än utländska företag investerar i . Statistik från tyder på att tappar mark som investeringsland. Mot detta skall ställas KI:s prognos om kraftigt ökade investeringar i näringslivet . hoppas att det inte är fråga om en allvarlig prognosmiss, men skulle känna större säkerhet om något gjordes för att öka förtroendet för som investeringsland. Det kunde exempelvis göras genom att avveckla förmögenhetsskatten och på så sätt öppna för att en stor del av de som svenskar placerat i utlandet kan tas hem och bl.a. fungera som riskkapital i nya satsningar. I denna motion föreslås bl.a. att förmögenhetsskatten halveras , och att den avvecklas helt under nästa mandatperiod. Att exporttillväxten varit god kan till dels tillskrivas svensk industri och svenska industriarbetares skicklighet och höga produktivitet. Men det handlar också om en svagt värderad (enligt många undervärderad) krona och successivt försämrade utbytesförhållanden (terms of trade). Våra exportvaror blir relativt billigare i förhållande till importvarorna vilket i praktiken översätts i press nedåt på våra reallöner. 6.6.3Sjukskrivningstalen fortfarande alarmerande höga Sjukskrivningstalen har sjunkit men är fortfarande på en skrämmande nivå och är en farlig gökunge i statens budget. Ett skäl till att långtidssjukskrivningarna minskat är att alltfler fått sjuk- och aktivitetsersättningar beviljade dvs. Regeringen har haft som mål att halvera antalet socialbidragstagare . Antalet har minskat under den tiden, men målet har inte nåtts vilket är de första att beklaga med tanke på den svåra situation många tiotusentals människor fortfarande befinner sig i mitt i en högkonjunktur. satsar i sitt budgetförslag därför stort på rehabilitering av långtidssjukskrivna. Utformningen framgår av kapitel 7 i motionen. Vi har också uppmärksammat att det förekommer ett icke oväsentligt missbruk av sjukförsäkringen ett missbruk som måste beivras genom kontroll men också genom upplysning och förstärkning av den allmänna värdegrunden. Hushållens skulder som andel av den disponibla inkomsten ökar i snabb takt. Upplåningen börjar närma sig den nivå som rådde vilket vi tycker är oroväckande. Ränteläget är nu rekordlågt varför många tycker sig klara både räntor och amorteringar på hus och bostadsrätter som i attraktiva lägen drivit upp till nya rekordnivåer och låter oss ana att bubblan snart kan spricka. Räntekostnaderna som andel av disponibel inkomst är visserligen avsevärt lägre än . Men räntan kommer att stiga. Uppvärmnings- och underhållskostnaderna likaså. har i denna liksom i tidigare budgetmotioner förslag till ett avskaffande av den statliga fastighetsskatten finansierad i huvudsak genom en låg årlig avgift som skall bestrida kommunernas kostnader för infrastruktur och underhåll samt en höjd reavinstskatt på fastigheter. Till finansieringen hör också att den som säljer sin bostad med vinst inte kan skjuta upp skatten på den behållningen mer än till hälften. Om vi vinner gehör för modellen i riksdag kommer förutsättningarna att själv kunna styra över sina boendekostnader att förbättras eftersom den löpande beskattningen sänks med .