mot · GT02Bo256 · 2005-09-15 00:00:00 — Det är uppenbart att ökad kunskap behövs både kring partikelkällor och hur man minskar problematiken, och området kräver ytterligare forskning. Det är viktigt att här påpeka att rimliga avvägningar görs, så att bostadsbyggandet inte stoppas i exempelvis centrala och . Precis som inom området buller är det viktigt att angripa källorna till problemet. Ett tydligt problem är dubbdäck som orsakar höga halter av partiklar framför allt i storstadsmiljöerna. är kraven på vinterdäck väsentligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Regeringen bör uppmärksamma detta problem och återkomma med förslag som kan innebära en minskning av problemet. Detta skulle t.ex. kunna vara ekonomiska styrmedel för att få människor att välja odubbade vinterdäck eller möjligheter att i storstadsområden begränsa användningen av dubbdäck. Det är framför allt tre sektorer som pekas ut som bidragande till växthuseffekten: industrin, transporter och boende. Enligt svarar bebyggelsen för av totala energianvändning och av koldioxidutsläppen. Bostadssektorn har varit en sektor som minskat sitt bidrag till växthuseffekten. Trots detta anser flera bedömare att bostadssektorn fortfarande har stora möjligheter att utan negativa konsekvenser minska sitt bidrag till växthuseffekten. Vi anser att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen till 2020 gentemot utsläppen och till 2050. Det bör framför allt inom uppvärmningssidan finnas goda möjligheter att t.ex. skifta till biobränslen. bör ha som mål att ingen fjärrvärme produceras med fossila bränslen 2020. Konkurrensen på fjärrvärmemarknaden måste förbättras. Distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol vilket innebär en risk för monopolprissättning. Detta gör att fastighetsägare som är ansluta till fjärrvärmenät överväger att vidta nya investeringar för att komma ifrån monopolet, vilket är mycket olyckligt. En statlig utredning (SOU 2005:33) har presenterat förslag på detta område. Det är vår förhoppning att regeringen kommer med förslag om hur fjärrvärmemarknaden kan avmonopoliseras. Vi menar att det är angeläget med omedelbara åtgärder för att stoppa den negativa utvecklingen. Exempel på åtgärder som kan vidtas utan ytterligare tidsutdräkt är skärpt pristillsyn, införande av ett system för s.k. benchmarkingkonkurrens, införande av utökade möjligheter till tredjepartstillträde, inrättande av en instans för hantering av klagomål från konsumenter på priser och leveransvillkor samt förbättrade möjligheter att utnyttja spillvärme. Staten är ägare till ett stort antal fastigheter. Regeringen bör ge tydliga direktiv till och de statliga fastighetsbolagen som t.ex. Akademiska Hus att prioritera åtgärder som effektiviserar användningen av energi. anser att fastighetsskatten successivt skall avvecklas. Då vi inte fått gehör för detta anser vi att fastighetsbeskattningen måste reformeras så att energibesparande investeringar inte slår igenom som höjd fastighetsskatt. Ett sådant förhållande måste ses som kontraproduktivt. Fjärrvärme är än så länge i huvudsak en uppvärmningsform för tätorterna. anser dock att man bör underlätta också för småskalig utbyggnad av fjärrvärme, vilket kanske framför allt är intressant på landsbygden. En ökad användning och produktion av biobränslen inom jordbruket borde gynna en sådan utveckling. Här skulle t.ex. LBU-programmen kunna stödja lantbrukare som vill diversifiera sin verksamhet till att också bli fjärrvärmeproducenter. Det är uppenbart att bostadspolitiken har en stor betydelse för området som rör återvinning och sophantering. utvecklar djupare sin syn på återvinning och sophantering i sin miljömotion En liberal miljöpolitik för hållbar utveckling. Speciellt viktigt inom bostadssektorn är planeringen och utformningen av bostäder som gynnar källsortering samt återvinning av byggmaterial. Vi ser också att det behövs ett ansvar för både återvinning och nedmontering av vissa typer av byggnationer såsom telekommunikationsmaster och vindkraftverk, byggnader som markägaren sällan är ansvarig för och där det finns en risk för att ägaren kan gå i konkurs. Vi anser att sådana byggnationer bör omfattas av en återviningsförsäkring. vänder sig dock mot den tillfälliga skattelättnad som regeringen föreslår för investeringar för källsortering i flerfamiljsfastigheter. Denna typ av tillfällig stimulans orsakar bara en ryckig politik där investeringar inte sker på det mest optimala sättet. Det är betydligt viktigare att ha en långsiktig styrning för ökad källsortering. presenterar sådana förslag i vår motion En liberal miljöpolitik för hållbar utveckling. I motionen har vi pekat på några forskningsområden som vi anser vara viktiga när det gäller boende och boendemiljö. Forskning kring hälsovådliga ämnen i byggmaterial. Forskning om sambandet mellan tillgång till gröna miljöer och hälsa. Forskning om hur man skapar trygga stadsmiljöer. Forskning kring enskilda bullerkällor och lågfrekvent buller. Forskning kring ventilationssystemen och partiklar i luft. Vi kan med andra ord konstatera att det krävs forskning inom många områden när det gäller boende och boendemiljön, och det krävs att resurser säkras för detta. Vi anser t.ex. att man bör överväga att vid något universitet inrätta en s.k. forskarskola inom området god boendemiljö. Vi har också tidigare presenterat vår syn på att Formas bör avvecklas. Detta bör dock inte minska de externa forskningsmedlen för bostadssektorn. Axel Darvik (fp)