ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk329 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra och avveckla fastighetsskatten. Fastighetsskatten är orättvis, miljönegativ och konsumtionshämmande. Dessutom minskar den statens legitimitet, segregerar boendet och avfolkar skärgårdarna. Orättvis eftersom den ger mycket olika ekonomiska förutsättningar vid samma inkomst beroende på var man råkar bo. Miljönegativ eftersom åtgärder som en fastighetsägare vidtar för att t.ex. minska uppvärmningskostnaderna inte sällan belönas med högre taxeringsvärde och därmed högre fastighetsskatt. Fastighetsskatten hämmar konsumtionen eftersom det ekonomiska utrymmet för konsumtion minskar när skatten betalats. Fastighetsskatten minskar statens legitimitet. Många människor känner sig gravt lurade när de har försökt planera sina ekonomiska liv så att de skall kunna bo kvar i sina hem även som pensionärer. De har betalat sina lån och trott på socialdemokratiska löften före val. Vallöften som har blivit skattehöjningar efter valen. Många människors tillvaro har slagits i spillror. Absurda, orättvisa och orimliga konsekvenser har blivit följden. Det kan vara svårt att då känna solidaritet med en stat som agerar på det sättet! Fastighetsskatten avfolkar de attraktiva kustområdena inte minst i . Skärgårdssamhällena är oftast av mindre storlek och på öarna dessutom begränsade av naturliga orsaker vatten. Vanligtvis utgör hamnområdena ett naturligt centrum för viktiga verksamheter och aktiviteter. har ö- och kustsamhällena dock blivit alltmer attraktiva för fritidsboende. är det centralt (och hamnnära) belägna fastigheter i dessa samhällen som successivt köps upp av kapitalstarka storstadsbor, utlänningar m.fl. för att användas till fritidsboende . Beroende på ökningen av huspriserna som detta inneburit i många skärgårdssamhällen blir den bofasta befolkningen i ökande grad numera utkonkurrerade som bostadsköpare. Eftersom andra alternativ till boende och även antalet småhustomter ofta är begränsade på dessa orter, tvingas det uppväxande släktet av den bofasta befolkningen därför inte sällan flytta från sina hemorter i skärgården och i stället bosätta sig på annat håll. Detta innebär i sin tur att samhälle efter samhälle utefter successivt håller på att släckas ned för att sannolikt inte bli något annat än semesterbyar och sommarviste för kapitalstarka individer . För att hela skall leva måste fastighetsskatten successivt avvecklas med en början under kommande budgetperiod. De absurda orättvisor som ligger i effekten av den s.k. belägenhetsfaktorn gör att den bör omdefinieras och sänkas under nuvarande mandatperiod.
mot · GT02Sk331 · 2005-09-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag som tillåter avdrag för moms på de varor som berövats ägaren genom tillgreppsbrott vid rån eller stöld. Det brutala och råa våldet breder ut sig alltmer. En typ av brott som tyvärr har blivit allt vanligare i vårt samhälle är butiksrån och butiksstölder. Det registreras ca 9000 polisanmälda butiksrån och ca 60000 butiksstölder och snatterier i vårt land . Ett rån upplevs ofta som en svår traumatisk händelse som förföljer rånoffret efter överfallet även om man inte blev fysiskt skadad. Man talar ofta om att en olycka kommer ensam, och det stämmer bra in i följande berättelse. En handlare som blir utsatt för rån eller annat tillgreppsbrott måste betala utgående moms på beloppet som denne blivit bestulen på. En person som driver en butik och blir rånad på dagskassan får alltså förutom förlusten av dagskassan även betala in den moms som finns inkluderad i densamma. Att betala in denna moms upplevs som olycka nummer två eftersom dessa momspengar stulits. Vi anser att det är orimligt att den som på detta sätt drabbas som brottsoffer ytterligare skall belasta sitt företag genom statens försorg. En drabbad handlare har sagt att han kände sig som om han hade blivit rånad från två håll. menar att det är problem att visa vilka pengar som blivit stulna och att momspengarna inte är öronmärkta. När en kund köper varor betalar kunden moms som handlaren regelbundet skall redovisa i sin momsdeklaration. Vi upplever det som självklart att för varje krona som en handlare blir rånad på utgör innehållen moms. Regeringen för därför återkomma till med förslag som tillåter avdrag för moms på belopp som berövats ägaren genom tillgreppsbrott som rån eller stöld.
mot · GT02Sk332 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att låta utländska lastbilar betala vägavgift vid transporter inom vårt land eftersom de sliter hårt på våra vägar och försämrar vår miljö. Svensk åkerinäring kan inte konkurrera på lika villkor som åkerinäringar från våra grannländer. Vi har högre vägskatt, högre bränslekostnader (men renare bränsle) och viktiga krav med inte för långa körningar utan raster. De utländska lastbilstransporterna har ökat enormt mycket , går genom vårt land och belastar och påverkar vår gemensamma miljö negativt. Dessutom sliter alla dessa transporter hårt på vårt vägnät. Svenska lastbilar betalar vägskatt och dessutom skatt via förbrukningen av drivmedel. En hög andel av de utländska lastbilarna utför transporter i och genom vårt land utan att belastas av dessa skatter. Många av de utländska lastbilarna har extra bränsletankar med sig eftersom drivmedlet är mycket billigare i deras hemländer. Dessutom har de inte samma krav på vilopauser under sin arbetsdag eller längd på arbetsdagen som svenska chaufförer har. I har man tidigare infört en kilometerskatt för tunga lastbilar och denna skatt är främst avsedd för utländska lastbilar. Det finns olika lösningar på hur man kan ta ut avgift för tunga transporter som belastar det svenska vägnätet. Ett sätt kunde vara att ta ut vägavgift efter det antal kilometer de kör i vårt land eller en avgift de vistas i vårt land. Åkerinäringen är en viktig bransch med många arbetstillfällen i vårt land och det är viktigt att de kan konkurrera på lika villkor.
mot · GT02Sk333 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för renägare inrätta ett renkonto enligt samma princip som skogskonto. Vissa år med särskilt gynnsamma väderleksförhållanden och få rovdjursföryngringar kan renhjordarna öka ganska mycket. För betestillgången, för fjällmiljön och för att minska konflikter med markägare inom renbetesområdet är det viktigt att renhjorden hålls på en lagom stor nivå. För att uppmuntra samerna att med stor tillväxt av renhjorden verkligen slakta ut den mängd renar som är mest optimalt för renskötselföretaget bör det vara möjligt att fördela inkomsten över än . Ett sätt för att möjliggöra detta kan vara att renägarna får möjlighet att placera inkomst i ett renkonto för att kunna fördela inkomsten med lägre tillväxt av renhjorden. Principen bör vara densamma som för ett skogskonto. Dessutom skulle det vara en fördel för de renägare som tänker avyttra hela sin renhjord om de har möjlighet att fördela inkomsten via ett renkonto.
mot · GT02Sk334 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa avdragsrätt för gåvor och bidrag till ideella föreningar, frivilliga hjälporganisationer och andra godkända verksamheter. Många ideella föreningar, frivilliga hjälporganisationer och andra godkända verksamheter i vårt land är beroende av inkomster från privata aktörer för att klara av att driva sin verksamhet. Dessa olika verksamheter gör ett fantastiskt arbete och bedriver ofta verksamhet som är till stor nytta i vårt samhälle för både vuxna och barn. I får varken privatpersoner eller företag göra avdrag för gåvor och donationer till ideella verksamheter. Om det fanns möjlighet att göra avdrag för gåvor och donationer till ovan nämnda verksamheter skulle dessa kunna uträtta ännu mycket mera. Sponsring till olika verksamheter från företag förekommer och räknas då ofta som reklam- eller representationskostnader. är ett av de få länder där enskilda och juridiska personer som ger humanitära bidrag till olika hjälporganisationer inte beviljas avdrag för dessa i sin deklaration. I många länder inom EU finns det möjlighet att göra skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer. Det ser olika ut i olika länder, men bör denna möjlighet till avdragsrätt införas här i . Därför föreslår vi att en utredning görs i syfte att se över förutsättningarna för och konsekvenserna av en avdragsrätt för gåvor och bidrag till ovan beskrivna ändamål.
mot · GT02Sk335 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reklamskatten skall avskaffas. tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas. Förslagen i årets budget innebär en sänkning av reklamskatten från för annonser i allmän nyhetstidning och att det s.k. grundavdraget höjs från 12 till 50 miljoner. Detta förslag beräknas innebära att av dagstidningarna slipper reklamskatten helt och resterande får en rejäl sänkning. För tidskrifter innebär budgetförslaget en sänkning från och att grundavdraget höjs . Direktreklam, tv, radio och Internet är redan helt skattebefriade. Liggande förslag kommer att missgynna de s.k. gratistidningarna än mera än dagens skatteregler. Att skattesatsen för gratistidningar sänks från är givetvis bra, men gratistidningarna får inte del av något grundavdrag. Detta innebär att relativt konkurrerande annonsmedier kommer gratistidningar i ett ännu sämre konkurrensförhållande än vad som är fallet med dagens reklamskatteregler. Gratistidningarna konkurrerar på samma marknad och om samma annonsörer som övriga medier. På många håll i är det gratistidningarna som är den nya lokaltidningen där bygdens förenings- och kulturliv speglas. Samma gäller i våra storstäder där de stora tidningarna inte speglar de lokala nyheterna. Den lokala gratistidningen är för många den enda kanalen för lokala nyheter. Reklamskatten bör avskaffas helt, inte styckevis och delt. Liggande förslag ökar den snedvridning som en enig riksdag beslutat att avskaffa.
mot · GT02Sk336 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa positiva incitament för ökad användning av vegetabiliska oljor i enlighet med vad som anförs i motionen. I pågår ständig debatt om vår miljö och att vi måste ha en global hållbar utveckling. är föremål för en revidering, och en del behandlar förordningen 1998:899 om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. var det mineralolja som uteslutande användes för dessa ändamål. finns möjlighet att använda vegetabiliska oljor, och i de flesta fall blir resultatet lika bra eller bättre. Vegetabilisk olja (vegolja) för skärande respektive plastisk bearbetning är en förnybar råvara som borde premieras för användning. I har man infört ett system där man kan få pengar tillbaka från staten för varje liter mineralolja som ersätts av vegolja. I har man en extra skatt på mineraloljebaserade smörjmedel. Det finns ett flertal områden där mineralolja kan ersättas av olja baserad på förnybar råvara, t.ex. hydraulolja för stationär och mobil hydraulik, slip-, skär- och pressolja för verkstadsindustrin, sågkedje- och bandsågsolja för träindustrin, smörjfett för järnvägsräls, släppmedel för byggindustrin m.m. Det behövs inga speciella tester, produkterna finns . Var finns morötterna för svensk industri att få en snabbare övergång till ett mera uthålligt och resurssnålt samhälle som tar ansvar för att det skall finnas något att lämna över till kommande generationer? Den globala klimatförändringen tillskrivs den obalans av koldioxid som finns och som bl.a. anses vara orsakad av ökad förbränning av mineralolja. Det går att ersätta en del av de begagnade mineraloljebaserade smörjmedlen som går till destruktion och förbränning. Med förnybara sådana gör vi trots allt en liten insats. antog tekniska och miljörelaterade kriterier för märkning av smörjmedel (European Eco-label for lubricants), EU-blomman. Kriterierna omfattar följande smörjmedel: Hydrauloljor, smörjfett, sågkedjeoljor, tvåtaktsoljor, formoljor och andra förlustsmörjmedel som används för kommersiellt bruk. Kommissionen visar i förordet av kriteriedokumentet vad som ligger till grund för dessa: The aims of the criteria. These criteria aim in particular at promoting those products that: are of reduced harm to the water and soil during use; and lead to reduced CO2 emissions. En av de viktigaste punkterna i de nya kriterierna, och något man trycker på, är uttalade krav på användande av förnybara råvaror. Dessutom finns krav på giftighet, biologisk nedbrytbarhet, bioackumulation och teknisk funktion. Inom transport- och fordonsbranschen har man subventionerade drivmedel i form av t.ex. etanol, biodiesel och gas. Vad hindrar att man kan göra likadant för smörjmedel inom verkstads-, anläggnings-, bygg-, skog- och sågverksbranscherna?
mot · GT02Sk337 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort begränsningarna av förmånstagare för pensionsförsäkringar som finns i inkomstskattelagen. Alltfler väljer att spara för sin pension i olika försäkringar. I takt med att alltfler människor också under arbetslivets gång har olika arbetsgivare som har olika system för att säkra sina anställdas pensioner förändras situationen. En person som haft flera olika arbetsgivare inom olika sektorer kommer att få sin pension från många olika system. En annan förändring sker också i familjebildningen. Den traditionella kärnfamiljen är inte längre den dominerande bilden, utan nya konstellationer uppstår. Detta gör att reglerna för pensionssystemen måste anpassas till den verkligheten. Det finns också olika möjligheter att överlåta pensionsförmåner mellan sambor/makar i syfte att jämna ut olika inkomstförhållanden som kan ha uppstått till exempel när en make varit hemma med barn. I de flesta försäkringar finns ett så kallat efterlevandeskydd. Detta är tänkt att hjälpa de efterlevande om försäkringstagaren dör. Reglerna för vilka som får vara förmånstagare regleras bland annat av inkomstskattelagen. Dessa regler är alltför snäva. Bland annat kan syskonbarn, syskon eller barnbarn inte sättas som förmånstagare. Detta gäller såväl privata, offentliga som avtalsenliga pensionsförsäkringar. Om en person inte har en förmånstagare för sitt efterlevandeskydd tillfaller pengarna normalt sett försäkringskollektivet, ibland som en konsekvens av att en försäkringsinnehavare begränsas i sin rätt att välja förmånstagare. När kommunalskattelagen ersattes av inkomstskattelagen utökades visserligen kretsen av förmånstagare, men inte tillräckligt. Det finns ingen anledning för staten att sätta upp begränsningar för vilka som skall vara förmånstagare för pensionsförsäkringar. Hänsyn måste tas till de nya former av familjebildningar som finns och den enskildes rätt att disponera sina pengar enligt eget gottfinnande. Det rimliga är att ta bort begränsningarna för förmånstagare av efterlevandeskydd i inkomstskattelagen och låta det vara en angelägenhet för försäkringsbolagen och försäkringstagarna.
mot · GT02Sk340 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mark som upplåts med tomträtt inte bör belastas med fastighetsskatt för tomträttshavaren. Lagen (SFS 1984:1052) om statlig fastighetsskatt infördes års taxering, och för småhus gällde att skatten beräknades på en tredjedel av taxeringsvärdet. Skatten togs inledningsvis ut . Fram års taxering beskattades de flesta småhus även med en schablonintäkt. års taxering beskattas småhus löpande enbart med fastighetsskatt. I den proposition som föregick de nya reglerna (prop. 1989/90:110 s. 505 f.) konstaterar departementschefen att kritik vid remissbehandlingen hade kommit från flera håll mot att underlaget för fastighetsskatten skulle utgöras av taxeringsvärdet. Den kritik som departementschefen kommenterade handlade dock framför allt om vilka alternativa underlag som skulle kunna användas (byggnadsvärde, bruksvärde eller något slag av boendevärde). Något konkret uttalande om varför den som inte äger marken ska betala fastighetsskatt även på markvärdet fanns inte. Det fanns heller inga kommentarer om detta i den ursprungliga propositionen (prop. 1984/85:18). När det gäller uttag av arvs- och gåvoskatt är underlaget enligt rättspraxis byggnadsvärdet, eftersom det kapitaliserade värdet av belastningen att betala tomträttsavgäld anses motsvara markvärdet (NJA 1959 s. 304). För förmögenhetsskatten finns i 10§ lagen (1997:323) särskilt angivet att om fastigheten innehas med tomträtt tas den upp till den del av taxeringsvärdet som avser byggnad. Detta motiveras i propositionen (1996/97:117) på följande sätt (specialmotivering till 10 §, s. 90): De aktuella rättighetsinnehavarna anses som ägare enligt 8 §. I princip skulle därmed hela taxeringsvärdet på fastigheten tas upp till beskattning, dvs. även den del som avser mark. För tomträtten betalas dock avgäld. För att beakta detta vid värderingen och av förenklingsskäl tas endast den del av taxeringsvärdet som avser byggnad upp. Ovanstående redogörelse visar att det vid fastighetsskattens tillkomst inte lämnades någon motivering varför fastighetsskatt ska betalas på mark som fastighetsinnehavaren inte äger. Den belastning som tomträttsavgälden innebär har dock beaktats för både arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt. Samma överväganden bör göras även för fastighetsskatten.
mot · GT02Sk341 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för sponsring av högklassig kultur. I kan vi glädja oss åt att vi har (). Tyvärr har denna diamant till orkester fått minskade bidrag. Om inget görs tvingas symfoniorkestern minska på antalet musiker, vilket självklart kommer att få negativa konsekvenser. Eftersom symfoniorkestern är mycket populär skulle ökade intäkter från sponsorer vara ett bra sätt att lösa de ekonomiska problemen. Vad som är ett stort hinder för detta är att företagssponsorer oftast inte får göra avdrag för satsade pengar på sådan här kultur. Tolkningen av lagarna och bestämmelserna på det här området har medfört att företag normalt får göra avdrag om de sponsrar fotboll eller annan idrott medan sponsring av symfoniorkestrar oftast får avslag. Om företagen får avdragsrätt fullt ut även för satsningar på symfoniorkestrar skulle SON kunna få förstärkningar ekonomiskt med miljonbelopp. Vid den senaste debatten i kammaren om avdrag för s.k. sponsring den 27oktober 2004 visade det sig att även Socialdemokraterna hade en välvillig inställning i de här frågorna. Skillnaden var att de ville avvakta att skulle ta fram sina rekommendationer i stället för att lagstifta. Enligt handlingen var det också regeringens inställning. Regeringen lovade också å sin sida att följa hur utvecklingen på området fortskrider. Efter att ha tagit del av skatteverkets bedömning Riktlinjer, avdragsrätt för sponsring (Dnr 130 702489-04/113) måste vi tyvärr konstatera att problemen kvarstår. Om regeringen i sitt yttrande menar allvar med sin välvilliga inställning återstår nu inget annat än att tillgripa en detaljlagstiftning. Om inget görs kommer många företag även att inte våga sponsra högklassig kultur eftersom de är mycket osäkra på om sponsringen är avdragsgill. Sponsra fotboll eller idrott vågar de däremot göra eftersom de vet att den kostnaden får de dra av. Högklassig kultur bör självklart få samma möjligheter att få hjälp av sponsorer. Vi förväntar oss att mycket snart fattar ett beslut som konkret slår fast att företag som sponsrar högklassig kultur också skall få dra av för den kostnaden. Kostnaden för samhället blir i verkligheten mycket liten om man tillåter avdrag för sponsring. De stora vinnarna blir hela det svenska folket som kan få uppleva både ett bättre och bredare utbud av högklassig kultur.
mot · GT02Sk342 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en ändring av beskattning av inkomst från biodling. Intresset för biodling minskar i vårt land. Denna utveckling är mycket allvarlig eftersom en god tillgång på bin ger en hög pollineringsgrad och därmed större skördar inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Härtill kommer att den vilda får klart bättre förutsättningar för frukt- och bärsättning. För att stimulera till en ökad biodling bör ändra på gällande skatteregler. Det måste vara mera lönsamt och mindre krångligt att vara biodlare. Den som i vårt land försäljer kottar, svamp och vilda bär kan göra detta skattefritt till den del som understiger . Medan den som ägnar sig åt en för samhället viktig insats genom biodling beskattas för överskottet från första kronan. Det är samhällsekonomiskt angeläget att stödja och stimulera svensk biodling, och en ändring av beskattningsreglerna är därför en viktig åtgärd. Frågan om en ändring av beskattningssystemet bör därför utredas. Ändringen av regelsystem för beskattning av inkomster från biodling skulle kunna ske på sådant sätt att inkomst från högst 15 bisamhällen är skattefri. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk343 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa ett statligt fritidsbåtsregister.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa båtskatt. 1Yrkande 1 hänvisat till TU. är ett av världens båttätaste länder. Att kunna komma ut på sjön och ut i skärgården är för många svenskar en självklarhet men också ett välbehövligt andningshål. Många sparar och snålar för att ha råd att ha kvar sin fritidsbåt och därmed möjligheten till en aktiv fritid i den fantastiska miljö som Sveriges sjöar och skärgård erbjuder. 2004 gjorde SCB en undersökning, Båtlivsundersökning 2004. Det är den första som presenterats . Där visar det sig att i hushåll med familjemedlemmar i åldern äger ca 600000 hushåll en eller flera fritidsbåtar. Sammanlagt äger de svenska hushållen som undersökningen baseras på ungefär 718000 fritidsbåtar. Enligt båtlivsundersökningen disponerade eller vistades 1,8 miljoner svenskar i åldrarna i fritidsbåt första maj till sista . av vuxna befolkning åkte egen, eller annans, båt . Den främsta anledningen till att man ger sig ut med båt är naturupplevelsen. av de tillfrågade i båtlivsundersökningen angav nämligen att naturupplevelsen är mycket viktig. Därefter kommer frihetsupplevelsen. Statistikuppgifterna styrker det faktum de allra flesta kan hålla med om att båtliv är en väsentlig del av svenskarnas yrkes- och fritidsliv. Regeringen fortsätter att driva frågan om ett nytt statligt fritidsbåtsregister i höstens budgetproposition. redovisade 2003 regeringens uppdrag att se över förutsättningarna för ett eventuellt införande av ett fritidsbåtsregister, och deras slutsats var att en obligatorisk ansvarsförsäkring med tillhörande register bör införas. Betänkandet har remissbehandlats och utfallet var splittrat. Det finns ett frivilligt båtregister hos som tycks fungera mycket bra. Det som staten kan tänkas vilja ha ett eget register till är för att beskatta båtägare. Båtägare betalar dryga bensin- och dieselskatter. behöver färre skatter inte fler. Resonemanget om att annan egendom beskattas skulle vara ett argument för att även beskatta båtar är fel. Det är snarare så att dessa skatter också borde avskaffas. Fritidsbåtar skapar mervärden för . Statens inkomster från fritidsbåtarna överstiger vida utgifterna varför en båtskatt alltså är både onödig och principiellt felaktig. har otroligt rikt båtliv som än så länge utövas av människor i alla inkomstlägen, och att belasta båtlivet med ännu fler pålagor gör att allt färre har råd att delta. En sådan utveckling vore mycket olycklig.