mot · GT02N441 · 2005-10-04 00:00:00 — har i grunden goda förutsättningar för ett väl fungerande energisystem och rimliga energipriser. Tack vare vår goda tillgång på vattenkraft och framsynta beslut om kärnkraft av politiker och företagsledare har vi en konkurrenskraftig elproduktionsindustri. Den svenska skogen ger inte bara råvara till pappers-, massa och trävaruindustrierna, utan är också en viktig energikälla. Tack vare liberaliseringen av elmarknaden, som skett tidigare i än i många andra länder, och den integrerade nordiska elmarknaden, har en väl fungerande elmarknad med flera konkurrenskraftiga företag vuxit fram. I grunden är därför också förhållandena goda för den energiintensiva industrin den industri som länge varit basen för vårt välstånd. Regeringens energipolitik undergräver dock dessa goda förutsättningar. Förtidsavveckling av kärnkraft, s.k. grön skatteväxling och en ogenomtränglig röra av skatteregler, subventioner och andra styrmedel gör att energipolitiken varken främjar god miljö eller säker försörjning av energi. På grund av den osäkerhet som regeringen skapat, genom politiska ingrepp, genom ryckigheten i politiken och genom oklarhet om den framtida politiken, har grunden ryckts undan för välbehövliga investeringar i ny energiproduktion. Ett resultat av regeringens politik är att gått från att vara exportör av elektrisk kraft till att bli nettoimportör. Vi föreslår i denna motion att energipolitiken skall ha två övergripande mål: Energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebär att den svenska energibeskattningen inte markant bör avvika från beskattningen i våra konkurrentländer och att osäkerheten inom energipolitiken måste undanröjas så att kraftföretagen kan våga investera i ny produktionskapacitet. Liberaliseringen av elmarknaden måste också fullföljas och ramverket förbättras. De miljö- och säkerhetskrav som ställs på olika typer av kraftproduktion skall i största möjliga utsträckning vara likartade. Det finns ingen anledning att ställa lägre miljökrav på t.ex. fordon som drivs med s.k. miljöbränslen, som i något fall visat sig ha allvarligare hälsokonsekvenser än fossila bränslen. Det är också av stor vikt att arbetet med att skapa en miljövänligare energiförsörjning drivs på ett internationellt plan, såväl inom EU som i andra fora. Flera av de miljöproblem som är kopplade till energisektorn, bl.a. övergödningen och växthuseffekten, är globala och kan endast lösas genom internationell samverkan. Det innebär att energibeskattningen måste reformeras, att konsumenternas ställning på energimarknaden måste stärkas, att principerna för energipolitiskt stöd reformeras, att den förtida kärnkraftsavvecklingen stoppas, att politiskt bestämda hinder för utbyggnad av kraftproduktion baserad på naturgas undanröjs. 4.4Klara mål för energipolitiken9 4.6Slå vakt om liberaliseringen av energimarknaderna11 4.7Skapa förutsättningar för investeringar13 4.7.3Nya principer för energipolitiska stöd15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för energipolitiken. begär att regeringen tar initiativ till en utvärdering av måluppfyllelse och kostnadseffektiviteten för energipolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformerad energibeskattning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för energibeskattning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av energiskatter och miljöavgifter i Norden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på nätföretagen och förutsättningarna för byte av elleverantör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny energiproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt konkurrens på energiområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för naturgas. beslutar att upphäva sitt tidigare beslut om avveckling av kärnkraften i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att upphäva lagen om kärnkraftens avveckling i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att upphäva 5 § kärntekniklagen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stöd på energiområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elcertifikatssystemet. 1 Yrkandena 35 hänvisade till SkU. har i grunden goda förutsättningar för ett väl fungerande energisystem och rimliga energipriser. Tack vare vår goda tillgång på vattenkraft och framsynta beslut av företagsledare och politiker om kärnkraften har vi en konkurrenskraftig elproduktionsindustri. Tack vare avregleringen av elmarknaden, som skett tidigare i än i många andra länder, och den integrerade nordiska elmarknaden, har en väl fungerande elmarknad, med flera konkurrenskraftiga företag vuxit fram. Den svenska skogen ger inte bara råvara till pappers-, massa- och trävaruindustrierna, utan är också en viktig energikälla. I grunden är därför också förhållandena goda för den energiintensiva industrin den industri som länge varit basen för vårt välstånd. Regeringens politik undergräver emellertid dessa goda förutsättningar. Den medvetna politiken för att lägga ned fungerande och miljövänlig elproduktion i våra kärnkraftverk har gjort att nu nettoimporterar elektrisk kraft. Enligt () kommer att importera ca elektricitet under ett normalår, dvs. med en genomsnittlig vinter och normal fyllnadsgrad i vattenkraftsmagasinen. Det motsvarar av elförbrukningen. Under torrår, som statistiskt sett inträffar ungefär en gång varje decennium, blir importbehovet ca , och under extrema torrår, eller om flera torrår följer på varandra, så kan importbehovet enligt IEA hamna på , vilket svarar mot över en tiondel (11,) av vår elkonsumtion. IEA bedömer också att ungefär en gång riskerar att drabbas av effektbrist på ca 2000 MW.1 Det bör tilläggas att denna bedömning gjordes innan stängningen av . Detta är allvarligt, inte bara för att det betyder att intäkterna för elexport i stället blir kostnader för elimport, utan också för att sårbarheten i systemet ökar. Det svenska energisystemet är känsligt av flera olika skäl. Beroendet av importerad olja innebär i , liksom i resten av den industrialiserade världen, en betydande känslighet för förändringar av oljepriset. Denna känslighet är dock mindre i än i många andra länder genom satsningen på kärnkraft, och genom den goda tillgången på vattenkraft. Den stora dominansen av kärnkraft och vattenkraft innebär dock i sig en ökad risk för störningar på elmarknaden. Kärnkraften och vattenkraften svarar tillsammans för av den svenska elproduktionen. Eftersom kärnkraftverken är byggda och med liknande tekniska lösningar finns betydande risk att flera kärnkraftverk kan bli stillastående . har det funnits överkapacitet i elsystemet, men med krympande marginaler ökar risken för allvarliga störningar av energiförsörjningen. Mot denna bakgrund kan det finnas skäl att skapa förutsättningar för en mer diversifierad elförsörjning. mening är att politiker inte skall besluta om hur framtidens elförsörjning skall se ut. Denna typ av beslut bör fattas decentraliserat av marknadens aktörer. Däremot måste staten se till att villkoren för investeringar är goda och att rättvisa villkor råder mellan olika kraftformer. Beslut om investeringar i nya kraftverk är ofta av betydande storlek. Det innebär att långsiktighet är viktigt. Den rådande osäkerheten om den framtida energipolitiken gör dock att kraftföretagen inte vågar investera i ny kapacitet. Sammantaget betyder detta att risken för effektbrist och driftsavbrott på grund av överbelastning på elnätet ökar. Stängningen av har gjort effektbalansen än mera osäker. konstaterar i sitt PM till regeringen att marginalerna, vad avser effektbalansen, är i det närmaste obefintliga för det fall vi får en kall vinter och att det inte finns något utrymme att klara situationer som väsentligt avviker från de förutsättningar som de använt i sina kalkyler. som regeringen ägnar betydande tid och engagemang åt ytterligare ingrepp som försämrar elmarknadernas funktionssätt lyckas man inte presentera förslag på angelägna reformer som skulle kunna förbättra el- och energimarknadernas funktionssätt. Det gäller en reformering av energibeskattningen och förbättringar av elmarknadens funktionssätt. Två reformer av elmarknaden som är särskilt angelägna är dels att skapa ett system som ger kraftföretagen incitament att öka effektbalansen, dels konkurrensförbättrande åtgärder som gör det lättare för konsumenter att jämföra olika leverantörers priser och att byta leverantör. Den energipolitik som utmejslades genom energipolitiska beslut är skadlig för . Den bygger på att vi inte längre skall utnyttja de elproduktionsresurser som står till folkhushållets förfogande utan i stället ägna oss åt kapitalförstöring av betydande mått. Det energipolitiska beslutet hade tre delar. Den första innebar att skulle stängas och stängas . Inget av detta infriades, utan regeringen har gång på gång tvingats återkomma till och meddela att den helt har felbedömt situationen. Den andra delen innebar satsning på ett program för förnybar elproduktion och minskad elanvändning. Detta program har inte varit framgångsrikt. har tappat elproduktionskapacitet, och bortfallet av el från har i huvudsak kompenserats med import av kolbaserad el från . Den tredje delen utgjordes av en satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Inte heller detta program avsatte några märkbara eller användbara resultat. energipolitiska beslut har havererat. energiuppgörelse var i allt väsentligt en kortsiktig överenskommelse om en eller två reaktorer i . För tiden utlovades egentligen ingenting annat än partipolitiskt nya förhandlingar, utvärderingar, kontrollstationer och överläggningar. Det senaste försöket att bringa ordning i energipolitiken var de förhandlingar som leddes av generaldirektör . Regeringen hoppades kunna ersätta sin traditionella årtalsexercis med överenskommelser mellan staten och kraftindustrin. Den senare skulle, enligt tysk modell, förmås att förtidsavveckla sina kärnkraftverk. Även detta försök misslyckades och i stället tvingade staten fram en stängning av . Socialdemokraterna har lyckats skapa en bestående osäkerhet om de långsiktiga villkoren för att investera i industriell verksamhet i . Häri ligger också den allra största kostnaden för regeringens energipolitik. Kohandeln kring kärnkraften är bara en av de egendomligheter som präglar svensk energipolitik. Energipolitiken måste med nödvändighet formas i en kompromiss mellan olika intressen: Hushållens och industrins krav på trygg och rimligt prissatt energi, högt ställda miljökrav och fördelnings- och regionalpolitiska överväganden. Dessutom krävs att energipolitiken utformas med hänsyn till lagar, regler och skatter i andra länder. Förutsättningen för en rationell energipolitik är dock att den grundar sig på sakliga överväganden. Regeringens prioritering av vissa energikällor framför andra grundar sig inte på miljöpolitiska överväganden. Det som betraktas som förnybara energikällor prioriteras utan hänsyn till miljöeffekter. Satsningen på storskalig och skattesubventionerad vindkraft innebär kraftiga ingrepp i känsliga miljöer framför allt runt våra kuster och i fjälltrakterna. är skattegynnat därför att den betraktas som ett koldioxidneutralt biobränsle, när den i själva verket borde ses som ett fossilt bränsle och trots att torvbrytning medför betydande ingrepp i miljön. Kärnkraften straffbeskattas, trots att den enligt flera internationella studier medför låga externa kostnader. Antydningar om att införa ett obegränsat skadeståndsansvar för kärnkraften är egendomlig. Detsamma borde i så fall gälla t.ex. vattenkraften, där kraftverken inte heller är obegränsat skadeståndsansvariga för t.ex. skador som uppstår vid översvämningar eller dammolyckor. Politiken för grön skatteväxling vilar också på ett bräckligt sakligt underlag. Tanken bakom skatteväxlingen är att införandet av miljöskatter gör det möjligt att sänka skatterna på arbete och det skall ge en dubbel vinst. Samhällsekonomiska vinster skall realiseras dels genom den miljöförbättring som uppnås, dels genom att lägre skatter på arbete minskar skattekilarna. (SOU 1997:11) ifrågasatte dock denna typ av dubbla vinster. Men regeringens skatteväxlingspolitik har inte bara en allmänt tillväxthämmande effekt. Av bilaga Fördelningseffekter av miljöpolitik framgår att den dessutom drabbar låginkomsttagare hårdare än höginkomsttagare. Dessutom leder den till ökade regionala skillnaderna i landet, eftersom glesbygdsbor drabbas hårdare än stadsbor av energiskatterna. Följden av den ogenomtänkta energipolitiken har blivit en röra av subventioner, styrande skatter och andra energipolitiska insatser. Åtminstone sju olika typer av styrmedel används. miljöskatter, t.ex. koldioxidskatt, svavelskatt och miljöavgift för utsläpp av kväveoxider. I vissa fall, främst koldioxidskatten, har dock skatten höjts av rent fiskala skäl. Generell energibeskattning som främst har ett fiskalt syfte, men som även syftar till att dämpa den totala energiförbrukningen. Skattedifferentiering mellan olika typer av energikällor eller -råvaror. Subventioner till vissa energislag, t.ex. stödet för marknadsintroduktion av vindkraft och andra selektiva stöd. regleringar, t.ex. förbudet mot utbyggnad av kärnkraften, liksom miljökrav i m.m. Överlåtelsebara utsläppsrätter för koldioxid. Dessutom har regeringen aviserat ytterligare ett styrmedel bidrag till villaägare för att ersätta olja med annan uppvärmning och bidrag till energieffektiviseringar i offentlig miljö. På sina håll förekommer också styrning, t.ex. genom att uppvärmningsformen regleras i bygglovsgivningen. Förvisso kan det finnas skäl att använda flera olika styrmedel. Det finns t.ex. all anledning att formulera vissa miljökrav i form av regleringar, även om man använder styrande skatter. Det kan också vara lämpligt att ha både fiskala och styrande skatter. Det är dock svårt att se att dagens oöverskådliga system av regler, bidrag och skatter skulle kunna motiveras på rationella grunder. Det är med andra ord angeläget att energiskattesystemet reformeras. Men då måste vi också göra upp med övriga delar av energipolitiken och felsynen bakom den gröna skatteväxlingen. Ett skäl till att systemet för styrmedlen på energiområdet är ogenomträngligt är att även målen för energipolitiken är dåligt samordnade. Det övergripande målet för energipolitiken beskrivs på hemsida som följer: Målet för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på villkor som är konkurrenskraftiga med omvärldens, för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . Politiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Problemet är dock att regeringens övriga mål inom energipolitiken är svårförenliga med detta. Den största motsättningen finns mellan å ena sidan målet att förtidsavveckla kärnkraften och å andra sidan målet att trygga tillgången på el och annan energi på villkor som är konkurrenskraftiga med omvärldens. Det råder också ett betydande mått av dubbelmoral i regeringens energipolitik. Svensk kärnkraft avvecklas men satsas skattemedel för att bygga en elkabel till för att via den importera el från finska kärnkraftverk. Det går inte att uppfylla den svenska klimatstrategin, dvs. att de svenska utsläppen av växthusgaser, utan hänsyn taget till koldioxidsänkor, skall vara lägre än 1990. Enligt den databas över växthusgaser som upprättats genom om klimatkontroll (UNFCCC) har en god bit kvar att nå det målet. Över huvud taget är det svårt att förstå hur man från den sida formulerar en energipolitik som om vore isolerat från omvärlden. är en del av EU och inom EU håller nu snabbt en gemensam elmarknad på att växa fram. Det understryker vikten av att de svenska villkoren anpassas till de som gäller i vår omvärld. I annat fall flyttar produktionen ut. Sysselsättningstillfällen försvinner utomlands och vårt beroende av import utifrån förstärks. 4.4Klara mål för energipolitiken behöver en ny och långsiktig energipolitik. Detta gäller inte minst mot bakgrund av att elanvändningen ökar både i och i de andra länder som utgör den gemensamma nordiska elmarknaden. Prognoserna pekar på att elanvändningen kommer att fortsätta att öka. Man kan också konstatera att elanvändningen under en lång följd av år har ökat betydligt mer än vad experter knutna till utredningar och energikommissioner prognostiserat detta trots omfattande satsningar på energieffektiviseringar. Elförbrukningen i överträffade den nivå som trodde skulle inträffa . Marginalerna i den svenska elförsörjningen är alltför små. Det behövs inte längre så mycket för att den svenska elförsörjningen skall få problem, särskilt inte under nederbördsfattiga s.k. torrår. Förutom de problem detta kan medföra för elkunderna får vi successivt stigande elpriser som påverkar den elförbrukande industrins konkurrenskraft negativt. vill ersätta regeringens målflora med två övergripande mål: Energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebär att energibeskattningen inte markant bör avvika från våra konkurrentländer och att osäkerheten inom energipolitiken måste reduceras så att kraftföretagen kan våga investera i ny produktionskapacitet. Avregleringen av elmarknaden måste också fullföljas och ramverket förbättras. De miljö- och säkerhetskrav som ställs på olika typer av kraftproduktion skall i största möjliga utsträckning vara likartade. Det finns ingen anledning att ställa lägre miljökrav på t.ex. fordon som drivs med s.k. miljöbränslen, som i något fall visat sig ha allvarligare hälsokonsekvenser än fossila bränslen. Miljökraven skall formuleras utifrån bedömningar av effekter på miljö och hälsa, inte utifrån ideologiska värderingar av vilka energiformer som skall anses finare än andra. Det är också viktigt att miljömålen nås genom politiska insatser på rätt beslutsnivå. Utsläpp av partiklar är i stor utsträckning ett lokalt miljöproblem, som delvis bör hanteras genom föreskrifter på nivå, eftersom de lokala förutsättningarna är av stor betydelse. Medan småskalig vedeldning kan vara ett bra energialternativ där det är glest mellan husen, kan den förorsaka allvarliga miljöproblem i tätorter. Andra miljömål måste tvärtom nås genom internationell samverkan. Det gäller inte minst utsläppen av växthusgaser. För att verka mot dessa mål måste energibeskattningen göras om i grunden. Vi menar att syftet med olika skatter på energiområdet måste renodlas, genom att skatter som främst har till syfte att generera intäkter för staten tas ut i konsumentledet, medan styrande skatter miljöskatter tas ut i producentledet. Miljöskatter bör tas ut så nära föroreningskällan som möjligt. I den mån det är möjligt att använda utsläppsskatter är detta att föredra, för att erhålla bästa möjliga styreffekt och för att gynna miljövänliga anläggningar. Eftersom koldioxidutsläppen för en given bränsletyp i princip är proportionell mot förbrukningen kan dock koldioxidskatten belasta bränslet. De särskilda produktionsskatterna och subventionerna, som utan ordentliga miljöskäl försämrar energimarknadens funktionssätt, bör tas bort. Den särskilda, effektberoende skatten på kärnkraftsel är skadlig Den minskar reinvesteringsutrymmet i kärnkraftsanläggningarna och motverkar därigenom att angelägna investeringar kommer till stånd. Det är viktigt att denna skatt på kärnkraftsel successivt reduceras. Det enda uttag som är motiverat är det som skulle motsvara en tänkt, kommersiell försäkringspremie för kärnkraftens riskkostnader. motsatte sig införandet av elcertifikatssystemet, och vill att detta system avskaffas. Det är ett dyrt, svåradministrerat och ineffektivt system. Vi anser dessutom att systemet är ett sätt för regeringen att kringgå budgetlagens krav på bruttoredovisning. Därför avvisar vi anslaget 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat, vilket redovisas i motion 2005/06:N477. Grunden för miljöskatterna bör vara den samhällsekonomiska skada som orsakas av energiproduktionen. Det finns således ingen anledning att särskilt gynna s.k. förnybara energikällor utöver vad som följer av dessas miljöegenskaper. Särskilt egendomlig är koldioxidskattebefrielsen för torv, som av de flesta bedömare betraktas som ett fossilt och inte som ett förnyelsebart bränsle. avvisar därmed tanken om skatteväxling. Miljöskatter skall användas för att minska miljöbelastningen från energiproduktionen men det finns inga övertygande skäl att utan närmare analys lägga en ytterligare skattebörda på energisektorn. För att den gemensamma nordiska, och snart europeiska, elmarknaden skall fungera är det av stor vikt att beskattningen, liksom regelverket i övrigt, är likartat i dessa länder. På denna punkt har regeringen underlåtit att agera. Skillnaderna i skatte- och avgiftssystem mellan de nordiska länderna har snarare ökat än minskat. Detta leder till en rad snedvridningseffekter som gör att de gemensamma produktionsresurserna inte utnyttjas optimalt. Det leder också till orättvisa konkurrensförhållanden mellan olika kraftproducenter i olika nordiska länder. Hög beskattning av svensk industris utsläpp kan dessutom leda till att produktion flyttar utomlands. I de fall svensk industri i utgångsläget har mer miljövänlig produktion kan det innebära att de globala utsläppen ökar. 4.6Slå vakt om liberaliseringen av energimarknaderna Elmarknadsavregleringen har i stora drag fungerat väl. Priserna på el sjönk kraftigt. har socialdemokraterna drivit igenom stora skattehöjningar. Sedan avregleringen 1996 har punktskatterna på el ökat med flera . De sjunkande elpriserna har därför aldrig kommit hushållen till del, vilket riskerar att bringa hela elmarknadsavregleringen i vanrykte. När nu elpriserna stigit, utan att elskatten sänks, får detta dramatiska effekter för konsumenterna. Det är viktigt att påpeka att de höjda priserna visar att elmarknadsavregleringen fungerar väl, inte tvärtom. På grund av den förtida stängningen av , och den politiskt skapade osäkerheten på energimarknaden, har en bristsituation uppstått på elmarknaden. Då skall priserna stiga. På en fungerande marknad skulle de höjda priserna fungera som en signal till företagen att investera i höjd produktionskapacitet. Så sker också, men inte på den svenska elmarknaden i tillräcklig grad. Den politiska osäkerheten leder till att investeringarna i stället sker i andra länder där förutsättningarna är bättre. Inhemsk produktion ersätts sålunda av import. Det som vore den viktigaste åtgärden för att förbättra marknadens funktionssätt är sålunda införandet av stabila spelregler, vilket även IEA betonar. På några punkter finns det också skäl att ytterligare förbättra ramverket för att stärka konkurrensen och höja leveranssäkerheten på elmarknaden. anser att två ytterligare reformer av elmarknaden är viktiga för att stärka konsumenternas ställning. Den första syftar till att se till att elräkningarna blir begripliga. Dagens elräkningar framstår i många fall som oklara, obegripliga och oförståeliga för konsumenterna. Detta beror i stor utsträckning på att leverantörerna blandar preliminärdebiteringar, slutdebiteringar och avräkningar i en enda salig röra. Steg i rätt riktning har visserligen tagits (bet. 2004/05:NU14) men dessa är otillräckliga.