ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk387 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även ensamföretagare som driver sitt företag som enskild firma eller som handelsbolag skall kunna få del av den friskvårdsreform som infördes på samma villkor som andra grupper. har arbetsgivare möjlighet att erbjuda anställda friskvård. För företagen är friskvårdssatsningen en avdragsgill kostnad. För de anställda är friskvårdsaktiviteter en skattefri förmån. som aktiebolag erhåller företagaren också samma möjlighet till friskvård eftersom ägaren då betraktas som anställd. Däremot om ensamföretaget drivs som enskild firma eller som en handelsfirma är företagaren utestängd från denna reform. Skattelagstiftningen diskriminerar således i detta hänseende ensamföretagare som driver sitt företag som enskild firma eller handelsbolag. Det är inte rimligt att endast en kategori ska stå utanför reformen om friskvård. Friskvård är en angelägenhet som alla borde kunna ägna sig åt på lika villkor. En förbättrad folkhälsa är också en viktig tillväxtfaktor i ekonomin, förutom att det är till gagn också för den som utnyttjar tillfällen till att bygga upp sig själv. Det gäller inte minst för egenföretagare av denna kategori som ofta har ett stressigt och ansträngande arbete för att få företaget att fungera. Dessutom är ensamföretagarna av denna kategori en viktig del av den svenska ekonomin. Det är inte rimligt att ställa någon kategori utanför denna reform, allra minst ensamföretagare som driver sitt företag som enskild firma eller som handelsbolag. Av den anledningen inlämnades motion 2004/05:Sk466 med krav på en förändring som innebär att reformen även omfattar ovan nämnda kategori. Utskottets skrivning och motiv för avslag gör inte förhållandet tydligare. Förändringen av reglerna innebär en förenkling av reglerna. Efter lagändringen blir avgörande för skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sig till hela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt att förmånen inte får bytas ut mot kontant ersättning. Detta borde med lätthet kunna gälla för en som driver sitt företag som enskild firma eller handelsbolag. Av utskottets skrivning framgår inte med önskvärd tydlighet vilka förmåner i nämnda kategori som medger avdragsrätt. I varje fall är tydligheten och gränsdragningen av den karaktären att det har uppfattats av dem som berörs. En hänvisning till ett avgörande från fall till fall av rättstillämpningen är att ägna sig åt ett godtycke som inte är att rekommendera från likställdhetssynpunkt. Ett förtydligande av lagstiftningen på denna punkt är nödvändigt. Vad som ovan anförs om att skattelagstiftningen bör ändras så att det framgår tydligt att även ensamföretagare som driver sitt företag som enskild firma eller som handelsbolag skall kunna få del av den friskvårdsreform som infördes på samma villkor som andra grupper.
mot · GT02Sk388 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av energibeskattningen i hotell- och restaurangbranschen. står inför en stor utmaning när det gäller att skapa sysselsättning och välfärd . Det har blivit allt mer uppenbart att en större del av svenskarnas försörjning kommer att komma från tjänstesektorn snarare än från traditionell basindustri inom sektorer som skog och stål. En av de snabbast växande tjänstenäringarna är besöksindustrin d.v.s. turism i olika former, där möten och stora evenemang är en viktig del. I en globaliserad värld finns ett ökat behov av resor, upplevelser och möten. Det är av vikt att skatter och andra regler ligger i fas med denna utveckling. Företagandet i tjänstesektorn måste stimuleras och denna sektor måste ges förutsättningar som är likvärdiga med förutsättningarna för företagen i råvaru- och tillverkningsindustrierna. Ett angeläget exempel på en fördelning av företagsstimulerande åtgärder som blivit mycket omodern är energibeskattningen i tjänstesektorn kontra tillverkningsindustrin. Ett hotell eller en restaurang har hög energiförbrukning, och betalar full elskatt dvs. samma skatt som de svenska hushållen (/kWh, och enligt förslaget budgetproposition /kWh). Ett företag i tillverkningsindustrin betalar däremot elskatt enligt EU:s miniminivå dvs. 0,5öre/kWh. Hotellet eller restaurangen är del av en näring som betyder mycket för svensk sysselsättning och tillväxt. Dessa företag bör få samma möjligheter som företagen i de traditionella svenska industrierna. Det är dels en fråga om rättvisa, dels och kanske viktigare en fråga om att den svenska besöksnäringen skall kunna konkurrera på den globala marknaden. Det kan också påpekas att tillverkningen av mat ser mycket lika ut för en restaurang och ett industrikök som gör mat för försäljning i livsmedelsbutik. Det finns ingen som helst logik i att ett företag som gör matlådor, köttbullar, hamburgare, kåldolmar, pizza för livsmedelsbutiker eller andra produkter för export skall vara befriat från energiskatt, som restaurangen som gör samma produkter betalar en långt ifrån försumbar skatt. Självklart blir detta fråga om en snedvriden konkurrenssituation där restaurangen kommer till korta. Med avsikt att skapa en rättvis konkurrenssituation och att bidra till att skapa ett företagsklimat som gagnar viktiga tillväxtsektorer bör därför energibeskattningen av hotell- och restaurangföretagen skyndsamt ses över.
mot · GT02Sk392 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att sänka skatten på öl. I södra och västra har en ny folkrörelse vuxit fram. Den består i att resa till för att handla öl. Folkrörelsen går rent praktiskt till så att man går upp , och ser till att ha bra lufttryck i däcken på bilen. Det är nämligen bilens lastkapacitet som i regel begränsar hur mycket öl man kan ta med sig hem. Därefter beger man sig med färja via till . Därefter ger man sig in i kundvagnsrallyt med andra svenskar som också är ute efter att fylla bilen med billig öl. Är man riktigt snabb och handlar på angivet ställe kan man få tillbaka pengarna för färjebiljetten vid återresan. Lagom är man hemma och kan lyssna till det första pyset från en billjummen tysk/svensk öl. Ovanstående berättelse borde egentligen passa bäst i , men är verklighetsbaserad. En verklighet som grundar sig på fullständigt orimliga skillnader i beskattningen på öl. Det kan inte vara rimligt att svenska bryggerier på lastbil skall transportera öl till , öl som sedan skall köpas av svenska konsumenter för att i personbil köras samma väg tillbaka. Ett öl som i kostar får du i för . Den absoluta merparten av skillnaden ligger i beskattningen. Denna skatteskillnad är huvudorsaken till den beskrivna nya folkrörelsen. Folkrörelsen ger oönskade bieffekter. Många konsumenter har ett antal flak öl stående i källaren eller garaget, och därmed ökar tillgängligheten i hemmet. Detta leder tveklöst till ökad konsumtion. Med stora hemmalager blir det även svårt att hålla koll på om tonårsbarnen förser sig och sina kompisar ur depån. Det finns alltså en uppenbar risk att tillgängligheten ökar för ungdomar. Inte heller är det någon hemlighet att svenska bryggerier håller på att konkurreras ut av den mycket stora privatimporten, även det en oönskad effekt. Vi anser att det är dags att dra upp huvudet ur sanden, ägna sig åt lite omvärldsspaning, för att komma till slutsatsen att den svenska ölskatten måste sänkas.
mot · GT02Sk393 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra sockennamnet som indelningsgrund för folkbokföring och fastighetsbildning. Svensk landsbygd är sedan medeltiden indelad i socknar, vilka tidigare i de flesta fall sammanföll med församlingsindelning. Socknarna är ett stort kulturarv som vi anser vara värt att bevara även när kyrkan nu i stor omfattning ändrar sina församlingsgränser. Socknen har varit ett begrepp som har givit möjligheten att på ett rimligt sätt kunna identifiera karaktären och utvecklingen inom ett visst geografiskt område. är det kommunerna som har blivit administrativa enheter för folkbokföringen och det innebär ett kontinuitetsbrott som bland annat försvårar framtida forskning. Skadan behöver inte bli så stor om beslutar att sockenbegreppet åter skall användas i folkbokföringssammanhang. Det finns fler argument som är viktiga att ta i beaktande vad gäller användandet av sockennamn: till exempel vid larm efter ambulans, polis eller räddningsfordon, där man ofta under tidspress skall dirigera fordon och personal, är det viktigt att med klarhet kunna förklara var man finns. Särskilt nu när allt fler larm går till någon larmcentral som ligger långt från den egna kommunen. Det är mycket viktigt att lyssnar på kulturvårdande myndigheter, , , den akademiska forskningen, hembygdsrörelsen och släktforskarrörelsen alla dessa står enade i kravet på att måste överge församlingsbegreppet till förmån för den trygga och stabila socknen. Ingen har rätt att beröva folk denna gemensamma kulturskatt.
mot · GT02Sk394 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla de skatteregler som gäller ideell verksamhet. Ideellt, frivilligt arbete är av stor betydelse för det svenska samhället. Stat och kommuner har all anledning att uppmuntra och stimulera till olika former av ideella insatser. Det sker också genom olika former av stöd, framför allt till idrotten, men även till andra folkrörelser. visar tyvärr en genomgång av de skatteregler som gäller för ideell verksamhet att dessa bestämmelser och deras tillämpning ofta försvårar arbetet och verkar avskräckande genom krångel och småaktighet. En sådan genomgång gjordes av scoutnätverk. Vid den avslutande paneldiskussionen enades företrädare för alla politiska partier om att en översyn borde ske, för att förenkla reglerna för beskattning av ideell verksamhet och göra dem mer generösa. Ett av de problem som ideella föreningar möter, när de försöker finna vägar att finansiera sin verksamhet, är den oklarhet som begreppet hävdvunnen verksamhet representerar. Om man samlar in pengar genom s.k. hävdvunnen verksamhet blir inkomsten inte beskattad, däremot om man lyckas finna nya vägar. Tolkningen av detta kan ge häpnadsväckande resultat, t.ex. att en scoutkår som hade tjänat pengar till sin verksamhet genom att städa rastplatser åt plötsligt fick betala skatt för inkomsten! Ett annat exempel på krångel som knappast har förankring i människors rättsmedvetande är när oavlönade scoutledare förmånsbeskattas för att de får delta i lägerverksamhet och bjuds på grillkorv vid lägerelden utan att betala för förtäringen. En översyn av de bestämmelser som gäller beskattningen av ideell verksamhet bör syfta till förenkling av reglerna och en mer generös behandling av denna verksamhet som är värd samhällets stöd. Man bör också undvika att annan ideell verksamhet behandlas mindre förmånligt än idrotten. I den mån detta sker inom skattelagstiftningen eller dess tillämpning bör sådana inslag undanröjas.
mot · GT02Sk395 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett avskaffande av momsen på körkortsutbildningen. Körkortet är för många en symbol för frihet. I ett glesbygdsland som innebär ett körkort möjligheter och förutsättningar till ett ökat resande. Människor har möjlighet att bo kvar på glesbygden och pendla in till jobbet, till skolan i stan eller till diverse fritidsaktiviteter. Allt färre ungdomar i tar dock körkort. 1989 tog av alla ungdomar mellan körkort. är motsvarande siffra . Skillnaden mellan glesbygd och storstad är stor. Enligt en rapport från hade i genomsnitt bara av alla 18-åriga stockholmare körkort som motsvarande siffra för glesbygden var . Övriga större städer har också relativt låga andelar körkortstagare. av de ungdomar som går körkortsutbildning blandar utbildning i trafikskola med privat övningskörning. är helprivatister och går enbart i trafikskola. På trafikskolorna tar en genomsnittlig elev 20 körlektioner. Den som tar körkort i en storstad tar fler lektioner än den som tar körkort på småorter. Sedan finns det stora individuella skillnader. Enligt () kostar ett genomsnittligt körkort på en mindre ort , i medelstora städer och i storstad . Det genomsnittliga priset för ett körkort är . Det är en ökning . Det finns tillgänglig statistik när det gäller antalet uppkörningar som en genomsnittlig elev gör. behövde en genomsnittlig elev 1,5076 uppkörningar för att klara körprovet. var motsvarande siffra 1,6843 uppkörningstillfällen. Detta fördyrar så klart körkortet. infördes moms på körkortsutbildningen. Den högsta momssatsen finns i och , , medan den lägsta återfinns i , 13,5 proccent. har ingen moms alls på sin körkortsutbildning. Antalet ungdomar som tar körkort minskar som körkortet stiger i pris. Detta visar på ett tydligt samband. Bland våra ungdomar håller ett klassamhälle på att skapas mellan de som har körkort och de som inte har råd med körkortsutbildning. För ungdomar som inte har körkort kan det medföra att de utestängs från arbetsmarknaden eftersom många av dagens jobb kräver att man har körkort. Därför riskerar körkortsfrågan att bli en symbol för den som har gott om pengar och den som inte har det. Detta är inte acceptabelt. Ett sätt att öka antalet ungdomar med körkort torde vara att avskaffa momsen på körkort. Detta skulle minska kostnaden för ett körkort med i genomsnitt . Detta torde medföra att andelen ungdomar som anser sig ha råd att ta körkort ökar.
mot · GT02Sk398 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av entreprenadkonton för underentreprenörer på en del av arbetsmarknaden. Omfattningen av svarta löner i byggbranschen är oroande. Bara genom de som myndigheterna uppmärksammat och börjat utreda har mellan 2,5och betalats ut i svarta löner. Staten förlorar 85procent av de svarta lönerna i uteblivna arbetsgivaravgifter, anställdas skatter och mervärdesskatt och till detta kommer kostnader för utbetalda ersättningar från och olika a-kassor till de personer som arbetat svart. Den stora omfattningen av svarta löner har medfört att konkurrensen helt har satts ur spel. Det har blivit omöjligt för en seriös företagare att konkurrera med de företag som använder sig av svart arbetskraft. Varken myndighetens kontroll- och informationsinsatser eller den självsanering som pågår i byggbranschen är tillräckliga åtgärder för att komma till rätta med skattefusket. Vad som behövs är istället radikala lagändringar, något som flera europeiska länder, som , , , och redan genomfört. har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för att införa ett system med skyldighet att göra skatteavdrag för underentreprenörer (RSV Rapport 2002:6). Där föreslås två alternativa system med s.k. entreprenadkonton för att komma till rätta med de värsta problemen inom byggbranschen. Förslaget har härefter tagits upp av i betänkandet SOU 2002:115 Skärpning gubbar, vari föreslås både ett s.k. entreprenadavdrag och omvänd momsskyldighet för huvudentreprenörer. Betänkandet har remissbehandlats men regeringen har ännu inte återkommit i frågan. Utnyttjande av svart arbetskraft bland underentreprenörer är inte begränsat till byggbranschen. Inom hela näringslivet finns det åtskilliga tillfällen då hela kedjor av entreprenörer och underentreprenörer används. Vid större revisionsstopp av t.ex. oljeraffinaderier och kemisk industri föreligger behov hos huvudentreprenören att anlita olika underentreprenörer, t.ex. VVS-firmor, elfirmor osv. Även inom skogs-, metall- och pappersindustrin är detta vanligt. Man kan också se företeelsen inom handeln, fastighets-, hotell- och restaurangnäringen. Inom alla dessa sektorer är konkurrensen redan så snedvriden att seriösa företagare ofta får se sig utmanövrerade av ickeseriösa företag. Omfattningen är svår att bedöma, men uppenbart handlar det om stora pengar eftersom organiserad handel med svart arbetskraft överlag nu dragit till sig även annan typ av grovt kriminella personer. Dessa agerar som företrädare och målvakter i de företag som fakturerar den svarta arbetskraften. Det skulle skapa ordning och lika villkor för konkurrerande seriösa företag och dessutom generera ökade inkomster till staten. Det är viktigt att nu sätta ner foten för att komma åt problemet och ge de seriösa företagen en möjlighet att konkurrera på lika villkor. Regeringen bör därför återkomma i frågan.
mot · GT02Sk404 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheter att överlämna information om gratis arbetskraft till andra myndigheter. I utredningen , effektivitet och rättvisa utökad skattekontroll i vissa branscher och diskussioner rörande schabloniserade inslag i beskattningen föreslås som en åtgärd för att motverka skattefusk att () ska ges rätt att inspektera arbetsplatser inom vissa branscher. Om det på dessa arbetsplatser påträffas arbetskraft som inte är införd i en personalliggare ska det kosta företagaren per person. Finns ingen personalliggare eller om den är behäftad med allvarliga fel ska det kosta . I personalliggaren ska föras in all personal även sådan som är obetald. Att påvisa svart arbete är en sak. En delvis annan är det att påvisa svart lön och det finns inget hinder för folk att hjälpa till gratis. Det ska det heller inte finnas. Lagförslaget säger emellertid att även gratis arbetskraft ska föras in i liggaren, vilket är bra. I ett kapitel i utredningen resonerar den kring frågan huruvida SKV ska anmäla misstänkta bedrägerier gentemot det allmänna försäkringssystemet. Men utredningen väljer här att inte lägga något förslag, detta med hänvisning till att en särskild utredning tillsatts av regeringen för att se över reglerna på området (Delegationen mot felaktiga utbetalningar). Det finns skäl att reagera starkt mot personer som missbrukar socialförsäkringarna genom att exempelvis uppbära a-kasse- eller sjukersättning som man arbetar svart, alldeles oavsett om detta är en marginell företeelse eller inte, därför att viljan att betala skatt undergrävs. Det är därför självklart att samhället bör använda den information som skattefältkontroller ger för att stävja missbruk. En överföring av information om gratis arbetskraft till kommunernas socialkontor, och a-kassorna skulle kunna bidra till att förhindra missbruk av socialförsäkrings- och trygghetssystemen. bör därför få rätt att överlämna sådan information till nämnda myndigheter.
mot · GT02Sk405 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra en översyn av de skattemässiga effekterna vid miljöinvesteringar i privatpersoners fastigheter. Samhället bör sträva efter att genom lagstiftning och andra regler gynna ett energibesparande och miljövänligt beteende. Ett sådant agerande är installation av bergvärme i en fastighet eller installation av isoleringsglas. Men en fastighetsägare som på dessa sätt agerar miljövänligt drabbas av orimliga konsekvenser. Vissa miljövänliga fastighetsinstallationer leder nämligen till högre taxeringsvärde och därmed till högre fastighetsskatt. Enligt föreskrifter vid den allmänna fastighetstaxeringen 2003 ska isolerglasfönster ge en extra standardpoäng utöver vanliga två- eller treglasfönster, och ett värmepumpsystem ska ge extra standardpoäng utöver ett konventionellt uppvärmningssystem. Effekten på taxeringsvärdet av en extra standardpoäng varierar enligt gällande regler med fastighetens storlek, standard och värdeår. För ett småhus med ett för riket genomsnittligt taxeringsvärde kan en installation av isolerglas eller jordvärmepump komma att medföra en årlig skattehöjning på . Med en livslängd för investeringen betyder det att nuvärdet av den högre framtida skatten för ett sådant hus uppgår till ca . I extrema fall kan en investering betyda extra i fastighetsskatt . Det är orimligt och sänder fel signaler. Därför bör beskattningen ses över så att ett miljövänligt beteende inte straffas utan tvärtom uppmuntras. Det bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk406 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en sänkning av mervärdesskattesatserna med syfte att moms vid köp av mat på restaurang likställs med skattesatsen vid inköp av matvaror i butik. Mat är en naturlig del i varje människas liv. Vi behöver mat för att leva och må bra. Men vi behöver också social samvaro och gemenskap för att trivas och utvecklas. Ypperligt är att kombinera dessa goda ting. Att besöka en trivsam restaurang och enskilt eller i behaglig gemenskap med andra få inta en god måltid är ett av livets glädjeämnen. Detta försvåras i av den förhållandevis höga skatt som finns vid köp av mat på restaurang. Så kallade serveringstjänster omfattas av den högsta mervärdesskatten, 25procent. När konsumenten handlar samma mat i form av råvaror i butiken är momsen 12procent. Det är inte rimligt att momssatsen varierar beroende på var maten äts. En livskraftig och sund restaurangnäring bidrar på många sätt till samhället. Inte minst kan restaurangen vara en mötesplats för människor. En ekonomiskt sund näring gynnar givetvis också samhällskassan genom att generera skattemedel. Staten bör därför verka för att fler människor får råd med restaurangbesök som näringen kan utvecklas. En lämplig väg är att likställa i praktiken sänka restaurangmomsen med momsen vid inköp av livsmedel på annat sätt. Regeringen har ofta tidigare anfört att EU-regler hindrar en sänkning av restaurangmomsen. Emellertid har uttalat att varje medlemsland självt bör ha rätt att fastställa den momssats som ska gälla för restauranger. Därmed har nämnda invändning fallit.
mot · GT02Sk407 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av elitidrottare. Elitidrottare väljer i många fall att flytta utomlands för att undvika att betala skatt i på sina tillfälligt höga intäkter som de tjänar in under sin aktiva tid som idrottsutövare. Ett förslag vore att låta dem ha samma system som skogsägare, som tar ut stora inkomster vissa år och som har möjlighet att genom ett skogskonto dela upp inkomsterna på tioårsperioder. På samma sätt borde elitidrottare ha någon form av idrottskonto där beskattning sker det år som uttag från kontot sker. På så sätt skulle dessa förlorade skatteintäkter kunna komma staten till del, istället för att pengarna försvinner utomlands.
mot · GT02Sk409 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av eftertaxeringsinstitutet. kan skattemyndigheten påföra en skattskyldig person oredovisade inkomster efter taxeringsåret under förutsättning att den skattskyldige lämnat oriktig uppgift. är krångligt och leder ofta till tidsödande rättsprocesser. Staten strävar efter att göra beskattningen enkel och transparent. Ett sätt att komma fram på den vägen vore att avskaffa eftertaxeringsinstitutet och istället förlänga den tid skattemyndigheten utan särskilda kriterier kan påföra oredovisade inkomster.
mot · GT02Sk410 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad motionen anförs om förmånsbeskattning av tjänstebilar med alkolås. Alkoholen skördar trafikoffer . Polisens intensivare bevakning av trafiknykterheten på våra vägar denna sommar visar med all önskvärd tydlighet att det fortfarande framförs många fordon av onyktra förare trots att de vet påföljderna. nollvision vill bl.a. skapa en trafik som är drogfri. Ett fungerande skydd är alkolåset. Alkolåset blir allt mer accepterat bland företag, förare och privatpersoner. Det är angeläget att de som använder eller har för avsikt att använda sig av alkolåset inte kommer att drabbas av onödiga pålagor, i form av ökad förmånsbeskattning på fordonet, som gör att man avstår från att använda denna förträffliga trafiksäkerhetsåtgärd. I regeringens politik för ökad trafiksäkerhet ingår en satsning på alkolås. Därför bör inte fordon med alkolås förmånsbeskattas.