mot · GT02N302 · 2005-09-29 00:00:00 — Trängselskatten är kanske det främsta exemplet på den tillväxtfientliga politiken. För att företag skall kunna etablera sig i behövs en trafiksituation som gör att det är möjligt att inte bara ta sig in i innerstaden, utan också runt i regionen via kringfartsleder. Om fick Ringen och förbifart , så att de bilar som endast vill förbi och inte in i innerstaden kan ta sig förbi, skulle många av problemen i trafiken lösas. Att införa trängselskatt i en stad och i ett land där bilisterna redan är bland de hårdast beskattade i världen är ett hårt slag mot hushållen. Eftersom viktiga infrastruktursatsningar försenats, inte minst på grund av ett bristande ekonomiskt ansvarstagande från staten, finns ofta inget alternativ till att använda bilen. Ett införande av trängselskatt handlar därför inte i första hand om att styra om trafiken, utan om att tvinga bort ekonomiskt svaga bilister från våra vägar. Det är en politik som varken är rimlig eller rättvis. De lokala folkomröstningar som genomfördes i tolv kranskommuner visar på ett utomordentligt tydligt motstånd mot trängselskatten. Över 80procent av dem som givits tillfälle att uttrycka sin åsikt i de lokala folkomröstningarna röstade nej till försök. Över 200 000 länsbor har röstat mot ett försök med trängselskatt. Det höga valdeltagandet visar att frågan engagerar och är viktig för många människor, vilket innebär att frågan därmed är lämplig att folkomrösta om. De politiker som inte respekterar ett så tydligt utslag av folkviljan kan knappast kalla sig demokrater. Trots den socialdemokratiska retoriken vet vi att det är många människor som är beroende av bilen för att få vardagen att gå ihop. Detta gäller inte minst för barnfamiljer som måste hantera alltifrån dagishämtningar till fotbollsträningar. För dessa familjer finns ofta heller ingen möjlighet att välja alternativa transportmedel. När trängselskatten införs kommer dessa familjer att behöva betala , i redan beskattade pengar, bara för att få vardagen att fungera. Kraftigt stärkt rättstrygghet och rejäl kamp mot våldsbrotten i är landets största och svarar för insatser i såväl hektisk innerstadsmiljö som i landsbygdsmiljöer. är en internationell storstad som drar till sig mängder av besökare och har rader av verksamheter som förutsätter särskilda insatser för medborgarnas trygghet. har våldsbrotten fortsatt att öka. Tillgången på narkotika är omfattande, och i vissa förorter finns bekymmersam gängbildning och miljöer där arbetslöshet m.m. skapar social oro. En framgångsrik brottsbekämpning i regionen förutsätter bättre tillgång till polisiärt vardagsarbete för att bekämpa mängdbrott och ordningsproblem, men också specialkompetens för att kunna ingripa mot och utreda kvalificerad och inte sällan internationellt förgrenade kriminella nätverk. Den förebyggande brottsbekämpningen måste utgå från en helhetssyn där rättsvårdande myndigheter samarbetar med andra. Polisstyrelsen i har exempelvis bestämt att det för alla skolor ska finnas en kontaktman inom polisen. Vidare behövs ett nära samarbete med respektive kommun, bland annat för insatser mot unga som begår eller har begått brott. varierar insatserna både i omfattning och i kvalitet, vilket är ett stort och allvarligt bekymmer som måste åtgärdas. Staten har det finansiella ansvaret för polis och andra rättsvårdande myndigheter. Det är uppenbart att resurserna under en följd av år inte kunnat möta de verkliga behoven. Vi ser med växande oro att polisen alltför ofta tvingas dra ner på närpolisverksamhet till förmån för utryckningsverksamhet och specialinsatser. En växande skara väktare och vakter är inte lösningen på stölder, inbrott och fullt synlig narkotikahandel. Kort sagt, behöver fler poliser och fler poliser som kan arbeta i yttre tjänst. Vi anser vidare att staten i särskild ordning bör ta ansvar för finansieringen av stora evenemang som drar exceptionella polisresurser. Det är orimligt att större internationella möten och konferenser helt plötsligt ska i budgeten för en enskild myndighet. ges viss ersättning för de uppgifter som åligger huvudstadspolisen, men det inbegriper inte riktigt stora arrangemang. Ett växande problem är vården av psykiskt sjuka. Många allvarliga brott begås av psykiskt störda lagöverträdare, och polisen tvingas dessutom vara sjukvård och andra inrättningar till hjälp vid omhändertagande och transporter av våldsamma patienter. Från moderat håll har vi en rad förslag på förbättringar i psykvården. Vi föreslår bland annat en psykiatrisk vårdgaranti, ett fritt vårdval inom psykiatrin och ett avskaffande av fängelseförbudet för psykiskt sjuka brottslingar. Våldet i anslutning till krogar och andra etablissemang är oacceptabelt högt. Förekomsten av knivar och andra vapen hos presumtiva gärningsmän är vanlig. akutmottagning bedriver utöver den medicinska verksamheten ett opinionsbildande arbete i syfte att öka kunskaperna om våldets konsekvenser. En mycket allvarlig utveckling är att våldet allt oftare drabbar helt oskyldiga människor och att förövare angriper i grupp och inte drar sig för att bruka våld även mot den som redan är slagen. För att öka förövarnas insikt om hur deras våld skadar andra bedrivs på konsekvensprogram med stor framgång. Det är viktigt att deras kunskaper sprids och kommer fler till del. Brottsligheten mot näringsidkare måste tas på allvar. Samhället har misslyckats när butiksägare tvingas till nedläggning för att rån och inbrott gjort att försäkringsbolagen vägrar företagare att försäkra sig. Ett betydande problem är också de internationella ligor som med fickstölder, spel m.m. härjar i till men för medborgarna och till skada för handel och turistnäring. Det är viktigt att gränskontroller och EU-samarbete fungerar för att stoppa detta. När det gäller utredningar och domstolskapaciteten kan konstateras att situationen i är ansträngd. Ärenden tar och många brott avskrivs utan begripliga motiv. Ett växande bekymmer är att inte minst många unga oroar sig för att anmäla brott och att en hel del vittnen uteblir eller är rädda. Bemötandefrågor och vittnesskydd är frågor som även statsmakterna måste prioritera högre för att ge brottsbekämpningen mer kraft. Kampen mot våldsbrotten i måste intensifieras. Vi vägrar att acceptera en utveckling där våldtäkterna på allmän plats ökat med . Tendensen är dessutom att detta inte är en tillfällig ökning. När till och med länspolismästaren i går ut med en allmän varning är det nog. Ska vi låsa in oss själva, våra döttrar, fruar, mammor och väninnor? Varför skall vanliga hederliga människors frihet behöva begränsas än mer? Nej, vi menar att polisen i måste ges resurser att ha personal ute där människorna finns och där brotten begås. Vi kräver att polisen blir mer effektiv och prioriterar att minska våldet i samhället. Det är också hög tid att utförligt analysera och dra slutsatser kring vilka som begår våldsdåden. Först när det klart framgår vilka, var, när och hur brotten begås kan effektiva metoder för att förebygga och minska brotten sättas in. Statens viktigaste uppgift är att skydda sina medborgare. Det har regeringen misslyckats med. Levande skärgård året runt är unik såtillvida att den består av både stortstad och glesbygd, vilket ofta glöms bort i debatten. En viktig och i många fall avgörande ekonomisk förutsättning för skärgårdsborna att kunna bo kvar är fastighetsskatten. När fastighetstaxeringen utgår från dagens höga prisnivåer på fastigheter i skärgården slår detta hårt mot skärgårdsbefolkningen. Inte minst många äldre tvingas sälja hus som de har bott i på grund av att fastighetsskatten tar för stor del av hushållens ekonomiska utrymme. Ovanpå detta slår förmögenhetsskatten hårt mot dem som inte har andra ekonomiska tillgångar än den fastighet de bor i. Det generella förbudet mot strandnära bebyggelse medför svårigheter att utveckla boende och annan verksamhet i skärgården. Vår uppfattning är att det måste finnas en generell rätt att bebygga sin mark nära stränder och vattendrag. En kommun ska endast kunna begränsa denna rätt med hänsyn till känsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång till bad- och friluftsliv. Mycket av den kommunala och landstingskommunala servicen ska bedrivas i stordrift med Socialdemokraternas politik. Privata vårdmottagningar får sällan förnyat förtroende. Detta drabbar speciellt skärgårdsbefolkningen som går miste om både arbetstillfällen och service. I stället tvingas man åka in till fastlandet för t.ex. läkarbesök. För att skärgården skall kunna leva året runt måste mångfalden inom offentlig sektor få finnas kvar. Därför vill vi fortsättningsvis låta privata vårdgivare, omsorgsföretag, friskolor, och förskolor och andra företag ges möjlighet att stå för utförandet av sådan samhällsservice. Forskning och högre utbildning Avgörande för vår möjlighet att dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger är att höja kunskapsnivån i samhället. Politiken måste därför främja utbildning, forskning och innovationer. är inte missgynnad på samma sätt som tidigare när det gäller högskoleplatser i förhållande till folkmängden. högskolor och universitet lockar studenter från hela landet. Dock är möjligheten till studieplats för dem som är uppväxta i svårare. Av alla de dryga 40 000 som examinerades /03 bodde i efter examen, det vill säga . Det kan jämföras innan de började studera. Storstadens utbud och karriärmöjligheter lockar många unga att flytta till huvudstaden. Därmed blir det också svårare för dem som bor i regionen att få utbildningsplats då de är begränsade. Den havererade bostadsmarknaden drabbar många unga och därmed studenter. Socialdemokraterna tillsammans med Vänstern och beslutade att satsa på att bygga om Skatteskrapan till studentbostäder till en uppskattad kostnad av . Dessa satsade skattepengar kunde ha skapat fler studentbostäder, och bostadsköerna för studenter kunde ha kortats ned om vänstermajoriteten hade tagit åt sig den kritik som riktats mot ombyggnationen. Vi vill satsa mer på forskning och utbildning i . Vissa branscher, t.ex. telekom, bioteknik och medicin, har en världsledande ställning och har sin utgångspunkt ur den forskning och utveckling som bedrivs i . Det är viktigt att behåller sin ställning inom utbildning och forskning i konkurrensen med andra regioner i världen. och högskolor har en viktig funktion, och en utbyggnad är därför nödvändig. Det är viktigt att den vetenskapliga kvaliteten behålls när forsknings- och utbildningsinstitutionerna växer. Svenska forskare är mycket framgångsrika när det gäller patentering av sina uppfinningar. Tyvärr ser det betydligt trögare ut i nästa steg. Vi måste underlätta för forskare att kommersialisera sina innovationer, starta företag som kan växa både nationellt och internationellt och dessutom höja produktiviteten genom att höja kunskapsinnehållet i varor och tjänster. Att stötta forskning är en av de viktigaste instrumenten för ökad tillväxt. Därför är det nödvändigt att stimulera universitet och högskolor till tätare samarbete med näringslivet. Länken mellan innovationer och produktion behöver bli starkare . Men företagande handlar om att ta risker. För att en företagare skall våga ta den risk det innebär att starta ett företag, måste också företagaren tillförsäkras en rimlig avkastning om risktagandet blir framgångsrikt. Om vi skall klara framtidens utmaningar måste det helt enkelt löna sig bättre att våga ta risker. Det måste också finnas tillräckligt med riskvilligt kapital för forskningsinnovationer och för att finansiera nya och växande företag.