ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ360 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål. Regeringen tvekar fortfarande att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål i . I budgetpropositionen anför jordbruksministern att frågan ytterligare behöver beredas i . Vi har svårt att se denna tveksamhet. I en rapport som tagits fram inom skriver departementet till regeringen att bör ompröva sitt beslut att inte ge stöd till odling av hampa som energigröda. Den tanken borde ha fullföljts med ett förslag i budgetpropositionen om tillåtlighet för odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål. Naturligtvis ska det ske med föresatsen att ett effektivt kontrollsystem upprätthålls som kontrollerar att de givna reglerna för odlingen följs och att inte odling av hampa sker med föresatsen av andra ändamål. Övervägande remissinstanser är positiva till förslaget. Det är angeläget att satsa på förnybar energi från råvaror från det svenska lantbruket. Hampa är en viktig och effektiv råvara i det fallet. Efterfrågan på energi är stor, och den areella näringen är i detta sammanhang viktig. Inom EU:s stödsystem är det möjligt att odla hampa för industri- och energiändamål på uttagen areal samt på ordinarie . I det senare fallet utgår en grödpremie på per hektar. begärde , som enda land i EU, att undanta hampa som energigröda från stöd. Det var olyckligt. Regeringen bör ompröva sitt beslut och inte längre begära ett undantag från detta stöd. Det gårdsstöd som finns för hampa som odlas för fiberproduktion om odlaren har kontrakt med en fiberberedare bör behållas. Förutsättningarna för odling av hampa är goda i . Det gäller inte minst hela sydöstra , och på öarna. Bland annat på har provodlingar visat mycket höga avkastningar. Det finns även mångårig erfarenhet av hampodling på så långt fram som . Det finns en bred uppfattning om att det mycket väl skulle kunna odlas hampa i till alla de ändamål som sker inom EU i övrigt. Mycket talar för att det saknas tillräckligt starka skäl för att begränsa odlingen av hampa för industri- och energiändamål med hänvisning till folkhälsoskäl. Om svenska odlare av hampa omfattas av EU:s stödsystem främjar det möjligheterna att minska läckage av näringsämnen i lantbruket genom att sluta kretsloppet. Undviker vi den möjligheten spolierar vi framtida möjligheter till hampodling. De som odlar hampa 2005 kommer att förlora sina stödrätter i EU:s nya system om inte hampan blir en godkänd energigröda. Den som förlorar sina stödrättigheter förlorar dem . Därför brådskar beskedet om hampa kan klassas som energigröda inom stödsystemet. bör därför nu begära att regeringen godkänner odlig av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom de stödsystem som EU:s gemensamma jordbrukspolitik omfattar. Det bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ361 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphöra med reservatsbildningar som drabbar främst små, enskilt ägda fastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reservatsbildningar skall ersättas till marknadsvärde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa nya naturreservat där pengar till skötsel saknas eller är under all värdighetsnivå för att upprätthålla biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för fler frivilliga skötselavtal mellan markägare och staten. har den socialdemokratiska regeringen ökat takten på nya naturreservat runtom i . Det sker i ett lovvärt syfte att säkra den biologiska mångfalden men tyvärr drabbas alltför ofta enskilda markägare. De förlorar rätten att bruka sin egen mark, som i många fall har hört till familjen i generationer. Frågan är om inte markägarna med sina historiska kunskaper om marken är bättre än staten att behålla och utveckla den biologiska mångfalden. Som om förlusten inte är nog sker det ofta till en ersättning under marknadsvärdet. Fortsätter staten på det här viset blir snart den familjeägda marken små reservat på landsbygden. Mycket tillsyn och skötsel inom jord- och skogsbruket tas om hand av dem som äger och har sin utkomst från jorden. Det är deras och tidigare generationers arbete som gjort marken rik med värdefull biologisk mångfald. Vem skall ta över det ansvar och den omtanke som en enskild ägare har för sin mark? Det finns få människor som förstår och tar hand om miljön på ett bättre sätt än de som äger en liten jordplätt. De vet att markens välmående är beroende av kunskap, förståelse och omtanke om miljön. Det kan till och med vara så att de bönder som struntat i föreskrivna gallringar och direktiv om skogsbruk har skapat naturvärden som de nu får se staten beslagta. Deras önskan om mångfald på sina marker kan paradoxalt bli skälet att regeringen konfiskerar marken. Regeringen bör upphöra med reservatsbildning som drabbar mindre, familjeägda fastigheter. Staten är en stor markägare, och det finns stora börsnoterade bolag med betydande ägor. Inom dessa bör det gå att finna intressanta områden med artrikedom och biologisk mångfald som är värda att bevara. Om nu ändå mark skall exproprieras, på grund av särskilt unikt naturvärde som inte står att finna någon annanstans i hela , skall den ersättas enligt marknadsvärde. Marken som staten exproprierar måste skötas för att behålla sitt biologiska värde. Staten säger att den skall ta över skötsel av marken så att den inte växer igen och kväver den mångfald man söker att bevara. Tyvärr lever staten inte alltid upp till skötselkraven lika bra som enskilda ägare. Statens bristande skötsel gör att miljön förlorar den mångfald man vill bevara. saknas det i många fall skötselplaner och resurser för skötseln av nya reservat. Regeringen bör därför upphöra med fortsatt reservatsbildning så länge resurser för att sköta dagens reservat saknas.
mot · GT02MJ363 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att vidta de åtgärder som behövs för att en begränsad jakt på lodjur åter skall medgivas utanför renskötselområdet. har i delar av landet en stark lodjursstam, som gott och väl uppfyller den numerär som anses nödvändig för att stammen skall bedömas vara livskraftig ur ett biologiskt perspektiv. Inom renskötselområdet har stammen reducerats till följd av den skyddsjakt som medgivits i enlighet med mål. Lodjuren orsakar skador på renar och får samt har stor inverkan på rådjursstammen många jägare har fått kraftigt försämrad rådjursjakt och i andra områden är rådjursstammen inte längre jaktbar. Eftersom inventeringar tyder på att lodjursstammen i landet är något lägre än beslutad miniminivå på 300 lodjursföryngringar har beslutat att inte medge någon lojakt utanför renskötselområdet där stammen är stark, medan jakt medgivits i mindre omfattning än tidigare inom renskötselområdet. Besluten har väckt en våg av protester och brist på förståelse. Eftersom intentioner varit att en begränsad jakt skulle kunna fortsätta var det ett misslyckande i förhållande till intentionerna när ansåg det nödvändigt att stoppa den begränsade jakt som medgivits inom södra och . I området livnär sig lodjuren främst på rådjur. En ny forskningsrapport visar att tillväxten hos lodjursstammen i minskat på grund av att tillgången på rådjur blivit mindre. En bedömning av den ekologiska bärkraften för lodjur visar att produktionen i rådjursstammen är mindre än uttaget genom lodjurens predation samt den jakt som bedrivs. Enligt forskarna är bytesunderlaget så begränsat att lodjuren i området skulle minska även om jägarnas jakt på rådjur skulle upphöra helt. Med utgångspunkt från dessa nya fakta finns starka skäl att ompröva beslutet om att stoppa lodjursjakten i . Även om jakten återupptas finns möjligheter till fortsatt ökning av antalet lodjur i där stora områden hyser starka stammar av bytesdjur. Om rovdjurspolitiken skall bli framgångsrik är det viktigt att lokalbefolkningen har förståelse för genomförda åtgärder, och om möjligt bör de också via förankring på regional nivå känna delaktighet i beslutsprocessen. Därtill är det viktigt att ta stor hänsyn till sociala aspekter och att balansera olika intressen. Det aktuella beslutet om att stoppa lojakten har tyvärr bidragit till att öka såväl polariseringen som bristen på förståelse för den nationella rovdjurspolitiken. Inte minst mot denna bakgrund finns starka skäl att vidta de åtgärder som behövs för att en begränsad jakt på lodjur åter skall tillåtas också utanför renskötselområdet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ365 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyndsam ändring i de paragrafer i som gör det möjligt att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att full ekonomisk ersättning skall utbetalas för rovdjursangrepp på tamdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de djurägare som för att skydda sina tamdjur mot rovdjur måste sätta upp särskilda viltstängsel skall hållas skadeslösa för den merkostnad som detta förorsakar. Vi måste ta folks oro för vargar på allvar Den oro som många människor känner inför den ökning av vargstammen som sker i vårt land måste tas på allvar. Även om oron inte är berättigad räcker det med att många människor är oroliga. Om vi som beslutsfattare inte visar ödmjukhet inför den oro många människor känner kommer vi aldrig att få en acceptans för att vi skall ha en vargstam i vårt land. Det är viktigt att rovdjur som uppträder i omedelbar närhet av bostäder och som innebär att människor känner stor oro skall ges rätt att avlivas. På många platser i vårt land har vargar gått till angrepp på tamboskap, och åtskilliga får och nötkreatur har fått sätta livet till på grund av detta. Det kan inte betecknas som rimligt att en människa skall behöva stå och se på när deras tamdjur angrips av vargar utan att få ingripa innan djuret skadats eller dödats. Det måste vara en rättighet att försvara sig och sin egendom vid befarat rovdjursangrepp utan att riskera att hamna i fängelse. Utformningen i §§ 27 och 28 i jaktförordningen 1987:905 måste ändras så att det finns möjlighet att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. Detta bör ges regeringen till känna. Ersättning till djurägarna för rovdjursskadade tamdjur Om rovdjurspolitiken skall få acceptans är det viktigt att de människor som drabbas av att deras djur skadas eller dödas av rovdjur inte lider någon ekonomisk skada till följd av detta. Det är inte rimligt att den enskilde djurägaren skall behöva teckna särskilda försäkringar för att skydda sig mot rovdjur. Därför anser vi att full ekonomisk ersättning för rovdjursangrepp skall gälla både för djur som ingår i näringsverksamhet och för djur som hålls som husdjur. Detta bör ges regeringen till känna. När staten beslutat att rovdjuren skall få finnas i trakter med mycket tamdjur borde det också vara statens ansvar att stå för den merkostnad som djurägaren får om denne skall stänga ute rovdjuren Det finns stängsel, men de är betydligt mycket dyrare än de stängsel som man brukligt använder för sin tamboskap. Därför anser vi att djurägaren skall erhålla ersättning från staten för den merkostnad detta stängsel förorsakar.
mot · GT02MJ368 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att hampa får odlas dels till foderproduktion, dels som energiproduktion. Behovet av ett proteinfoder som kompletterar vallfodret är stort inom animalieproduktionen. dammsugs också världen på proteingrödor som komplement till vallfodret. I har vi också en diskussion om behovet av närproducerat foder för att på så sätt skapa ett ännu mer långsiktigt samhälle. Att behöva transportera ett proteinfoder från andra sidan av världen bidrar inte till att skapa det uthålliga samhället. Animalieproduktionen i är koncentrerad till landets mindre gynnade områden. I de här områdena är odlingsförutsättningarna något sämre än i landets slättbygder. Detta medför att det måste ställas speciella krav på odlingsmaterialet och dess härdighet så att det är möjligt att odla i mindre gynnade områden med god lönsamhet. För den ekologiska odlingen är hampan en viktig gröda då den effektivt tar död på ogräs i fält. har hampan aktualiserats som en proteingröda som kan ersätta importerad soja i fodret. Förutom som fodermedel skulle hampa ha en stor betydelse om det odlas för energiändamål. På så sätt bidrar det till omställningen av till ett långsiktigt hållbart samhälle. Regeringens behandling av hampa i budgetpropositionen kännetecknas av en mycket defensiv hållning. Hampan skulle kunna få en stor betydelse för svensk animalie- och energiproduktion och har därför utretts och några ytterligare diskussioner kring hampan är knappast nödvändig. Mot den bakgrunden borde möjligheten att använda hampa till foderproduktion möjliggöras. De kontroller som behöver göras av produktionen kan ske inom det ordinarie kontrollprogrammet.
mot · GT02MJ370 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ställa samma krav vid statlig och upphandling av livsmedel som man ställer på våra livsmedelsproducenter här i . livsmedelsproducenter har ett omfattande regelverk att förhålla sig till och dessutom åtskilliga tillsynskontroller att hantera under hela produktionskedjan. Denna kontroll och byråkrati tar mycket tid och innebär också kostnader för den enskilde producenten. Detta innebär att vi förmodligen har världens säkraste livsmedel, vilket vi kan vara stolta över. Men det innebär också att kostnaderna för att producera livsmedel i vårt land är högre än i våra grannländer. När vi i stiftar lagar och förordningar som påverkar livsmedelsproduktionen i vårt land är det viktigt att vi också ställer krav vid upphandling av livsmedel. Det skall ställas samma krav på att importerade livsmedel skall vara producerade med lika högt ställda krav som vi ställer på våra egna livsmedelsproducenter.
mot · GT02MJ371 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa upp kvicksilverutsläpp till mark och vatten i stormdrabbade områden i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att efter uppföljning av kvicksilverutsläpp förnya eller förstärka kalkningsprogrammen. Stormen förorsakade stor förödelse i skogar . Stora värden i form av nedblåst skog, söndertrasade el- och telefonledningar och oframkomliga vägar blev det omedelbara resultatet av stormen. har röjnings-, upparbetnings- och lagningsarbete pågått i . börjar konturerna av det nya landskapet att ta form och man börjar också förstå vilka konsekvenser stormen fått för alla människor som bor i de berörda trakterna. En långsiktig konsekvens av ett långsiktigt negativt slag är att kvicksilver riskerar läcka ut i sjöar och vattendrag snabbare än om skogen stått kvar. Det beror på att skogen inte längre buffrar det sura nedfallet som kommer från luften. Dessutom innehåller den fallna skogen sura ämnen som kommer ut som en chock i naturen eftersom det är så stora mängder skog som fallit på en gång. har länsstyrelser och kommuner i de berörda länen kalkat sjöar och vattendrag för att få ned kvicksilvernivån. Detta arbete och dessa kostnader riskerar nu att få tas om från början. För att inte riskera hälsoproblem för människor och djur i de stormdrabbade områdena bör samhället fortlöpande kontrollera kvicksilvernivåerna i vattendragen i området och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda liv och hälsa. Man bör också undersöka om kalkningsprogrammen i berörda områden behöver förnyas eller förstärkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ376 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att statens utbetalningar av jordbruksstöd görs i rätt tid. När statens ekonomi inte räcker till använder regeringen lantbrukare som bank. Enligt budgetlagen ska staten inte göra av med mer pengar än det utgiftstak som varje sätter upp för de olika åren. Men eftersom den nuvarande regeringen envisas med år lägga statens budget utan marginaler måste regeringen i slutet av trixa med siffrorna för att klara av att hålla utgifterna under utgiftstaket. Det jordbruksstöd som skulle ha betalats ut betalades ut eftersom regeringen behövde hålla inne pengarna över för att inte spräcka utgiftstaket. De företag som pengarna var avsedda för och som hade väntat på att få dem fick finna sig i att fungera som kreditgivare åt regeringen. Rättssäkerheten för dessa företagare försvann med statens dåliga ekonomi. Hade bönderna agerat på samma sätt som staten, det vill säga inte betalat sina räkningar , hade de genast fått kravbrev. Staten kräver att skatten skall betalas punktligt annars blir det straffavgifter. Ur företagarens perspektiv leder detta till stora problem. Nödvändiga investeringar i maskiner eller annan utrustning får skjutas på obestämd framtid och den långsiktiga planeringen slås i spillror. Det är kanske inte så konstigt att vi har för få svenska företag när regeringen tycks behandla dem som den vill och inte betala ut deras pengar. bör tydligt markera för regeringen att detta inte är ett acceptabelt förfarande. Marginalerna i statens budget måste vara så stora att enskilda inte skall drabbas bara för att regeringen inte kan klara av att hålla utgifterna under utgiftstaket. Det är viktigt att regeringen respekterar budgetlagen. Men det är också viktigt att staten respekterar de företagare som sliter för att hjälpa till med att bygga upp vår välfärd.
mot · GT02MJ381 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven som varit utrotningshotad har ökat mycket kraftigt i antal. Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GT02MJ382 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fiske på statens vatten i fjällen. Att vandra i fjällen innebär fantastiska naturupplevelser. Än större blir upplevelsen om man delvis kan fånga sin egen mat under vandringen. Tyvärr är det mycket krångligt att få fiska på statens mark om man är ute och fjällvandrar i de svenska fjällen. Man måste ha fiskekort vid ganska många sjöar och i de bästa vattnen är det ofta de bofasta som har fiskerätten. För att underlätta för fjällvandrare borde det vara möjligt att till ett rimligt pris lösa ett fiskekort som gör det tillåtet att fiska i alla statens sjöar under förutsättning att den fisk man tar upp anrättas och äts på plats.
mot · GT02MJ383 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. har man kunnat konstatera stora brister i skötseln i en del av våra skogar. En av orsakerna till bristerna kan vara att många skogsägare inte uppfattar kraven i skogsvårdslagen på återföryngring som tillräckligt skarpa. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Detta har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen. Sammantaget leder detta till att återväxten i skogen blir mindre, vilket allvarligt kommer att påverka landets ekonomi eftersom skogen är en så viktig del av landets försörjning. Med anledning av detta är det angeläget att kraftfulla åtgärder sätts in för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring.
mot · GT02MJ385 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen målmedvetet skall arbeta för att påverka alla länder inom EU att salmonellakontrollera allt kött. När vi som konsumenter äter svenskt kött känner vi oss trygga och säkra på grund av den rigorösa salmonellakontroll som genomförs i vårt land. Detta är en trygghet vi som konsumenter uppskattar. Vi vet att även våra producenter vill ha denna säkra kontroll. Det innebär dock ett problem. Denna kontroll innebär att kostnaderna för svenskproducerat kött blir högre. I takt med att köttproduktionen har minskat i vårt land så har också importen av kött ökat. Även om vi skulle önska att vi var självförsörjande i större utsträckning vad gäller köttkonsumtion så är det ett faktum att vi nu importerar stora mängder kött. Det vi däremot kan protestera mot är att mycket av det kött som importerats inte genomgått den salmonellakontroll som svenskproducerat kött gör. Detta innebär dels att många svenskar kan insjukna i salmonella, dels att detta kött kan produceras till ett lägre pris. Vi kräver därför att regeringen i EU-samarbetet med kraft driver frågan om salmonellakontroll av allt kött. Detta skulle innebära att vi får säkrare livsmedelsproduktion och mer likvärdiga villkor vad gäller produktionskostnader.
mot · GT02MJ386 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för att skall inta en generösare bedömning vad gäller utbetalning av EU-ersättningar även om ansökningsblanketten varit fel ifylld. EU-ersättning även vid något kryss i fel ruta EU-medlemskapet påverkar oss olika beroende på vad vi har för yrke eller vilken sorts företag vi driver. För en lantbrukare innebär medlemskapet ett ganska omfattande arbete med att fylla i alla ansökningsblanketter som behövs för att de ersättningar man är berättigad till skall betalas ut. Det gäller att sätta kryssen i rätt ruta. Det är mänskligt att fela, och det har hänt ganska många lantbrukare att man missat att fylla i någon markering på någon ansökningsblankett och genom detta förlorat hela den ersättning man är berättigad till. Ett kryss i fel ruta kan alltså innebära att en lantbrukare missar hela den ersättning han skulle ha varit berättigad till om detta kryss hamnat i rätt ruta. I de allra flesta fall kan man få upprättelse om man kan bevisa att man av misstag gjort ett fel, men inte när det gäller att få den EU-ersättning man egentligen är berättigad till. Det är viktigt att ser över sina rutiner och rättar till denna orättvisa, så att de som av misstag satt ett kryss i fel ruta på sin ansökningsblankett och senare upptäcker detta samt dessutom kan bevisa att de fullgjort sina skyldigheter måste kunna få upprättelse och få ut sin berättigade ersättning. Förutom det bör inriktningen vara att minska krånglet med blankettbyråkratin.