mot · GT02U349 · 2005-10-05 00:00:00 — Det behövs mer och förbättrat samarbete mellan funktionshinderorganisationer och Sidas land- och strategiarbete. Det multilaterala samarbetet behöver även förbättras. menar att det är extra viktigt att uppmärksamma människor med funktionshinder inom det humanitära katastrofbiståndet. Det senaste årets naturkatastrofer har med allt tydlighet visat att människor med funktionshinder ofta är de som far mest illa, som lämnas efter. Därför måste speciella strategier i och inom FN upprättas så att denna redan utsatta grupp får bästa tänkbara hjälp i olika katastrofsituationer. anser att bör arbeta för att funktionshinderfrågor i högre grad inkluderas i det multilaterala samarbetet inom FN, och EU. 8.17Militära utgifter och krigsmateriel som utvecklingshinder Enligt FN:s generalsekreterare utgör de militära rustningarna ett av de främsta hoten mot genomförandet av utvecklingsmålen. De rika länderna har ökat sina militära utgifter dramatiskt. En liten grupp av huvudsakligen industriländer står för den kraftiga ökningen som är nära att överstiga rekordåren från dagar . Handel med krigsmateriel är ett utvecklingshinder. När västländer säljer vapen utan att säkerställa att exporten inte ökar fattigdomen bryter länderna mot sina löften att prioritera kampen mot fattigdom. EU bör istället som tung samverkanspartner till utvecklingsländerna ställa ökade krav på en minskning av de militära utgifterna i de fattiga länderna, till förmån för ökade sociala investeringar inom bl.a. utbildning och hälso- och sjukvård. En sådan politik ställer även ökade krav på återhållsamhet i EU:s vapenexport. existerar det en uppförandekod för krigsmaterielexport för EU:s medlemsländer. Koden har haft betydelse, men saknar tvångselement och är därmed ett trubbigt verktyg. bör arbeta för en ökad harmonisering av reglerna för krigsmaterielexport under förutsättning att sådan export inte sker till diktaturer, stater som kränker grundläggande mänskliga rättigheter, är krigförande eller då konflikt uppstår med utvecklingsmålen, som ett led i att tillföra EU:s utrikespolitik en tydligare moralisk dimension. Även den svenska krigsmaterielexporten har ökat kraftigt. Inte minst därför är det viktigt att se till att den är samstämmig med målen för utvecklingspolitiken. Formellt sägs den svenska vapenexporten vara restriktiv i vad det gäller export av vapen till länder som bryter mot mänskliga rättigheter, men det finns behov av att tydliggöra och skärpa förbudet mot export av krigsmateriel till länder som bryter mot de grundläggande mänskliga rättigheterna, eftersom regelverket inte följs. vill betona att vapenexporten inte får underminera kampen mot fattigdomen. Det är därför nödvändigt med obligatoriska krav på konsekvensanalyser av enskilda vapenexportförfrågningar utifrån ett fattigdoms- och rättighetsperspektiv och att sedan fall för fall pröva export av krigsmateriel till utvecklingsländer, för att säkerställa att exporten inte underminerar utvecklingsmålen. Denna prövning vad gäller målkonflikter mellan krigsmaterielindustrin och utvecklingspåverkan bör ske enligt försiktighetsprincipen. Regeringen har klargjort att reglerna för import av vapen enbart tar hänsyn till det svenska försvarets behov av materiel, att inga politiska hänsyn tas. Det står i uppenbar konflikt till det övergripande målet med politik för global utveckling att samtliga politikområden samstämmigt skall främja den nya politiken. En rad länder inom EU har liknande regler för både export och import av vapen, och i linje med sammanhållna politik för en global utveckling anser att också importen av krigsmateriel borde prövas på samma sätt som exporten skall göra det. EU har till stora delar byggt upp sin egen styrka genom den inre marknaden och bör verka som modell för övriga regioner i världen. Utvecklingsländernas försök till regional integration är ofta trevande och ofullständiga. Väl utförda kan de ge länderna ökad ekonomisk, social och politisk styrka. Regional integration skulle dessutom öka dessa länders möjligheter att delta i internationell handel och investeringsflöden på mera rättvisa och jämlika villkor. EU har här en viktig roll som föredöme. Regional integration är en mycket viktig fredsfrämjande faktor. Tyvärr ser vi att utvecklingsländer inte sällan har höga tullmurar gentemot varandra. Sådana handelshinder bör monteras ner, och detta kan ske exempelvis inom ramen för ett ökat internationellt samarbete. menar att motsvarighet till EU, nämligen AU, måste ges största möjliga uppbackning och stöd. står fast vid vårt tidigare mål och anser att via statsbudgeten skall ge av BNI i internationellt bistånd . Regeringen går oss här till mötes. Den socialdemokratiska regeringen har emellertid, genom att begränsa Sidas utbetalningsmöjligheter, använt biståndsbudgeten som en budgetregulator för att klara budgettaket. Beloppen som uppgår till göms undan som anslagssparande. En viss del av beloppet får disponeras på det nya kalenderåret men en stor andel rullar vidare till kommande år, vilket i praktiken leder till ett bistånd av BNI. Denna typ av budgettrixande anser inte vara etiskt försvarbar. Dessutom är den vilseledande mot biståndsgivarna, det vill säga svenska folket. 9.2Förändring i underindelningen av anslag smittas någon i världen av hiv. För att hejda spridningen krävs enorma resurser. I budgetalternativ ökar vi därför anslagen kraftigt till hiv/aidsbekämpning. Dels ökar vi anslaget till , men vi lägger även pengar till ett allmänt hiv/aidsbekämpningskonto. Dessa pengar kan användas till organisationer som Global Coaliton on Women and Aids, WHO, (), m.fl. Totalt ökar vi anslaget till hiv/aids med kronor. Totalt bör av det samlade biståndet gå sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids-prevention. har länge krävt att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Detta görs för att minska risken för att kvinnor skall falla offer för människohandel, då vi vet att de flesta kvinnor som utsätts för detta kommer från fattiga miljöer där fattigdomen är utbredd. Dessutom visar studier att bistånd riktade till kvinnor ger bättre samhällsekonomiskt resultat än andra bistånd. Vi öronmärker därför för bistånd riktat till kvinnor, vilket näst intill innebär en fördubbling av de riktade insatserna till kvinnor (Sidas och UD:s insatser beräknas uppgå till totalt ). Vidare lägger vi ökad prioritet på . anser att måste få ökad prioritet jämfört med andra regioner, för att stärka kampen mot den extrema fattigdomen. Vi ökar därför anslaget till med jämfört med regeringen, så att det totala anslaget hamnar på . Upprepade naturkatastrofer och konflikter visar på behovet av en stärkt beredskap för humanitära kriser. Därför anslår på humanitära insatser och konflikthantering, utöver regeringens satsningar. vill även anslå 30 miljoner till WFP utöver regeringens anslag. WFP är en som hjälper de allra fattigaste i världen. De hanterar livsmedelsbistånd i samband med kriser och katastrofer och hjälper dessutom till med långsiktig ekonomisk och social utveckling. Därtill vill vi anslå ytterligare 10 miljoner till arbete för barn utöver vad regeringen förslagit. menar att måste koncentrera biståndet till färre länder och regioner. Då går det att göra riktigt betydelsefulla insatser. delar denna uppfattning. För att kunna finansiera den kraftiga satsningen på , kvinnor och hiv/aids, har vi därför valt att minska på biståndet till följande regioner: , , , , och . Jämfört med biståndsnivå innebär dock omprioriteringen inte en försämring, utan endast en mindre biståndsökning. Vi har även valt att minska på informationsanslaget, vars syfte är att öka intresset för utvecklingssamarbete. Vi menar att dessa informationspengar gör större nytta i direkta insatser mot exempelvis hiv/aids. menar att det finns bättre stimulansåtgärder för att främja den privata biståndsviljan än olika informationskampanjer. En sådan åtgärd vore att införa ett skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och organisationer. Om svenskar tilläts skänka pengar med avdragsrätt skulle de totala resurserna med all sannolikhet öka. föreslår därför att det skall vara avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer upp till 0,25 prisbasbelopp . Tabell 1: Internationellt utvecklingssamarbete avvikelser från regeringens förslag (tusental kronor) Humanitära insatser och konflikthantering