ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi285 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på bankväsendet för att öka dess tillgänglighet för alla som vill bruka dess tjänster. Alla människor i vårt samhälle har inte rätt till ett eget bankkonto. Detta är diskriminering och leder till ökat utanförskap. För att någon ska kunna öppna ett konto och få tillgång till bankernas tjänster, som betalningsservice för räkningar eller annat, måste man uppge ett personnummer och en adress vilket alla i samhället inte har. Främst är det socialt redan utsatta personer som drabbas, det kan handla om flyktingar utan svenskt personnummer eller hemlösa som inte kan redovisa någon fast adress. Dessutom nekas oftast personer som har gjort personlig konkurs att öppna ett bankkonto. Att inte ha tillgång till banktjänster medför problem för de personer som nekas dem; utan tillgång till dessa är man hänvisad till för betalning av räkningar och andra bankärenden och där får man betala en engångssumma för den tjänst som utnyttjas. På så sätt drabbas socialt utsatta personer med begränsade ekonomiska medel dubbelt. Att bankväsendet inte accepterar alla som kunder motiveras med att personuppgifter måste redovisas, inga undantag kan göras. är kraven på personuppgifter berättigade, men att det inte finns möjlighet till undantag gör att det är lätt att hamna utanför systemet. Bankväsendet måste bli mer flexibelt och måste kunna göra undantag när så krävs. Banktjänster ska vara en service för människorna i samhället och därför måste alla få tillgång till dem, oberoende av i vilken livssituation man befinner sig. Därför bör en översyn av hur bankväsendet kan bli mer flexibelt göras. Det måste ställas krav på bankväsendet för att det ska acceptera alla som kunder, även om någon av de obligatoriska uppgifterna saknas. har i sitt betänkande 2003/04:FiU15 uttalat följande: Enligt bestämmelse i lagen om insättningsgaranti får som huvudregel ett institut som erbjuder sig att ta emot insättningar som omfattas av insättningsgarantin inte neka någon att sätta in medel. I Post- och kassaservice-utredningen (SOU 2004:52) kunde påvisas att det finns grupper som inte får tillgång till banker och därmed till betalservice. Utredningen föreslår bl.a. en översyn av gällande regler. Det är därför orimligt att enbart med hänvisning till insättningsgarantin hävda att det föreligger en tillgänglighet för alla i dagens banksystem. Det är orimligt att bankerna ska få ta russinen ur kakan men inte ta det ansvar som de har för att få ett fungerande betalsystem.
mot · GT02Fi287 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en expertpanel som skall utreda bankkrisens effekter för småföretagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda hur småföretagens ställning skall kunna stärkas mot kreditgivarna. Det är nu den s.k. bankkrisen drabbade svensk ekonomi. Krisen hanterades och det finansiella systemet fungerar återigen normalt. Det räcker dock inte att vara nöjd över uppnådda resultat. Det gäller att lära sig att undvika liknande kriser och reda ut vilka som i onödan kom i kläm och varför så skedde. Bland annat drabbades många småföretagare av bankkrisen och det finns goda skäl att därför se närmare på vad som egentligen hände. motioner under riksmötena /01 och 2001/02, t.ex. Fi275 Bankkrisen och småföretagen av Per () och () ledde fram till ett beslut i om att tillsätta en expertpanel med exempelvis utländska deltagare. och uttryckliga mening var att panelen skulle komplettera genomgången av alla viktiga erfarenheter av bank- och finanskrisen med särskilt fokus på hur lagstiftning och reglering av bankverksamhet fungerar i relation till konkurslagstiftningen gällande företag och enskilda personer. Behovet av en sådan panel kvarstår och jag vill med denna motion uppmärksamma att regeringen inte följt uppmaning.
mot · GT02Fi297 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över frågan huruvida lagen om offentlig upphandling fortsättningsvis skall gälla hälsovård, sjukvård, omsorg och skoltjänster. Lagen om offentlig upphandling tillkom genom ett EU-direktiv. Av detta framgår att all offentlig upphandling ska ske i konkurrens. Undantag kan göras för tjänster som skola, hälso- och sjukvård. Hela idén med är att främja konkurrens och öka mångfalden. I utredningen offentlig upphandling för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt belystes detta problem bl.a. genom att den pekade på problemet där det offentligas krav för själva myndighetsutövningen ligger kvar, medan själva verksamheten drivs av någon annan aktör. Utredningen menade dock att sunt förnuft måste råda i sådana situationer. I proposition 2001/02:142 om förändringar i skriver regeringen att undantag inte ska göras för hälso- och sjukvård. Däremot konstateras att det vid köp av hälso- och sjukvårdstjänster kan komma i strid med patienternas fria val. I dessa fall ska patienternas fria val gå före kravet om upphandling. En rad domar har gett vid handen att priset ska vara det avgörande vid upphandling, dvs. om man uppfyller villkoren i övrigt är det det lägsta anbudet som ska gälla. Detta har inneburit att landsting som t.ex. velat fördela en viss hälso- och sjukvårdstjänst till flera aktörer inte har kunnat det, på grund av att en anbudsgivare inkommit med ett lägsta bud och därmed vunnit upphandlingen. Det kan innebära att andra aktörer inte får några platser och därmed slås ut helt och hållet. Enligt vår uppfattning gynnar inte detta vare sig konkurrens eller mångfald, snarare tvärtom. Risken blir då att det uppstår privata monopol i stället för offentliga. Det är därför rimligt att undanta hälso- och sjukvård, omsorg och skola från . Det är rimligt att kommuner och landsting själva formulerar villkoren.
mot · GT02Fi301 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa reklamskatten. uttalade regeringen att reklamskatten borde avskaffas. Direktreklamen slapp följaktligen denna skatt 1999 men på grund av det statsfinansiella läget blev en stor del av reklamskatten kvar. , vilket var ett valår, uttalade att hela reklamskatten ska avvecklas och detta skulle prioriteras i kommande budgetberedning. Regeringen har inte uppfyllt uttalande utan enbart i budgetpropositionen 2005/06 föreslagit ett första steg i reklamskattens avskaffande. föreslås få en sänkning från till av beskattningsvärdet samt reklamskatten i övrigt sänks från till . Grundavdraget höjs också ganska kraftigt. Vid en första anblick kan detta se bra ut och helt i linje med uttalanden. Problemet med regeringens förslag är dock att det ökar konkurrensytan mellan gratistidningarna och övriga tidskrifter. De små gratistidningarna kommer fortfarande att betala i reklamskatt på annonsintäkterna och stå utan grundavdrag. Som exempel kan nämnas två gratistidningar i (Commersen samt Mitt ) som vuxit fram och vunnit uppskattning som populära och folkliga. De innehåller många lokala reportage som inte dagstidningarna av naturliga skäl kan ge utrymme åt. All argumentation för reklamskattens avskaffande borde i detta läge vara överflödig. Trots detta har regeringen lyckats lägga ett förslag som ökar konkurrensytan i stället för att minska den. Reklamskatten måste avskaffas helt.
mot · GT02Fi304 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggkostnadsfaktorn i det kommunala kostnadsutjämningssystemet. har haft en kraftig tillväxt både befolkningsmässigt och ekonomiskt, vilket lett till att bostadsköerna växer och bostadspriserna ökat förhållandevis mycket. Detta har givit en överhettad byggsektor med stigande priser som följd. Denna utveckling gäller för samtliga kommuner i . Den kommunala kostnadsutjämningen omfattar bl.a. byggkostnader. Denna faktor har till uppgift att kompensera kommuner med strukturellt betingade höga byggkostnader. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att följa upp systemet för skatteutjämning. I utredarens uppdrag ingår att analysera om det finns strukturella kostnadsskillnader som inte uppmärksammas i utjämningssystemet. Bland annat ska regionala skillnader i byggkostnader prioriteras i analysen. ger byggnadskostnadsfaktorn samtliga kommuner i utom , , och en kompensation. Den indelning av storstadsområden som används vad gäller byggkostnadsfaktorn härrör sig med en liten revidering 1971. Situationen i ser naturligtvis helt annorlunda ut. Samtliga kommuner i utgör en gemensam bostads- och arbetsmarknad. Staten räknar redan i andra sammanhang in , , och till . Det borde därför vara naturligt att dessa kommuner räknas in i regionen även vad gäller faktorn om byggkostnader.
mot · GT02Fi314 · 2005-09-30 00:00:00 — Regeringen måste lägga större vikt vid att skapa attitydförändringar i de statliga myndigheterna i syfte att hålla kostnaderna för administrationen nere. Vi föreslår därför att ESV tillåts fortsätta arbetet med att undersöka administrativa kostnader i den svenska statsförvaltningen. Detta bör ges regeringen till känna. Ds 2003:49, s. 13. 45 § Lag (1996:1059) om statsbudgeten. Budgetprognos 2005:3, . Intervju med ; SCORE, Ekot, radio . årliga rapport , s. 17. Ds 2000:63. s. 12. , , Ett relativt blygsamt förslag Resultatstyrningens framväxt ur tre perspektiv, SCORE (för forskning om offentlig sektor), s. 82. , B. och , G, 2001, Resultat utan lärande erfarenheter från tre decennier av resultatstyrning, SCORE (för forskning om offentlig sektor). ESV 2005:3 s. 5. ESV 2005:3, s. 7.
mot · GT02Fö201 · 2005-09-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en lagändring så att erhåller rätt att utföra alkoholtester i sjötrafiken. har en modern och processinriktad verksamhet och en välutbildad personal. Kustbevakningstjänstemännen har en hel del polisiära uppgifter. Syftet är att kunna göra ingripande tidigt när polis inte finns tillgänglig. verksamhet är viktig i det s.k. rättskedjeperspektivet. Dess kompetens för verksamheter till sjöss skulle emellertid utnyttjas bättre som polis och åklagare skulle kunna avlastas från enklare ärenden. Därför borde få rätt att ta rutinmässiga alkoholutandningsprov i sjötrafiken. får personalen inte utföra någon utandningskontroll som bevissäkring utan tvingas medföra personen till land för provtagning. Givetvis bör en lagändring ske för att utöka effektiviteten i rättskedjan!
mot · GT02Fö202 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att erbjuda övnings- och skjutfält som lämpligt övningsområde i det europeiska försvarssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vapenprovytan vid övnings- och skjutfält bör utvecklas till basen i en nordisk alternativt europeisk vapenprovplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att s.k. battle groups bör lokalisera sina övningar till . övnings- och skjutfält är ett av största och modernaste utbildningscentrum som ger utmärkta möjligheter för försvarets olika enheter att samöva. Skjutfältet är stort och välutrustat. Klimatet är att jämföra med det som råder vid , vilket gör att såväl tuffa vinterövningar som sommarutbildningar kan erbjudas. Anläggningarna inrymmer 895 sängplatser, möjlighet att producera 1000 dygnsportioner, egen verkstad, smörj- och spolhall och mycket mer. 38 personer arbetar vid anläggningen. Skjutfältet utnyttjas inte fullt ut. I första hand är det Försvarsmakten som har tillgång till övningsfältet. Men det nyttjas även av andra, t.ex. polisen och civila organisationer med anknytning till totalförsvaret. Även internationella övningar och provverksamhet genomförs vid skjutfältet. Skjutfältet har stor betydelse för sysselsättning och regional utveckling. Jag har tidigare motionerat i om att regeringen borde gå på offensiven för att erbjuda Älvdalsfältets resurser i det europeiska försvarssamarbetet och att den smått världsunika provytan bör utvecklas till basen i en nordisk alternativt europeisk vapenprovplats. Det finns således en överkapacitet att erbjuda nya kunder. Eftersom det militära samarbetet ökar alltmer inom EU är det naturligt med alltfler samövningar, och då bör det vara mycket lämpligt att öva på övnings- och skjutfält, där man har bra övningsbetingelser och dessutom kan genomföra övningarna på ett miljömässigt bra sätt. Regeringen bör aktivare än aktualisera och erbjuda Älvdalsfältet som lämpligt övnings- och skjutfält i det europeiska försvarssamarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. , , ansvarar för och marknadsför en provyta vid skjutfältet. Även denna yta är underutnyttjad. Provytan är relativt unik i världen med en yta ! Utprovningen av artillerigranaten Excalibur är ytterligare ett exempel på verksamhet som med fördel kunde genomföras på provytan/skjutfältet. Jag anser att regeringen bör arbeta för att provytan utvecklas till basen i en nordisk alternativt europeisk vapenprovplats. Detta bör ges regeringen till känna. Framtida stridsgrupper inom ramen för EU:s begäran, s.k. battle groups om 15001800 soldater kan med fördel öva tillsammans i . Det är synnerligen viktigt att ha stora utrymmen om skarp ammunition används vid övningar med deltagande från olika nationer, då olikheter föreligger vad avser säkerhetsföreskrifter och skjutmetoder. Regeringen bör aktivt medverka till att s.k. battle groups lokaliserar sina övningar till övnings- och skjutfältet i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fö203 · 2005-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om militära skjutfält. I takt med att det svenska försvaret krympt ihop lämnas ett stort antal skjutfält öde och oanvända. Detta som många kommuner kastar lystna blickar på marken som skulle kunna omvandlas till härliga bostadsområden, rekreationsområden eller lämpliga industrietableringar. Hindret för detta är att skjutfälten måste rensas från ammunition en dyr och svår uppgift. Därför ligger skjutfälten kvar och utgör en död hand över vidare samhällsplanering. Rensade fält betingar ett icke oansenligt värde när de kan säljas. Dessutom, nedrustningen i världen innebär att problemet inte är typiskt svenskt och här finns en möjlighet för att gå i bräschen, tidigt ta initiativet och på så sätt skaffa sig kunskaper och spetskompetens möjlig att exportera. En initial satsning kan snabbt bli en mycket god affär. Försvarsmakten har inga ekonomiska resurser att genomföra en upprensning av skjutfälten och som förvaltar dem har inga incitament att åtgärda förhållandet. Därför: Tillskapa, via ett särskilt konto, ekonomiska möjligheter att låta försvaret rensa skjutfälten, bygg sedan upp en spetskompetens och exportera kunskaperna och förmågan.
mot · GT02Fö204 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försvarets skyldighet att snabbt avveckla och städa övningsområden som lämnats. Antalet s.k. regementen militära fredsförband har minskat. Nedläggningarna har varit många i . Det här har i sin tur inneburit att behovet av övnings- och skjutområden minskat. har försvaret haft s.k attraktiv mark relativt nära stadskärnorna. Kommunerna har i ett tidigt skede markerat att man haft och har stort intresse av den aktuella marken. Men saneringen av den mark som inte längre behövs av försvaret går långsamt, och det finns i vissa kommuner stark irritation över att försvaret inte snabbare städar efter sig då man lämnar olika områden. Självklart skall försvaret sanera all mark så att, då den överlämnas, är säker. Men detta städarbete måste prioriteras.
mot · GT02Fö205 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad skogsbrandsutbildning. Från flera håll kommer larm om att skogsbrandsutbildningen måste ses över. Så här säger en skogsbrandsexpert: inom skogsbrandsläckning är för låg i . Kunskaper saknas på räddningsskolorna och ämnet prioriteras inte alls trots att sannolikheten för skogsbränder i blir allt större. Det heter vidare: kommer det behövas folk med spetskunskaper i skogsbrandsläckning, det finns det inte i de olika landsdelarna. Problemet är att intresset för ämnet inte finns, en attityd man främst möter på storstädernas kårer vilket är förståeligt eftersom skogsbränder sällan inträffar där. Man kan se det hela som ett glesbygdsproblem. Det pekas också på vikten av att räddningstjänsten skaffar tätare kontakter och jobbar närmare de olika skogsbolagen. Det är inte enbart räddningspersonal och specialister som bör utbildas, också andra grupper som exempelvis helikopterpiloter behöver kunskaper om skogsbränder. Det sägs och frågas nu av experter på området om inte det behövs en total översyn av skogsbrandsutbildningen och vilken nivå den skall ha och vilka resurser som krävs .
mot · GT02Fö206 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sammanslagningen av till en myndighet. utgör en självständig statlig myndighet. Den ansvarar för polisiär verksamhet, kontroll av efterlevnad av in- och utförselavgifter (dvs. tullkontroll), fiskeriövervakning, sjöövervakning och sjösäkerhetsarbete, miljökontroll samt övervakning av jakt, handel med utrotningshotade växter och djur och marinvetenskaplig forskning. Det är i dagens pressade ekonomiska läge för den svenska staten oförsvarbart att ha en uppdelning av uppgifter som är relaterade till svenskt territorialvatten och svensk ekonomisk zon som leder till förekomsten av skilda myndigheter. Överlappande uppgifter är ett kraftfullt argument för att förändra och förenkla myndighetsutövningen i . Beslutet om sammanslagningen borde egentligen ha fattats i samband med försvarsbeslut. I fråga om sjöövervakningen finns lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning. Den ger samma befogenheter till en kustbevakningstjänsteman som en polisman att exempelvis hålla förhör, medtaga till förhör, gripa någon och genomföra husrannsakan. Det vore enkelt att utsträcka dessa befogenheter till att även omfatta befäl inom Marinen. arbetar intimt kring radarövervakning tillsammans med Försvarsmakten. Detta gäller också uppdrag inom räddningstjänsten. Det vore naturligt och önskvärt att samarbetet utsträcktes till samtliga de områden som ansvarar för. För att uppnå maximal effektivitet bör därför upphöra som självständig myndighet. Den befintliga fartygsflottan bör överföras till Marinen liksom den anställda personalen. Därutöver bör givetvis en översyn göras över vilka delar av som kan läggas ut på entreprenad alternativt upphöra.
mot · GT02Fö207 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett bättre utnyttjande av skjutfält. Det här är en årlig motion. Vissa, i regeringspartierna, kanske suckar och stönar och undrar varför det måste till en motion om skjutfält . Jo, förklaringen är den att så fort något ligger långt ifrån centralorterna eller också, för att vara smått elak, långt ifrån Högkvarteret, så måste en verksamhet vara dubbelt så bra som motsvarande verksamhet, för att den skall komma med i planeringen på allvar. Så är det med skjutfält. I alla fall till viss del. Det låga försvarsanslaget kan också göra att ansvariga vid olika verksamheter inte ser eller tycker att man har ekonomiska möjligheter att åka till för att öva. Skjutfältets styre, regementet A 9, i har ju också avvecklats. Närheten till styret försvinner nu och detta ökar troligtvis inte skjutfältets styrka. Det finns en bred verksamhet i , bl.a. finns en omfattande verksamhet med utländska gäster och prov och tester av olika slag. Men då man ibland läser och får larm om att vissa fredsförband talar om stora utbyggnader av skjutfält så undrar man över hur pengarna i försvaret används. skjutfält är ett av de fält som det inte finns någon miljödiskussion kring. Fältet är miljöprövat för de flesta övningar och . Det säkra vinterklimatet måste också ses som en fördel, men vi vet ju hur ansvariga i försvaret försöker kringgå den del som heter utbildning vinter. En stor tillgång för att få den europeiska flygskolan till borde vara att satsa på och därmed få en klar närhet till skjutfältet i . Vilket annat lokaliseringsalternativ kan erbjuda en sådan lösning med ett stort skjutfält så nära? Försök och skjutningar med system är ett annat bra användningsområde för skjutfältet i . Övningar för och andra internationella styrkor borde också ha som en självklar lokaliseringsplats för delar av sin utbildning. Det är dags att inse att bästa skjutfält finns i i !
mot · GT02Fö208 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över ersättningen för hemvärnspersonal för förlorad arbetsinkomst vid extraordinära händelser. Försvarsmaktens personal och övriga resurser, inklusive hemvärnet, är ofta en oumbärlig resurs att sätta in till det civila samhällets skydd när extraordinära händelser inträffar. Det har visat sig vid översvämningen i /och , vid oljesanering i och senast vid stormen i , då 2500 personer ur Försvarsmakten medverkade i vid 85 olika insatser. En knapp fjärdedel av insatserna gjordes av frivilligpersonal inom hemvärnet. För hemvärnspersonal gäller att antingen medverka på sin fritid eller lämna ett ordinarie arbete för att genomföra stödinsatser. Den som lämnar ett ordinarie arbete skall naturligtvis ha ersättning som i princip täcker inkomstbortfallet. Så är det inte . Det beror på vem som får stödet. Läget är följande: Om hemvärnspersonal hjälper en kommuns räddningstjänst vid en insats som kommunens räddningsledare definierar som just räddningsinsats, så utgår med dagens regler en ersättning om /tim. Om hemvärnspersonal hjälper polisen med till exempel eftersök av försvunnen personal, röjning, skydd av egendom med mera så utgår en dagersättning på . Skillnaden i ersättning till hemvärnspersonal vid dessa olika typer av stöd till det civila samhället är orimlig. Man kan inte räkna med att personer frivilligt skall avstå från sin arbetsinkomst för att göra en samhällsinsats av här angivet slag. I vissa fall finns avtal med arbetsgivaren som låter anställd behålla sina anställningsförmåner vid insatsen men inte heller det är en rimlig och rättvis ordning. Reglerna för hemvärnspersonalens ersättning vid extraordinära händelser bör därför ses över, så att det civila samhället kan påräkna hjälp av frivilliga krafter inom hemvärnet.
mot · GT02Fö209 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om placeringen av räddningshelikoptrar på i . Vänsterkartellens försvarsbeslut innebar bland annat att försvarets helikoptrar på i försvann. Detta har från flera håll kritiserats hårt. Efter en utredning står det nu klart att två civila sjöräddningshelikoptrar skall ersätta försvarets helikoptrar på och . Det är ännu inte klart var helikopterbaserna skall placeras. Den är unik i världen. Den sträcker sig ut i . natursköna skärgård består av 30000 öar, och skär utefter och från BjörköArholma i norr till i söder. För min del handlar en levande skärgård om mer än fina ord i högtidstal. Jag vill ha en levande skärgård året runt. Jag skulle kunna ta upp det stora problemet med fastighetsskatten som drabbar skärgårdsbefolkningen orimligt hårt, men i denna motion kommer jag att ta upp frågan om trygghet. Tryggheten gäller inte bara den bofasta befolkningen utan också alla de hundratusentals som vistas i fantastiska skärgård främst . har ett antal olyckor och tillbud i fått ett lyckligt slut tack vare att räddningshelikoptrar har funnits stationerade på . Vid Estoniakatastrofen kunde ett antal människoliv räddas av helikoptrarna på . Samhällets räddningsinsatser, till exempel räddningshelikoptrar, behöver samordnas och placeras på bra strategiska platser. Det finns en rad skäl som talar för att de civila räddningshelikoptrarna som skall placeras i placeras på i . Det har funnits en helikopterverksamhet på och finns polishelikoptrarna kvar. Det behövs med andra ord ingen nyetablering med alla de utdragna och ofta krångliga processer som följd. Välutbildad och kompetent personal finns i närområdet. är den enda helikopterflygplatsen i regionen som möjliggör starter och landning i dimma och mörker. Dessa förutsättningar gör till det självklara valet av plats för räddningshelikoptrarna i . Enligt planerna skall verksamheten kunna vara i drift .