mot · GT02Sf334 · 2005-09-28 00:00:00 — Som det är har grupphemmen för ensamkommande barn i regi inte någon fungerande tillsynsmyndighet. Det är inte rätt mot de barn som vistas där. Vad som ovan anförts om att vårdnadshavare i kommuner ska ha ansvar för boendet och omsorgen om ensamkommande barn bör ges regeringen till känna. I finns det många barn till asylsökande eller illegala flyktingar som lever gömda. Enligt är inga barn illegala, oavsett om deras föräldrar befinner sig olagligt i ett land. Alla barn har rätt till de rättigheter som stadgas i oavsett om barnet har uppehållstillstånd i det land som barnet befinner sig i. Gömda barn är barn utan uppehållstillstånd som exempelvis har kommit hit tillsammans med föräldrar som rest hit illegalt eller barn som kommit hit genom människohandel och som lever under jorden. Barn som befinner sig i utan att ha sökt asyl ska omfattas av . Det innebär i praktiken att även de barn som inte har sökt asyl ska ha rätt till vård och skola. I dagens har de inte denna rättighet trots att de enligt , som har ratificerat, ska ha rätt till såväl vård som skola. De gömda barnen har inte haft någon rätt till skola tidigare. Barn som väntar på besked om uppehållstillstånd som anknytningsfall har rätt till skola, men inte till en samlad hälso- och sjukvård. Även om de har rätt till vård är det endast ett fåtal som vågar uppsöka vårdinrättningar med rädsla för att bli avslöjade. Enligt bör barn utan uppehållstillstånd ha rätt till hälso- och sjukvård samt skolgång. För att detta ska vara möjligt är det nödvändigt att sjukhus och skolor förklaras som frizoner där polishämtning av gömda barn inte ska kunna ske, allt för att barnen ska kunna känna sig trygga där och få sina rättigheter till vård och utbildning tillgodosedda. Detta bör ges regeringen till känna. Flyktingkvoten är i första hand avsedd för flyktingar och andra personer i behov av skydd. FN:s flyktingkommissarie () presenterar sådana ärenden när andra möjligheter är uttömda. Med flykting avses en utlänning som befinner sig utanför det land som han är medborgare i därför att han känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Även andra skyddsbehövande kan tas ut på kvoten. Kvoten används inte bara för överföring av flyktingar. Regeringen kan bestämma att de tilldelade medlen också kan användas för att t.ex. underlätta för personer i flyktingläger att bosätta sig i närområdet samt för medicinska insatser. tar emot kvotflyktingar men har misslyckats med att uppfylla den kvot som tilldelats, något som är oförsvarbart när det finns så många flyktingar som är i behov av skydd världen över. Regeringen har inte givit någon tillfredsställande förklaring till detta misslyckande att verkställa beslut. Det finns många människor på flykt i världen. Många av dem har svårt att över huvud taget kunna söka asyl någonstans. Därför är det av stor vikt att , och alla andra länder som tar emot kvotflyktingar, höjer flyktingkvoten och ser till att uppfylla antalet kvotflyktingar. Vad som ovan anförts som att ska uppfylla antalet kvotflyktingar bör ges regeringen till känna. Med anledning av hur hanteringen gick till vid avvisningen av de två egyptiska medborgarna och , är det nu av stor vikt att får insyn i hur regeringen och myndigheter agerar i säkerhetsärenden. Fallet med de två egyptierna var anmärkningsvärt på flera sätt. Regeringen lät amerikansk personal verka på svensk mark, bröt mot tortyrkonventionen när de två egyptierna skickades till sitt hemland där de utsattes för tortyr (något som regeringen måste ha befarat då den begärde garantier från att tortyr inte skulle få förekomma) och svenska diplomater informerade inte för mänskliga rättigheter om uppgifterna om den tortyr som de två egyptierna utsattes för. Liknande fall måste undvikas , och därför behöver få större insyn i hur lagen om särskild utlänningskontroll har använts. Det är därför viktigt att regeringen även fortsättningsvis ger en årlig redovisning till om hur denna lag har använts. nuvarande insyn i säkerhetsärenden består av information från regeringen till en utsedd representant från varje parti när regeringen anser det vara nödvändigt. För att öka den parlamentariska kontrollen anser vi att en fast riksdagskommitté ska utses som får kontinuerlig information om aktuella säkerhetsärenden. Vi föreslår att beslutar om att utse en fast riksdagskommitté som får kontinuerlig information om aktuella säkerhetsärenden. anser att ett europeiskt samarbete kring flyktingfrågorna är nödvändigt för att ska kunna uppfylla sitt humanitära ansvar, men också för att vi gemensamt ska kunna bekämpa den omfattande människosmugglingen. Dessutom behöver fler människor både av ekonomiska och demografiska skäl. Den generella synen på asylsökande och flyktingar i EU är dessvärre extremt problemfokuserad. talade man om flyktingar med respekt, handlar debatten till stor del om att sätta upp gränser, öka kontrollen och om hur vi ska skydda oss mot dem. måste aktivt bidra till att debatten i den europeiska flyktingdebatten blir positiv. Vi kan inte längre låta cynismen och skräckpropagandan breda ut sig. För många människor som flyr sitt land är det svårt att ens komma innanför EU:s gränser, och det är ett stort problem att det inte finns någon legal väg in i . Därför är det oerhört viktigt att är pådrivande för att ett socialliberalt, generöst och humant synsätt införlivas i den europeiska flyktingpolitiken med fokus på att bevara varje behövande individs rätt att söka asyl. Direktivet om minimiregler som antogs 2004 innebär bl.a. att alla medlemsstater ska ge asylsökande rätt att höras personligen, att få tolk och rättsligt ombud och att överklaga. Detta höjer visserligen nivån i vissa länder, men vi anser att miniminivåerna måste läggas mycket högre. Risken finns att minimireglerna blir ett tak. Ingen medlemsstat ska hindras från att föra en liberalare flyktingpolitik än vad som följer av det gemensamma regelverket. För är det viktigt att går i täten för att undvika att den s.k. bördefördelningen inom unionen i praktiken innebär stängda gränser för flyktingar i behov av skydd. I EU:s flyktingpolitik måste också barnperspektivet få ett större utrymme. Det är av oerhört stor vikt att , som trots brister har kommit jämförelsevis långt med barnarbetet i asylprocessen, ska verka i EU för att ytterligare stärka barns rättigheter i asylprocessen. Det s.k. asylprocedurdirektivet, som anger miniminormer för hur en asylprocess ska gå till, har inte kunnat tas i sin helhet eftersom länderna inte kunnat enas om bilagan till direktivet, en lista över s.k. säkra ursprungsländer. Listan består av tio länder, sju afrikanska och tre sydamerikanska, som ska betraktas som säkra. Det innebär att en ansökan om asyl gjord av en medborgare från något av dessa länder ska betraktas som ogrundad. Medlemsländerna är inte ense om förhållanden vad gäller de mänskliga rättigheterna i dessa länder och därför inte heller vilka som är att betrakta som säkra. Bland annat har uppfattningen att listor som denna riskerar att försvåra möjligheten till en rättssäker asylprocess och leda till diskriminering mellan asylsökande. De anser att inga länder kan betraktas som säkra för alla människor. och har dessutom rapporterat om grova brott mot de mänskliga rättigheterna i flera av dessa säkra länder. Som exempel kan nämnas att flertalet av dem förbjuder homosexualitet enligt lag, har inte avskaffat dödsstraffet och saknar lagar som skyddar kvinnor mot våld och könsstympning. anser att aktivt ska motverka att en lista över säkra länder upprättas i EU och verka för att den individuella rätten till asyl värnas. Det s.k. transportörsansvaret innebär att flygbolag eller andra som transporterar personer som inte har rätt att komma in i är ekonomiskt ansvariga för återtransport till det land varifrån personerna kommit. Transportören riskerar numera också bötesstraff. är mycket kritisk till transportörsansvaret av flera anledningar: myndighetsutövning läggs på transportörerna, asylrätten undergrävs, det ökar risken för diskriminering och det leder till att människosmugglingen ökar. Människor upphör inte att söka skydd bara för att det finns viseringsregler och transportörsansvar, utan risken är stor att de söker skydd på ett mer riskfyllt sätt. oroas för den utveckling som vi ser där människor i högre utsträckning använder flyktvägar som är mycket farliga, i stället för att resa på lagligt sätt. Vi ser med oro på en utveckling med ökad människosmuggling, ökat användande av falska dokument och ökat mänskligt lidande. Personer som flyr grova brott mot de mänskliga rättigheterna riskerar att sållas bort på flygplatsen och i stället tvingas i händerna på hänsynslösa smugglare. Med denna utveckling kan smugglarna kräva högre ersättning och använda farligare smugglingsvägar. Transportörsansvaret kan inte accepteras när konsekvensen blir att människor i behov av skydd nekas detta. Därför vill att i EU verkar för att bestämmelserna om transportörsansvaret rivs upp. Dublinärenden kallas de ärenden där svenska migrationsmyndigheter beslutar att en asylsökandes skäl inte ska prövas i . Dublinförordningen reglerar vilken stat som är ansvarig för en asylansökan och omöjliggör sökandet av asyl i fler än ett EU-land. Den asylsökandes resväg är därför en sak som utreds så snart asylansökan är gjord. I är det tillåtet för utlänningsmyndigheterna att göra undantag från Dublinförordningen, dvs. myndigheterna kan låta den asylsökandes ansökan behandlas här i , trots att den sökande först sökt asyl i ett annat land. Många asylsökande flyr från sina länder med hjälp av människosmugglare. Ett flertal har en önskan om vilket land de vill söka skydd i, men eftersom resvägen ofta är snårig med mellanlandningar i andra länder, kan det vara svårt att ta sig till den önskade slutdestinationen utan att ha blivit registrerad som asylsökande i något annat land. Människor måste ha rätt att söka skydd i vilket land de vill. kan en stat dock bättre värna om asylrätten genom att frångå första asyllandsprincipen, t.ex. för asylsökande som först sökt asyl i , ett land som är känt för att behandla asylsökande illa. I dessa fall vore det mer humant att låta dem söka asyl i . tar utlänningsmyndigheterna i inte någon hänsyn till den asylsökandes individuella situation, om personen sökt asyl i annat EU-land. Här tillämpas Dublinförordningen stenhårt, och de asylsökande, till och med ensamma barn, återsänds till första asylland. Undantag från Dublinförordningen görs i princip aldrig . Vi måste i och i EU verka för att människors önskan att söka asyl i ett visst land kan tillgodoses i den mån det är möjligt. förekommer många snabbavvisningar med hänsyn till Dublinförordningen. Man tar inte hänsyn till skyddsbehovet utan fokuserar på vart man ska skicka personen. anser att fokus har hamnat fel när det blir viktigare att skicka åter personer där de först registrerades än att erbjuda skydd här i . Därför vill vi också införa möjligheten att söka asyl på svensk ambassad i utlandet som nämnts tidigare i denna motion. Antalet asylsökande som tillåts söka och eventuellt få asyl i ett land ska inte bestämmas av nationella restriktioner utan av det faktiska skyddsbehovet. Vad som ovan anförts om att ska vara pådrivande för att ett generöst och humant synsätt införlivas i EU:s flyktingpolitik med fokus på att bevara varje individs rätt att söka asyl bör ges regeringen till känna. Jobba och starta företag i Migration handlar inte bara om människor som flyr sina länder. Det handlar om folkförflyttningar inom eller mellan länder generellt. I en del andra länder används begreppet migration enbart för den frivilliga flyttningen, oftast av arbetskraft. Människor kan välja att flytta frivilligt på grund av studier, ett bättre jobb, vilja att starta företag i annat land eller kanske för att man har funnit kärleken utanför det egna landets gränser. Det finns många anledningar till varför människor väljer att förflytta sig och flytta till andra länder och platser. vill bejaka öppenheten över gränserna. Människor måste i högre utsträckning själva välja var de vill arbeta. är det nästintill omöjligt att få arbetstillstånd i . vill öppna för arbetskraftsinvandring. Detta bör ges regeringen till känna. behöver fler som jobbar Det finns inte ett fixerat antal jobb i . Fler jobb kan skapas, människors kreativa idéer och entreprenörskap bidrar till att nya produkter utvecklas och nya uppfinningar skapas. Det i sin tur bidrar till att fler människor kan få arbete. vill inte reservera jobben som finns och skapas i endast åt dem som är födda här vi vill ge andra chansen att vara med och bygga ett starkt genom arbete. Inte minst behöver vi fler människor som kan arbeta med tanke på den åldrande befolkningen. vill öppna gränser för dem som vill komma hit och arbeta. är det nästintill omöjligt att få ett arbetstillstånd i . För medborgare i EU- och EES-länder är det något enklare att söka arbete här, men fortfarande finns det stora hinder för andra än svenskar att jobba i vårt land. Det är beklämmande att konstatera att regeringen hitintills inte kunnat presentera ett förslag till regelverk som öppnar för ökad arbetskraftsinvandring. Den parlamentariska kommitté som tillsatts för att utreda möjligheterna till ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES har redovisat delar av sitt uppdrag i ett delbetänkande (SOU 2005:50) tidigare i vår och slutbetänkande ska redovisas . Regeringen har fördröjt denna utredning på ett oacceptabelt sätt. Det tog från det att beslutade om att en utredning skulle tillsättas till det att regeringen verkställde beslut, sedan kommer slutbetänkandet att dröja . anser att ett regelverk bör utarbetas som gör det möjligt att söka arbetstillstånd på plats i och som innebär att ett erbjudande om arbete automatiskt ska medföra arbetstillstånd. Men även människor utan arbetserbjudande ska kunna komma hit för att söka arbete. får medborgare från EU/EES-länder vistas i för att söka arbete. anser att det bör bli tillåtet också för människor från andra länder. Människor som har arbetstillstånd ska få stanna i så länge som anställningen varar. När anställningen går ut ska personen ha på sig att skaffa sig en ny anställning. Den som har arbetat i bör ges möjlighet att prövas för ett permanent uppehållstillstånd. Människor som har arbetat i så länge är och ska betraktas som en tillgång och inte som någon som bör förpassas ur landet. Med fler människor från andra länder som arbetar i ökar chanserna för att diskrimineringen av invandrare försvinner. Arbetsgivarna kommer att bli vana vid människor med olika bakgrund på arbetsplatserna. Invandrare kommer också att förknippas med något positivt och bra, inte omhändertagande och problem. För att ytterligare underlätta för andra människor att skapa sig ett liv i genom eget arbete vill vi också underlätta för utländska företagare att starta egna företag i . Företagare och entreprenörer är viktiga för framtid och välstånd. Vi vill därför även erbjuda stöd och hjälp för att underlätta företagandet för människor från andra länder. För att få starta företag i bör en affärsplan ha upprättats. Därefter sker följande: ansökan om F-skattsedel i , företagsinformation och information om gällande arbetsregler på relevant språk samt information om olika regionala förutsättningar och var det finns bostäder. Det är också önskvärt med en kurs om företagande i innan man startar företaget här. Detta kan ske i samarbete med regionala näringslivscentrum i den region där företaget planerar att etablera sig. De personer som väljer att starta sitt företag i regioner som har särskilt stort tillväxtbehov ska få ökade möjligheter att få hjälp via starta-eget-bidrag, detta för att skapa ökade incitament för företagande i delar av landet där nyföretagandet är lågt och där behovet av nya jobb är stort. Vad som ovan anförts om att möjliggöra för människor från andra länder att satsa på företagande och entreprenörskap i bör ges regeringen till känna.