mot · GT02Ub428 · 2005-10-04 00:00:00 — Miljön ska vara estetisk, trevlig och inbjudande så att den inspirerar till nyfikenhet och upptäcktslust, liksom till lek och rörelse. Så kallade pedagogiska utemiljöer kan vid genomtänkt planering användas i alla olika ämnen och ge lust och variation åt undervisningen. Det är viktigt att idéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skolor och lärare. Genom att använda skolornas utemiljöer lär sig eleverna vara rädda om naturen och få insikt i ekologin som det leder till mer rörelse under skoldagen och ger en trygghet i närmiljön. har länge drivit att dagens betygssystem avskaffas. Betygen fungerar mycket dåligt som mätare av kunskap och är dessutom djupt orättvisa. konstaterade att dagens betygssystem inte är likvärdigt och att fullständig likvärdighet inte heller är möjlig med nuvarande betygssystem. Vilket betyg en elev får är beroende av en mängd omständigheter som har alltför lite att göra med om eleven uppfyller kunskapsmålen eller ej. Dagens betyg fungerar även mycket dåligt som pedagogiskt instrument, eftersom de säger för lite om vad eleverna kan och vilka utvecklingsmöjligheter de har. En stor del av målen för är relativa och svåra att mäta med traditionella metoder. Svenska grundskoleelever är i internationell jämförelse mycket duktiga på att tänka kritiskt, samarbeta och lösa problem. Trots detta så är det de försämrade resultaten i matematik som får uppmärksamhet. Kommuner och Landsting ställer i rapporten skola och barnomsorg sig frågande om betygssystemet överhuvudtaget är möjligt att tillämpa enligt intentionerna under de förutsättningar som gäller. Lösningen är naturligtvis att dagens system för att bedöma elevers kompetens måste förändras radikalt.4 anser att regeringen bör låta utreda alternativ till dagens betygssystem. Detta nya system skulle kunna vara uppbyggt i tre steg med stegvis ökad konkretionsgrad. bör det vara enbart muntliga utvecklingssamtal i skolår ett till tre. Från skolår fyra tillkommer en skriftlig rapport till eleven och föräldrarna. Under dessa skolår bör den skriftliga rapporten vara övergripande och ge en samlad bild av elevens kunskaper samt mycket tydligt betona utvecklingsmöjligheter. Rapporten bör sedan utvecklas ytterligare från skolår sju med tydligare och mer konkret information uppdelat på de olika ämnena. Rapporten bör vara i tre delar. En del som talar om vad man gjort, en del som talar om vilken kunskap man uppnått i de olika ämnena och en del som blickar framåt och talar om utvecklingsmöjligheter. Omdömena bör vara utformade av de enskilda lärarna efter en mall, med relativt styrda frågor för ett rättvist system med lika behandling över landet. Ett system enligt ovan skulle till skillnad från dagens betygssystem på ett bättre och mer seriöst sätt visa på uppnådda kunskaper. Det är ett system som också blickar framåt. Det kommer säkerligen att höja motivationen i minst lika stor grad som dagens betyg. En ytterligare fördel som kan bidra till en mindre stressig situation är att det ej bidrar till tävlan och stress i lika hög grad då det inte alls är så jämförbart mellan elever. Det är dags att skolan skiftar fokus och får eleverna att vilja lära sig för sin egen skull, i stället för att fokusera på betygshets. Problemen med fusk blir allt större. är det möjligt för eleverna att hämta färdiga uppsatser och annat direkt från nätet. Avskaffas betygen försvinner en stor del av motivet till detta beteende. 7.2Inför en rätt att få betyg omprövade Så länge dagens betygssystem finns kvar ska eleverna självklart ha rätt att få sina betyg omprövade. Betygssättning är myndighetsutövning, och bör självklart liksom andra myndighetsbeslut kunna omprövas. Lärarfacken, och sammanslutningen Kommuner och Landsting står enade i kravet om att betyg bör kunna överprövas, vilket också föreslogs i betänkande. Det är en grundläggande fråga om elevernas rättssäkerhet. Skolans elever är inte andra klassens medborgare. Därför anser att regeringen bör få i uppdrag att återkomma till med ett förslag som ger eleverna möjlighet att få sina betyg överklagade. 8Fria individer trygga elever Många elever upplever att de utsätts för ett starkt tryck att leva upp till normer för hur man ska vara. En mängd föreställningar begränsar barnens och ungdomarnas möjligheter att leva som fria individer med möjligheter att förverkliga sig själva och utveckla självförtroende och trygghetskänsla. Skolan är en nyckelaktör i försvaret och utvecklingen av demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Skolan ska verka för jämlikhet oavsett kön, etnicitet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning. Allas lika värde är en grundläggande demokratisk princip som ska ingå i skolans arbete med värdegrund. Detta arbete med jämlikhet måste genomsyra hela skolans verksamhet. vill understryka vikten av att man ser det gemensamma i de olika diskrimineringsgrunderna. Likaväl som det finns en könsmaktsordning som ska synliggöras och motverkas, finns det även andra maktordningar som baseras på till exempel etnicitet som leder till brister i jämlikheten. Modersmålsundervisning för barn med utländsk bakgrund är en fråga om rätt till egen identitet och möjligheten att med bibehållen självkänsla och trygghet kunna växa in i det svenska samhället. Undervisningen i modersmål möter flera speciella svårigheter. Eleverna i elevgruppen som har undervisning i ett visst modersmål kommer ofta från flera olika klasser och skolor, det är ofta svårt att finna kompetenta modersmålslärare och det kan vara svårt att samordna scheman på ett praktiskt sätt med undervisning i andra ämnen. Dessa svårigheter får inte leda till att man brister i verksamhetens kvalitet. Alla barn i svensk grundskola ska ha rätt till modersmålsundervisning oavsett hur många som talar modersmålet i kommunen där man bor. Undervisningen ska kunna ske såväl på distans som på plats i hemorten. Internet och andra medier kan spela en viktig roll. begränsas individers möjligheter att utveckla sig själva och sin identitet av normer för hur man förväntas bete sig så som pojke eller flicka. anser det vara av stor vikt att man inom skolan kontinuerligt för en diskussion om medvetna och omedvetna skillnader i förhållningssätt gentemot pojkar och flickor och vilka konsekvenser dessa skillnader får. Lärarnas kompetens, förståelse och attityder är av avgörande betydelse för vilka attityder och beteenden som eleverna utvecklar. De bör fungera som föredömen och det är av stor vikt att deras undervisning och deras handlingar speglar en genuin förståelse för genusproblematiken. Vi vill uppmuntra kommuner och andra huvudmän att erbjuda sina lärare fortbildning i genuskunskap. initierade regeringen ett projekt som gick ut på att utbilda genuspedagoger. Tanken var att lärare i kommunerna skulle få möjlighet att få ta del av en utbildning i genuskunskap och jämställdhet. Kompetensen och kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet skulle höjas genom att dessa personer fungerade som resurspersoner och spred sina kunskaper till kollegor i kommunen. Regeringens målsättning var att det skulle finnas minst en resursperson i genus och jämställdhet i varje kommun. kom dock ett delbetänkande av Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115), där man kunde konstatera att endast drygt hälften av landets kommuner har en utbildad genuspedagog. Detta trots att utbildningen bekostats av statliga medel. vill understryka vikten av att satsningen på genuspedagoger fortsätter, eftersom kunskap och kompetens är en absolut nödvändighet för att nå ett jämställt samhälle. 8.2.2Examensordningen för lärarutbildningen är föråldrad anser att examensordningen för lärarutbildningen i högskoleförordningen är föråldrad och befäster den rådande ojämställdheten snarare än motarbetar den. I examensordningen står det att studenten ska inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationen och vid presentation av ämnesstoffet. vill därför att ska ge regeringen i uppdrag att se över examensordningen för lärarutbildningen i högskoleförordningen så att den befäster vikten av att studenten ska ha insikt i genusproblematik och kunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhet och motverkar att eleverna stängs in i könsroller. 8.2.3Könssegregerade yrken i skolan anser att det är viktigt att personalen i skolan och förskolan består av både män och kvinnor, och ser det som ett stort problem att så få män söker sig till framför allt förskoleverksamhet. Därför vill vi även att ska få i uppdrag att undersöka möjligheter att förbättra denna situation. Man bör till exempel titta närmare på om det finns kommuner eller enskilda skolor och förskolor som har en jämnare könsfördelning bland lärarna, förskollärarna och barnskötarna och se om man kan identifiera några särskilda framgångsfaktorer samt sprida dessa goda exempel. 8.2.4Flickors och pojkars studieresultat Inom grundskola och gymnasium ser vi oroväckande tendenser på ökad ojämställdhet när det gäller studieresultat. Flickor får genomgående betydligt högre betygssnitt, och anser att förhållandena bakom detta måste analyseras noga och föreslår därför att regeringen låter utreda detta. Den traditionella mansrollen måste utmanas och arbete mot könssegregeringen är extremt viktigt i detta avseende. Homo-, bisexuella och transpersoner är mycket utsatta i vårt samhälle då de drabbas av diskriminering, trakasserier och hatbrott på grund av sin sexuella läggning. Kunskapen om och toleransen inför HBT-personer är begränsad inom skolan . Vi kräver en rad åtgärder i syfte att förbättra situationen för HBT-personer i skolan. Skolpersonalen står för en viktig del av skolungdomars vuxenkontakt och formar deras arbetsmiljö. Därför kan det inte accepteras att skolans personal uppträder diskriminerande eller fördomsfullt i bemötandet av eleverna. Vi gröna vill betona betydelsen av att personalen har kompetens i HBT-frågor, det vill säga i frågor rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner. Med kompetens på detta område menar vi samma typ av insikt, kunskap och förståelse som tas för självklar när det gäller heterosexuellas vardag. anser att bör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos skolpersonalen. Riktlinjerna bör även innefatta hur skolorna kan arbeta för att tillförsäkra ett jämlikt klimat för unga HBT-personer på skolorna. Det är vanligt att frågor som rör HBT inte alls tas upp i undervisningen, inte ens i sex- och samlevnadsundervisningen. Ofta anlitar man frivilligorganisationer för att ta upp dessa frågor. anser att det är orimligt att elevens möjlighet att få saklig information om HBT-frågor ska vara beroende av om det finns frivilligorganisationer i närheten av skolan eller inte. Därför vill vi se att HBT-frågorna uttryckligen nämns i kursplaner. Alla har samma rätt till kunskap. Elever med funktionshinder löper stora risker att diskrimineras. En typ av diskriminering innebär en sämre behandling av människor vilken har samband med deras funktionshinder. är det frågan om en tycka synd om-mentalitet, eller fördomar om vilka begränsningar ett funktionshinder kan föra med sig. Det behövs ett tydliggörande i dessa frågor i de jämlikhetsplaner som ska arbetas fram i varje skola. En annan typ av diskriminering bygger på att samhället har byggt sina fysiska strukturer på ett otillgängligt sätt. Vår bild är att skolans lokaler ska vara tillgängliga för alla. I synnerhet ska funktionshinder inte utgöra något hinder för elevers möjlighet till lärande eller lärares möjligheter att bedriva undervisning. För att elever med utvecklingsstörning ska garanteras anpassad undervisning och tillgänglighet, anser att rätten att välja att bli mottagen i särskola är viktig att behålla som alternativt skolval. Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16, s 42. (av åtgärdsprogram och särskilt stöd i 2003). Aktuellt om skola och barnomsorg, Kommuner och Landsting 2005, s 7.