mot · GT02So702 · 2005-10-05 00:00:00 — I denna motion lägger sina förslag för förebyggande hälsoarbete samt hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvårdspolitiken måste i högre grad inriktas på att främja hälsa och förebygga ohälsa, i stället för att enbart behandla redan uppkomna hälsoproblem. Den viktigaste resursen i detta arbete är att ta till vara individens eget engagemang och egna hälsoresurser. Kvinnor och män ska behandlas lika i vården. Tillgängligheten ska förbättras genom fritt val av fast vårdkontakt, fritt vårdval och en nationell vårdgaranti. ser positivt på fler privata och ideella utförare i vården något som både bidrar till att utveckla verksamheten och öka effektiviteten. Det är dessutom av stor betydelse för vårdens personal i stor utsträckning kvinnor som på så vis kan få utlopp för sina idéer, välja bland fler arbetsgivare och se nya karriär- och lönemöjligheter öppnas. Bland förslagen i motionen kan nämnas: Ett individuellt elektroniskt hälsopass åt alla som ett kraftfullt verktyg för individen att förstå sin hälsa och bli delaktig i eventuella vårdinsatser. Bygg upp ett nationellt Hälsonät dvs. ett gemensamt informationssystem för all hälso- och sjukvård i . Nätet inkluderar elektroniska journaler och hälsopass, öppna kvalitetsregister och statistiska databaser m.m. Nätet förverkligas genom en PPP-lösning (public-private partnership). Fritt val av fast vårdkontakt som kan vara läkare eller sjuksköterska. Radikalt förbättrade villkor för entreprenörskapet i vården. 5.1Elektroniskt hälsopass åt alla7 5.2Inför ett nationellt hälsonät med PPP-lösning (public-private partnership)7 5.3Förstärk det hälsofrämjande inslaget i vårdutbildningarna9 6En jämställd hälso- och sjukvård9 6.1Bekämpa de regionala hälsoklyftorna10 6.2Stöd, kompetensutveckling och avlastning för anhöriga11 6.3Gör det lönsamt att investera i hälsa11 6.4Utred orsakerna bakom den snabbt ökande psykiska ohälsan bland barn och ungdomar12 7Vård med patienten i centrum12 7.2En utbyggd nära vård13 7.5Minska byråkratin i vården14 7.6Fritt val av vårdkontakt14 7.7Gör verklighet av det fria vårdvalet15 7.8Tillgänglighet och nationell vårdgaranti15 9Släpp loss entreprenörskapet i vården17 9.2Lättare att få F-skattsedel18 9.3Uppdelad upphandling och utmaningsrätt19 9.4Revidera lagen om offentlig upphandling19 9.5Avskaffa åldersgränsen för privata vårdgivare19 10.1Utredning av alternativmedicinska behandlingsmetoder20 10.3Förbättrade möjligheter för medicinsk personal att använda alternativa behandlingsmetoder21 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hälso- och sjukvård bör ha en tydlig hälsoorientering och mobilisera individens eget engagemang och egna hälsoresurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utvecklande av ett individuellt elektroniskt hälsopass. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av ett nationellt hälsonät med PPP-lösning (public-private partnership) och skydd för den personliga integriteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stärkande av det hälsofrämjande inslaget i vårdutbildningarna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om särskilda hälsofrämjande insatser för äldre. begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att säkerställa en jämlik behandling av kvinnor och män i hälso- och sjukvården i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de regionala hälsoklyftorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hälso- och sjukvårdens ekonomiska drivkrafter att investera i hälsa behöver utredas ytterligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av fördjupad analys av barn och för att förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en samlad patienträttighetslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av en bättre personalförsörjning för att närsjukvården skall kunna fungera som första linjen i vårdkedjan, särskilt när det gäller allmänläkare och sjuksköterskor, men även andra specialister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av en väl fungerande närsjukvård och uppsökande vård för att avlasta akutsjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunernas och landstingens ansvar för att sluta vårdkedjan mellan slutenvården och äldrevården. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall förenkla regelverk och byråkrati i vården och redovisa resultatet inför . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av resurspersoner för att läkaren skall kunna använda sin kompetens på bästa sätt i arbetet med patienter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fritt val av fast vårdkontakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att noggrant följa effekterna av en friare etablering för vårdlotsar på den geografiska fördelningen av läkarresurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det fria vårdvalet måste förtydligas och vidgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av en nationell vårdgaranti med tydliga drivkrafter, och om en kortad garantitid till en månad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en nationell strategi för personalförsörjningen inom vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att statsmakten bör se positivt på och stimulera en utveckling mot ökad mångfald och konkurrens inom vård- och omsorgssektorn, samt respektera landstingens rätt att avgöra vilka system för konkurrens och vilken fördelning av privat respektive offentlig drift av hälso- och sjukvård som lämpar sig i respektive landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utmaningsrätt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reglerna för upphandling av vård- och omsorgstjänster bör omarbetas och föras in under hälso- och sjukvårdslagen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avskaffande av åldersgränserna för viss vård- och tandvårdspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vetenskaplig utvärdering av alternativa behandlingsmetoder, uppbyggnaden av ett och förändrad lagstiftning för alternativmedicinska behandlingar. 1 Yrkande 4 hänvisat till UbU. 2 Yrkandena 22 och 23 hänvisade till FiU. Svensk sjukvård håller i många avseenden en hög kvalitet vid internationell jämförelse. Den tekniska nivån är hög och personalen kunnig och välutbildad. När personer väl får tillgång till vården blir resultatet ofta gott. Men det finns också allvarliga brister. Det är svårt att få tillgång till vård och väntetiderna är långa och många. Mest uppmärksammade är köerna till sjukhusbehandling, men har patienten ofta stått i telefonkö till vårdcentralen, i väntetid för besök på vårdcentralen och i kö till specialist. Den sammanlagda kö-kedjan leder till fysiskt lidande och stor oro och ängslan hos många sjuka. I värsta fall försämras behandlingsresultatet. Vårdens organisering är inte tillräckligt orienterad mot patientens behov. Många patienter känner sig fortfarande, trots stora förbättringar, maktlösa när de bollas fram och tillbaka i vårdkedjan mellan allmänläkare, specialister och sjukhusvård. Den största outnyttjade resursen i svensk hälso- och sjukvård är människornas egen delaktighet i hälsoarbetet. vill utveckla den svenska hälso- och sjukvården så att medborgarna får maximala möjligheter att påverka sin egen hälsa och vård. En stor del av vårdinsatserna riktar sig till multisjuka äldre som ofta är dementa. Dessa personer kan ha svårt att själva ta till vara sina intressen och att personligen vara delaktiga i vården, exempelvis vid val av behandling och medicinering. Därför är det viktigt att också göra anhöriga delaktiga. Kvinnor och män bemöts på olika sätt i vården. Män får ofta bättre behandling medan kvinnor ibland behandlas sämre. Det är oacceptabelt. Läkemedel är ofta utformade efter forskning på män, vilket drabbar kvinnor genom oförutsedda effekter, biverkningar m.m. Även om medvetenheten om bristande jämställdhet i vården har ökat och åtgärder inte minst inom läkemedelsforskningen har skett, måste arbetet för en jämställd vård drivas intensivt. Entreprenörens kreativitet och strävan efter utveckling av verksamheter och metoder måste också få komma vården till del. Den ofta kvinnliga personalen måste få samma möjligheter att utvecklas, göra karriär, byta jobb och starta företag som finns på de privata arbetsmarknader där de flesta män är verksamma. Hälso- och sjukvården bör utvecklas och moderniseras enligt följande principer: Vården ska ha en tydlig hälsoorientering och mobilisera individens eget engagemang och egna hälsoresurser. Förebyggande och hälsofrämjande insatser ska utgöra grunden. Huvuddelen av vårdarbetet handlar om att möta människor med kroniska sjukdomstillstånd. Genom att vården bättre tillvaratar individens egen hälsopotential förbättras behandlingsresultaten. Patienten stärker därmed kontrollen över sitt eget liv. Vården ska vara nära. Tillgängligheten till den första vårdkontakten är oerhört betydelsefull för den fortsatta behandlingen och för tillfrisknandet. Därför är det angeläget att utveckla vårdens organisation och öka inslaget av alternativa driftsformer som underlättar en vård nära människor. Vården ska vara tillgänglig. För att klara det vill införa en verklig nationell vårdgaranti med starka drivkrafter för vårdgivarna att satsa på att korta köerna och förbättra logistiken. Vården ska ske med stor delaktighet, där patienten känner att han eller hon förstår vad det är som händer och behandling/medicinering beslutas i dialog. Vården ska hålla hög kvalitet. För att underlätta för människor att göra medvetna val i samband med behandling ska kvalitetsregistren göras öppna och tillgängliga och utgöra grund för människors val av vårdgivare. Vården ska vara jämlik och behandla kvinnor och män likvärdigt, både som patienter och som personal. Vården ska utvecklas inifrån och underifrån genom att släppa fram personalens entreprenörskap och vara möjlig att påverka genom patienternas val. Det förebyggande hälsoarbetet behöver lyftas fram som en strategisk politisk utvecklingsfråga, en förutsättning för tillväxt i samhället inte en liten del av sjukvårdspolitiken. För att motverka att hälsorisker utvecklas till framtida sjukdom, är det nödvändigt att hälso- och sjukvården kan prioritera en del av sina resurser för investeringar i förebyggande och hälsofrämjande insatser. Det är också viktigt att göra individer och grupper engagerade i sin egen hälsa och ta till vara deras engagemang. Förebyggande insatser får ofta låg prioritet eftersom akuta insatser alltid måste ges företräde i beslutsögonblicket. Detta även om krämpan egentligen beror på försummade förebyggande insatser. Genom att se hälsoutveckling ur ett investeringsperspektiv, har man en plattform som skapar utrymme för preventiva investeringar som återbetalar sig i form av lägre vårdkostnader, som dessa investeringar inte direkt hamnar i konkurrens med akuta insatser. För att avlasta vården måste tänkandet kring investeringar i hälsa prägla andra samhällssektorer: utbildningen, familjepolitiken, rehabiliteringsinsatserna för att ta några exempel. En modern hälsovård måste ge förutsättningar för människor att vårda sin hälsa att ge verktyg, kunskaper och motivation. Genom att inrikta vårdens arbete på att stärka individens självkänsla och kunskap om sin egen hälsa, underlättas en bra egenvård. Synergieffekter kan uppnås genom nya metoder för att föra ut saklig hälsoinformation, förbättra sjukvårdsupplysningen och receptfria läkemedel i dagligvaruhandeln. En politik som ser hälsa som ett investeringsområde måste innehålla ekonomiska incitament som gör att hälso- och sjukvårdssektorn kan tillgodogöra sig delar av den samhällsekonomiska vinsten från förebyggande folkhälsoinsatser. hälso- och sjukvård bör ha en tydlig hälsoorientering och mobilisera individens eget engagemang och egna hälsoresurser. Detta bör ges regeringen till känna. 5.1Elektroniskt hälsopass åt alla Det är viktigt att individen får bättre verktyg för att kunna förstå och ta ansvar för hälsan och egenvården. Ett individuellt elektroniskt hälsopass bör utvecklas och införas. Passet är en utveckling av idén om elektroniska journaler och kan fyllas med information från hälsokontroller, läkarbesök, men även uppgifter om vikt, livsstil (tobaks- och alkoholkonsumtion m.m.), lokala miljöfaktorer etc. Passet ska kunna kopplas till hemdator eller datorer på apotek och vårdinrättningar och kombineras med informationsverktyg som innebär att innehavaren kan få lättillgänglig information om den egna hälsan, såväl som annan hälsoinformation som kan vara relevant i den aktuella livssituationen. Hälsopasset kan hjälpa människor att förstå sin hälsosituation och bli en stark motivationskraft för att förändra beteenden som motverkar en god hälsa. Hälsopasset fyller också funktionen som elektronisk journal när individen behöver vårdinsatser. Som sådan bidrar det till att radikalt förbättra hanteringen av vårdinformation och samordningen av vårdinsatser. Genom att hälsopasset ägs av individen och är utformat med ett användarvänligt gränssnitt underlättar det att individen blir delaktig i och kan förstå sin vård och medicinering. Självklart behöver hälsopasset/journalen utformas så att det på ett tillförlitligt sätt skyddar den personliga integriteten. Hälsopasset ska också med ägarens godkännande kunna användas av anhöriga. För personer som har svårt att själva använda sitt hälsopass bör vård- eller apotekspersonal kunna bistå. Möjlighet att skriva ut delar av hälsopasset ska finnas på vårdcentraler och i apotek. Hälsopasset ska vara en del av det nationella hälsonätet, varom förslag följer nedan. bör av regeringen begära förslag om utvecklande av ett individuellt elektroniskt hälsopass i enlighet med vad som ovan anförs. 5.2Inför ett nationellt hälsonät med PPP-lösning (public-private partnership) En bättre användning av informationsteknik har stor betydelse för att uppnå en modern hälso- och sjukvård med delaktiga och välinformerade patienter, bättre samordning av olika vårdgivares insatser, kortare väntetider och ökad valfrihet. Ett arbete för att länka samman de data- och informationssystem som redan finns i vården pågår, men målet måste sättas högre än att enbart förbättra kommunikationen mellan läkare. vill bygga ett nationellt hälsonät med bl.a. följande funktioner: Individuella hälsopass/elektroniska journaler som möjliggör en snabb, smidig och integritetssäker överföring av information om behandling och medicinering mellan patient, läkare, farmaceut och annan vårdpersonal. Tillförlitliga och tydliga kvalitetsregister som ger patienter och vårdpersonal goda möjligheter till jämförelser av olika vårdgivares resultat, väntetider, kostnader m.m. En nationell hälsoportal med möjlighet för allmänhet, patienter, läkare och administratörer att hämta aktuella uppgifter om allt från väntetider vid olika vårdinrättningar, effektiviteten av olika behandlingar, kostnader vid olika sjukhus m.m. Det finns stor potential i en effektivare informationshantering inom hälso- och sjukvården. Möjligheterna att stärka individens egenmakt och delaktighet har redan berörts. De elektroniska journalerna möjliggör automatiserad insamling av information om i stort sett allt vårdarbete som utförs i . Denna information kan ge ett mycket gott underlag för analys och jämförelser av kvalitet och resultat på olika vårdinrättningar, behandlingsmetoders och läkemedels effektivitet, kostnader, statistik om hur kvinnor, män eller andra grupper behandlas i vården osv. Denna information kan stärka kvalitetsutveckling, utvärdering av läkemedel och behandlingsmetoder och ersättnings- och styrsystem. Också för den medicinska forskningen och läkemedelsindustrin bör ett sådant register kunna vara av stort värde. I förlängningen kommer en bättre kunskap om det svenska vårdarbetet alla medborgare till del också på detta sätt, genom en bättre hälso- och sjukvård. Ett nationellt hälsonät av detta slag kan förväntas vara mycket kostsamt att bygga upp, även om man använder sig av de olika data- och informationssystem som redan används i landstingen. Å andra sidan skulle nyttan även räknat i pengar kunna vara betydande. För att finansiera färdigställandet av det nationella hälsonätet bör möjligheten till en så kallad PPP-lösning (public-private partnership) användas. Landstingen, nationella myndigheter som , och , universitet och högskolor, liksom läkemedelsföretag borde ha ett intresse av att gemensamt finansiera hälsonätet för att sedan kunna köpa statistik och information. Självfallet måste ett sådant hälsonät utformas med mycket stränga sekretessföreskrifter så att individerna kan känna sig trygga med att personlig information inte kommer andra till del än de som är behöriga. Det bör dock vara möjligt att gruppera informationen på flera olika nivåer samt säkerställa att vårdpersonal enbart får ta del av sådan information som patienten själv medger och som är av relevans för den aktuella behandlingen. Omvandlingen av individuella data som rör patienten kan och ska avidentifieras automatiskt innan den övergår i de databaser som kan ligga till grund för kvalitetsregister och forskningsmaterial. Vad som ovan anförts om införandet av ett nationellt hälsonät genom PPP-lösning, och med skydd för den personliga integriteten, bör ges regeringen till känna. 5.3Förstärk det hälsofrämjande inslaget i vårdutbildningarna En modern hälso- och sjukvård som arbetar förebyggande ställer krav på vårdpersonalens kunskaper om hur livsstilen påverkar hälsan, om förebyggande insatser, effekterna av livsstilsfaktorer, fysisk aktivitet. Personalen måste också ha förmåga att informera om hälsa och hälsorisker och motivera sina patienter. Det är därför rimligt att alla sjuksköterskor och läkare som har patientkontakt ges utbildning i förebyggande hälsovård, bemötande och motiverande samtalsteknik. Det hälsofrämjande inslaget i vårdutbildningarna behöver stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Särskilda hälsofrämjande insatser behövs för äldre. Såväl i som i har förebyggande hembesök hos äldre bidragit till en bättre hälsa. Tidiga vårdbehov har identifierats och ohälsa av olika slag, liksom fallskador, har kunnat förebyggas. På flera håll i landet har man satsat på att förebygga fallskador eller inventera äldre personers läkemedelsförskrivningar med ett resultat som både förbättrat hälsan och minskat kostnaderna. Hembesök och väntjänst för äldre bidrar till att bryta social isolering som vårdkostnaderna minskar. Samarbete mellan kommunernas och landstingens vård- och omsorgsinsatser för äldre måste förbättras. Stöd till anhöriga och samarbete med frivilligorganisationer kan också spela en viktig roll för att förebygga äldres ohälsa. Detta bör ges regeringen till känna. 6En jämställd hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården avspeglar de ojämlika förhållandena i samhället mellan män och kvinnor. En undersökning från visar att män genomsnittligt sett får bättre bemötande och tillgång till vissa behandlingar. drabbas kvinnor hårdare av biverkningar och läkemedelsrelaterad sjuklighet eftersom läkemedel i huvudsak har testats på män. har tester av läkemedel på kvinnor blivit vanligare, men fortfarande kvarstår problem, bl.a. att specifika dosrekommendationer för kvinnor respektive män sällan förekommer. Det förefaller också som om läkemedel ibland skrivs ut till kvinnor på otillräckliga grunder. Äldre kvinnor är oftare ensamma, eftersom maken har dött, och mer beroende av vårdinsatserna än äldre män som oftare kan falla tillbaka på ett stöd från anhöriga. Ohälsan i arbetslivet drabbar i högre grad kvinnor än män paradoxalt nog ofta kvinnlig vårdpersonal. Skillnaderna mellan könen går inte entydigt till kvinnornas nackdel, bl.a. är mäns livsstil fortfarande mer ohälsosam och män söker mindre vård. Kvinnor drabbas av överförskrivning av psykofarmaka, ofta utan att diagnos fastställts, och drabbas av biverkningar, medan män tar livet av sig i brist på psykofarmaka som de inte vågar efterfråga. Sammantaget vittnar skillnaderna om ett stort behov av att skärpa medvetenheten om ett jämställdhetsperspektiv i vården samt att vårdpersonal utbildas och forskning utformas på ett sådant sätt att både kvinnor och män kan bemötas på ett sätt som gör rättvisa och rätt anpassade vårdinsatser till alla. Även om kvinnor är mest missgynnade så skulle även männens hälso- och sjukvårdinsatser kunna bli mer kvalitativa om medvetenheten om könstillhörighetens betydelse för bemötande och behandling ökade. En rad åtgärder behöver vidtas för att säkerställa jämlika hälso- och sjukvårdsinsatser och en ökad medvetenhet om könstillhörighetens betydelse. Det handlar om läkemedelstester på både kvinnor och män samt könsspecifika dosföreskrifter, ökad forskning på kvinnors sjukdomar, förbättrat stöd till anhörigvården, och en ökad uppmärksamhet på könstillhörigheten vid bemötande i vård och omsorg. Hälso- och sjukvårdslagen behöver skärpas med avseende på vårdpersonalens skyldighet att behandla män och kvinnor på ett likvärdigt sätt. bör av regeringen begära förslag på åtgärder för att säkerställa en jämlik behandling av kvinnor och män i hälso- och sjukvården i enlighet med vad som i motionen anförts. 6.1Bekämpa de regionala hälsoklyftorna Det finns djupa geografiska och regionala hälsoklyftor i . Män i har kortare livslängd än män i , och skillnaden ökar. Sjukskrivningarna i de nordligaste länen är högre än i och . De tio kommuner som har den högsta dödligheten bland män i akut hjärtinfarkt ligger samtliga i skogslänen, och risken att dö i denna sjukdomskategori är där ungefär fyra gånger högre än i de tio kommuner som har den lägsta dödligheten. Också självmordsfrekvensen varierar kraftigt mellan olika delar av landet. Även om de undersökningar som gjorts beträffande de regionala variationerna i sjukfrånvaron tyder på att en förklaring är skillnader i sjukskrivningskultur, inte minst från de lokala myndigheternas sida, belyser den samlade statistiken att det finns en djup regional klyfta i såväl fysisk som psykisk ohälsa. Det finns bakomliggande förklaringar som delvis förklarar dessa skillnader, t.ex. variationer i sysselsättningsgrad och livsstilsfaktorer. Men det minskar inte betydelsen av att uppmärksamma och analysera de regionala folkhälsoklyftorna. Det praktiska folkhälsoarbetet kommer till stor del att bedrivas i lokala och regionala sammanhang. Insatser för att minska de regionala hälsoskillnaderna kan också ha väl så god träffbild som insatser som bestäms utifrån sociala faktorer. Det är viktigt att folkhälsopolitiken ges ett konkret uppdrag att arbeta för att tillsluta dessa hälsoklyftor. Den viktigaste förändringsfaktorn är dock de enskilda landstingen och regionerna. Tillskapandet av öppna kvalitetsregister och ett nationellt hälsonät underlättar jämförelser och kan ge kraftiga impulser till regionala initiativ för att förbättra folkhälsan samt den egna hälso- och sjukvården. Vad som ovan anförts om de regionala hälsoklyftorna bör ges regeringen till känna. 6.2Stöd, kompetensutveckling och avlastning för anhöriga Anhöriga till kroniskt sjuka multisjuka och psykiskt sjuka gör en ovärderlig och oersättlig insats i vården. I omsorgen om och vården av äldre har det beräknats att så mycket som av arbetet utförs av anhöriga.