mot · GT02T500 · 2005-10-03 00:00:00 — En liberal politik för information och kommunikation för förändring handlar inte om teknik utan om: 5.2Fokus på innehåll och användning i stället för teknik7 6.3Införandet av 3 G-tekniken9 7.1Ansvar för utveckling och förvaltning av nationella standarder11 7.2Bättre konsumentstöd på IT-området nätverket11 9IT, högskola och forskning14 10IT och vården för ökad patientsäkerhet14 11.1IT-säkerhet och skydd mot informationsoperationer16 11.2Spam, mejlbombning med mera16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT och tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fungerande regelverk internationellt för e-handel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar för den elektroniska handeln vad gäller bl.a. behovet av lagstiftning som främjar digitala signaturer och kryptering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja användning av kryptering hos myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elektronisk offentlig upphandling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna till fungerande mobiltelefonitäckning i de glesast befolkade delarna av vårt land. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som övervakare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom mobiltelefonin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphovsrätt och patent.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta arbetet med en nationell standard för elektronisk offentlig upphandling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre konsumentstöd på IT-området.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla e-demokratin.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över personuppgiftslagen för att säkerställa allmänhetens tillgång till information om förtroendevalda.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT för äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT för funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd för den personliga integriteten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera forskning och kompetensutveckling.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT för ökad patientsäkerhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll som föregångare i frågor om IT-säkerhet genom en tydlig säkerhetspolicy.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT-säkerhet och skydd mot informationsoperationer.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringslivets krav på sekretess vid rapportering om IT-incidenter.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att söka en internationell reglering av spam, mejlbombning m.m.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en oberoende kommission för att kartlägga riskerna med strålning från mobiltelefonisystemen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka IT-tillgängligheten för invandrare. 1Yrkandena 2, 3, 9, 11 och 22 hänvisade till LU. 2Yrkandena 5 och 10 hänvisade till FiU. 3Yrkandena 12, 13 och 16 hänvisade till KU. 4Yrkande 17 hänvisat till UbU. 5Yrkande 18 hänvisat till SoU. 6Yrkandena hänvisade till FöU. 7Yrkande 23 hänvisat till MJU. Utvecklingen inom IT-området visar allt tydligare att den inte kan beslutas fram politiskt, utan att samhällets roll är att skapa goda förutsättningar för branschens utveckling. Denna formas sedan i ett intensivt samspel mellan företag och kunder. av socialdemokratisk regeringspolitik, varav de åtta senaste tillsammans med och , har präglats av en föga företagsfrämjande politik, vilket i sin tur medfört en lägre tillväxt och därmed mindre resurser för att utveckla välfärden i vårt land. IT-bubblan sprack ungefär som regeringen presenterade sin stora IT-politiska proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) om att som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. har regeringen aviserat en ny IT-proposition med preciseringar avseende den fortsatta riktningen för IT-politiken efter den förra IT-politiska propositionen. Långbänken i ledde ändå till att propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället försenades för att i slutändan i huvudsak vara en katalogaria över allt regeringen funderar på och kan tänkas återkomma till med opreciserat när. Det är egentligen bara titeln på propositionen som var tillfredsställande. Regeringen gav () i uppdrag att utvärdera den svenska IT-politiken. Rapporten lärande IT-politik för tillväxt och välfärd från ITPS var en svidande vidräkning av den förda politiken. I rapporten konstaterades: Möjligheten att bedöma hur lyckats i sin strävan att bli ett informationssamhälle för alla före andra länder saknas i första hand beroende på bristande preciseringar av i vilka avseenden ska nå detta mål. Däremot redovisades att fortfarande ligger mycket högt på skalan, men att något eller några länder passerat inom de flesta områden. ITPS fastslog inledningsvis att utan en god användning av IT i företag, i kommunala förvaltningar, inom vården och i hemmen kommer vi inte alls att lyckas med att utveckla tillväxt och välfärd. Vidare konstaterades att utbildningsväsendet har en nyckelroll att utveckla IT som ett hjälpmedel i lärandet och att den offentliga sektorn bör vara föregångare inom IT-användningen. Vad avser tillgängligheten redovisade följande förändringar 20002003: Den största klyftan gäller åldern och den har bara minskat marginellt Utbildningsklyftan är den näst största klyftan och minskningen är begränsad Klyftan mellan könen har halverats och är nu den minsta Inkomstklyftan är mer begränsad Klyftan som förklaras av ursprung har ökat mycket kraftigt Det fanns all anledning att som ITPS i sin utvärdering ställa krav på den kommande IT-propositionen om en tydlig precisering av mål och medel i den framtida IT-politiken. Det är därför djupt otillfredsställande att regeringen i allt väsentligt lämnar kritiken utan åtgärd. Detsamma gäller den ovan återgivna redovisningen från ITPS av tillgängligheten till IT, där regeringen borde ha föreslagit åtgärder för att stärka IT-tillgängligheten hos invandrarna. Regeringens försenade proposition blev ett svart hål i IT-politiken. Liberal politik på IT-området handlar mer om att möjliggöra och skapa förutsättningar för en ökad IT-användning än att ha åsikter om teknik. Här behandlas det övergripande statliga ansvaret för en god infrastruktur för kommunikation - anpassad till det moderna, globala samhället. Tyngdpunkten ligger på tillväxt, tillgänglighet, integritet, säkerhet och användbarhet. Alltfler människor har i den mänskliga historien själva tillgång till ett kommunikationsmedel som kan sätta dem i förbindelse med varje annan användare på jorden. Utvecklingen av IT-samhället i världens två folkrikaste stater diktaturen och demokratin är inte unik, men visar på den revolution som äger rum också i de tidigare mindre utvecklade delarna av världen. De globala kommunikationsmedel som funnits har aldrig givit denna möjlighet för andra än ett fåtal med stora resurser, och då ofta med fördröjning. Alla jordens invånare är inte Internetanvändare, och även om de vore skulle fortfarande språkbarriärer och andra hinder begränsa den faktiska räckvidden. Men existerar ett medium med denna potential. Och omvälvningarna i dess spår har inte låtit vänta på sig. Att Internet är ett stort hot mot diktaturer och totalitära regimer är uppenbart. För en del, till exempel som är världens mest slutna stat, är Internet på grund av fattigdomen ännu inte något överhängande problem. I det ekonomiskt mer välmående är det uppenbart att myndigheterna hyser stor oro inför detta. i väst försvarar ofta sina kraftiga försäljningssatsningar med att Internet och mobiltelefoni medverkar till ett öppnare samhälle. Regimen i anstränger sig därför för att på alla sätt begränsa medborgarnas användning av detta nya medium. Det är ytterst oroväckande att samma västliga IT-företag nu söker tjäna pengar på att sälja teknik till den kinesiska regimen för att denna ska kunna kontrollera och censurera medborgarnas användning av IT-teknikens möjligheter. Inte minst för dissidenter och demokratiförespråkare har oinskränkt tillgång till Internet haft eller skulle kunna ha stor betydelse. Internet ger förtryckta en röst att tala om frihet och demokrati som hotar förtryckarna. Visst finns det en baksida av detta med den stora mängd aktiviteter som förknippas med andra, odemokratiska rörelser och organiserad brottslighet. Mer eller mindre kartlagda nätverk med alltifrån nynazistiska rörelser till aktiva terroristgrupper som drar också nytta av den nyskapade kommunikationsvägen. Överlag är emellertid den nya tekniken till nytta för mänskligheten. 5.2Fokus på innehåll och användning i stället för teknik Debatten om IT har i mångt och mycket varit driven av teknikutvecklingen och haft användarens perspektiv först i andra hand, om det alls funnits med. Till stor del är det förmodligen ofrånkomligt att tekniken spelar en stor roll. Men den har tillåtits att spela en alltför stor roll i samhällsdebatten . Det gäller både fördelar och nackdelar med den nya tekniken. Detta har ofta gjort att ny lagstiftning varit föråldrad redan när den stiftats eftersom den tekniska utvecklingen gått vidare under processen med att analysera och ta fram lagförslag. Här bör teknikperspektivet ställas i bakgrunden så långt det går och debatten och lagstiftningen mer inriktas på generella frågor. Överhuvudtaget bör samhället sträva efter största möjliga teknikneutralitet. Dessa frågor utvecklas i mer konkreta termer i motionens senare avsnitt. Grunden till den svenska välfärden skapades av driftiga entreprenörer som byggde upp svensk industri. En avreglering som tog bort hinder och en omfattande satsning på utbyggd infrastruktur, framför allt järnvägar, gav förutsättningarna. IT-utvecklingen ger oss åter liknande möjligheter. Vi har en del av de institutionella förutsättningarna med en högt utbildad befolkning, en god infrastruktur för digitalt informationsutbyte och många etablerade teknikföretag. Men företagsamhet måste kombineras med en klok näringspolitik för att ge maximal effekt. Informationstekniken är ur näringspolitisk synvinkel främst ett medel för företag och individer att bedriva handel och informationsutbyte enkelt och effektivt. Men IT är också en viktig teknisk bransch där med stort kunnande är med och driver den tekniska utvecklingen framåt. Från tillväxtsynpunkt är bägge delarna viktiga förutsättningar. E-handel elektronisk handel utgör en mycket stor potential för den ekonomiska utvecklingen. Därigenom bidras till att vardagshandeln globaliseras både för enskilda och för företag och andra institutioner. Tillgången till varor och tjänster ökar och hanteringen av de transaktioner som krävs underlättas väsentligt. I vårt land ser nu alltfler kommuner och myndigheter möjligheten att effektivisera sin upphandling via e-handel. Kommuner och Landsting bedriver ett gemensamt arbete tillsammans med Statskontoret och Kammarkollegiet för att främja förutsättningarna för införande av elektronisk handel inom den offentliga sektorn. Målet är att därigenom effektivisera verksamheten och koncentrera resurserna på respektive kärnverksamhet. En rad institutionella och juridiska reformer krävs för att underlätta den elektroniska handelns utveckling. E-handeln går över nationella gränser, vilket gör det nödvändigt med fungerande regelverk internationellt. Här ligger ett stort ansvar på EU att utveckla gemensamma regelverk inom EU-området men också att verka internationellt i samma riktning. Det måste råda konkurrensneutralitet vad gäller regelverk och skatter. Ett generellt problem har varit att såväl svenska som internationella ansatser till lagstiftning på IT-området i alldeles för hög grad utgått från problem och tekniker, som snabbt blir inaktuella. Det är helt fel angreppssätt. Lagstiftningen måste ta sikte på det generella och teknikneutrala för att kunna fungera långsiktigt. Behovet av speciallagstiftning för elektronisk handel är egentligen ganska litet, medan behovet av att harmonisera olika länders lagar och praktiskt användbara tillämpningar av befintliga regelverk och avtal är stort. Det är framför allt säkerheten kring själva transaktionerna som är en politisk fråga, men också en rad skattefrågor kan komma att behöva lösas. Sedan regeringen överlämnade propositionen Lag om kvalificerade elektroniska signaturer m.m. (1999/2000:117) till , har utvecklingen gått vidare utan att särskilt mycket genomförts av förslagen. Detta är inte acceptabelt. Därför krävs det nu att regeringen på allvar tar initiativ för att skapa en aktuell och flexibel juridisk ram för säkerhet och digitala signaturer vid elektronisk kommunikation. Digitala signaturer är en förutsättning för säkra avtal och andra elektroniska ekonomiska transaktioner, som bland annat skulle underlätta väsentligt för en ökande e-handel. En nyckelfråga för elektronisk handel är att kunna utnyttja kryptering för säker kommunikation mellan säljare och köpare. Wassenaaröverenskommelsen om att inkludera så kallad stark kryptering bland de produkter som omfattas av exportbegränsningar är här en allvarlig hämsko. Sedan avtalets slöts 1998 har utvecklingen i praktiken accelererat så snabbt att gränsen mellan stark och svag kryptering är överspelad. har ändrat sina exportregler för programvara för kryptering inte mindre än fyra gånger. I praktiken är restriktionerna för kryptering med nycklar längre än 64-bitar upphävda. Däremot innebär det befintliga avtalet fortfarande att programvara för kryptering kan beläggas med exportrestriktioner av de 33 undertecknande länderna. bör ta initiativ till att programvara för kryptering stryks ur Wassenaarprotokollen. Skälen för restriktioner av sådan export till vissa länder eller vissa slutanvändare motiverar inte generella exportrestriktioner. Det är inte heller känt om restriktionerna har den avsedda verkan eller om till exempel terroristorganisationer skaffar sig tillgång till kryptering ändå. Krypteringsanvändning är något som måste utvecklas särskilt inom den offentliga myndighetsutövningen. Inom vården, , utbildningsväsendet är behovet av säkerhet mot obehörig hantering av för den enskilde känslig information av största betydelse. Det är en viktig integritets- och tillitsfråga. Offentlig upphandling har stor samhällsekonomisk betydelse. Många svårigheter beror på att kommuner anser det kostsamt att följa upphandlingsprocessens många regler, som många småföretag inte är bekanta med förfarandet och anser det för svårt att lägga in anbud. Detta försämrar konkurrensen och kan därför misstänkas leda till högre samhällskostnader. Erfarenheter från bland annat visar att genom att ta fram nationella standarder för upphandling av varor och tjänster inom olika sektorer ökar antalet anbudsgivare och effektiviteten i processen mångfaldigt. Inom ramen för det välkomna arbete som bedrivs mellan Kommuner och Landsting skapas ökade förutsättningar för en ökad elektronisk offentlig upphandling. Smärre upphandlingar under EU:s tröskelvärden för upphandling bör förenklas. Det kan i sin tur innebära att frågor om hur EU:s upphandlingsdirektiv ska tolkas måste lösas. Det bör i sig inte hindra att arbetet fortsätter. Detta bör ge till känna för regeringen. Det finns också behov av att lyfta fram goda exempel på hur IT praktiskt medför att företag kan lokaliseras i glesbygd. Att IT ska innebära ett lyft för glesbygden har blivit ett mantra. IT-infrastrukturen är bara en av de många förutsättningar som måste till för att detta ska bli verklighet. Därför är det viktigt att belysa de exempel som finns och hur dessa bidragit till att förverkliga förväntade möjligheter. 6.3Införandet av 3 G-tekniken Redan när licenserna för att driva det nya mobilnätet med UMTS, eller 3 G, delades ut kritiserade förfarandet. Regeringen har valt vägen med statlig kontroll och planeringspolitik när det gäller bredbandets infrastruktur, när det gäller digital TV och när det gäller det mesta av socialdemokratisk medie- och IT-politik. förordade i stället en så kallad auktionsmodell, vilket för övrigt också förordades av statens egen utredare i frågan. När NMT-nätet kommer att fasas ut aktualiseras frågan om en fungerande mobiltelefonitäckning i de glesast befolkade delarna av vårt land. Det kommer med stor sannolikhet att visa sig vara för dyrt att ordna 3 G-täckning i dessa områden. Den så kallade WCDMA-teknologin (Wideband Code Division Multiple Access) kan då vara ett effektivt och billigt alternativ, vilket bör beaktas i den fortsatta hanteringen av mobiltelefoniutbyggnaden. Det är viktigt att konkurrensen värnas och övervakas inom IT-sektorn. I regeringens proposition om lag om elektronisk kommunikation m.m. (prop. 2002/03:110) föreslogs att () också skulle kontrollera tillämpning och tvister inom den nya lagens område. I samband med behandling av propositionen hävdade liberalerna i likhet med flera remissinstanser att det är ett principiellt problem med att samla normerande, verkställande och dömande funktioner inom en och samma myndighet. Starka skäl talade redan då för att ge uppgiften att kontrollera tillämpning och bedömning av tvister inom lagens område. Arrangemanget med PTS som ansvarig även för detta sågs som tidsbegränsat. Det är nu dags att skilja de olika funktionerna åt och att lägga den kontrollerande funktionen på . är ett ledande mobiltelefonland. Tyvärr är konkurrensen fortfarande mycket begränsad. Kostnaderna för mobilsamtal, sms-meddelanden och andra mobiltelefonitjänster är fortfarande betydligt dyrare i vårt land än i våra grannländer. Detta måste åtgärdas genom en mer effektiv konkurrensövervakning. Det är överhuvudtaget mycket svårt för den enskilde konsumenten att kunna jämföra olika delar av prissystemet för att därmed kunna göra en helhetsbedömning av affärsuppgörelsen med leverantören. Den snabba tekniska utvecklingen gör att allt fler innovationer baserar sig på IT-lösningar. Det är viktigt att innovationer får ett rättsligt skydd, men gränsdragningen mellan patentskydd och upphovsrätt måste bevakas. är bestämt emot en utveckling i riktning mot det amerikanska patentsystemet där programvara i sig är patenterbar även om den inte ingår i någon teknisk lösning. Vi anser att den fria programvaruutvecklingen inte ska motarbetas och att mjukvara allmänt sett inte ska vara patenterbar. Däremot är det viktigt att det finns en möjlighet att bevilja patent för tekniska uppfinningar där mjukvara ingår i uppfinningen. Patentskyddet vad gäller programvaran ska då enbart avse programvarans användning för att lösa just det tekniska problem som uppfinningen som helhet tar sikte på. Givetvis måste det också, liksom i alla patent, krävas att uppfinningen är ett genuint framsteg och en tidigare okänd lösning på ett tekniskt problem. röstade ner ett direktivförslag om så kallade mjukvarupatent, eller patent på datorrelaterade uppfinningar. De direktivförslag som behandlades gav inte en tillfredsställande lösning på gränsdragningsfrågorna. Beslutet hade också stöd av ledamöter i . 7.1Ansvar för utveckling och förvaltning av nationella standarder saknas ett nationellt, övergripande ansvar för strategiska frågor om innehållsstandarder med mera. Som ett exempel kan nämnas att vid försöken att bygga upp ett system för säker informationsöverföring mellan landets sjukhus är ett av de problem som ännu inte lösts att det inte finns några standarder för journalskrivning. När det gäller tekniska standarder för kommunikation finns ett tydligare ansvar, men för informationsinnehållet saknas detta ansvar. Det betyder också att de standarder som utvecklas, till exempel för elektronisk offentlig upphandling, inte tas tillvara på det sätt som är önskvärt. Detta är ett problem som regeringen bör göras uppmärksam på. 7.2Bättre konsumentstöd på IT-området nätverket Informationstekniken och framför allt Internet innebär nya utmaningar för konsumenterna. Det finns en rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär som ingen offentlig myndighet tar helhetsgrepp på. , , , och andra myndigheter sköter olika delar. Det finns, anser , ett behov av en speciell servicefunktion för IT-frågor på myndighetsnivå. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. En jämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet. En sådan ny funktion, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållen och servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare, organisationer, företag och myndigheter. Verksamheten bör läggas inom och förstärka verkets IKT-kompetens (Informations- och Kommunikationsteknologi). När de traditionella deltagandeformerna (möten, demonstrationer, namninsamlingar med mera) tappar mark krävs nya metoder för att manifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Den nya informationstekniken har fått ett stort genomslag inom näringslivet, massmedierna, utbildningen och forskningen. I politiska sammanhang utnyttjas dock knappast dess fulla potential . Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade kanalerna men utgör ett värdefullt komplement. I det moderna samhället är tid en bristvara. Med hjälp av ny teknik får fler människor inte minst unga människor för vilka IT-tekniken är mer bekant än de politiska strukturerna nya möjligheter att delta i den politiska processen. Avståndet mellan väljare och valda krymper. Myndigheter och institutioner måste ta till sig informationstekniken. I kommuner och landsting bör det till exempel vara självklart att protokoll från fullmäktiges sammanträden liksom gärna också förberedande promemorior och partipositioner läggs ut på Internet. liberalerna välkomnar lokala initiativ att mer direkt använda Internet som ett kommunikationsmedel i processen för opinionsbildning och beslutsfattande. Det är till exempel fullt möjligt att genomföra lokala opinionsmätningar inom ett visst område i en kommun för att inom detta utröna medborgarnas uppfattning om till exempel en ny detaljplan. liberalerna välkomnade förslaget från revisorer angående återspegling av lagstiftningen i rätts- och samhällsinformationen (2002/03:RR20 revisorers förslag angående ordning på rätten). Vi delar revisorernas uppfattning om att en rad åtgärder måste vidtas för att utveckla rättsinformationssystemet; att systemet förses med ett märkningssystem så att det går att följa regelverket från lag via förordning till tillämpningsföreskrifter, att regeringen utformar ett system för att ange vilken eller vilka lagar regeringen grundar sina förordningar på, att regeringen utformar en ordning för hur kommunala författningar inom olika lagstiftningsområden ska kunna ingå i rättsinformationssystemet samt att regeringen utarbetar förslag till hur EG-rätten ska kopplas till rättsinformationssystemet. Vi menar att dessa åtgärder är angelägna för att göra beslut lättare tillgängliga för medborgarna, vilket i sin tur stärker demokratin. Det är särskilt viktigt att personuppgiftslagens konsekvenser för möjligheterna till samhällsinformation på Internet uppmärksammas. Vissa kommuner har en ytterst restriktiv tolkning av personuppgiftslagen och vägrar därför att ens publicera namnen på kommunfullmäktigeledamöter på kommunens hemsida, såvida inte dessa uttryckligen lämnat sitt tillstånd. Det är inte rimligt att någon anonymt ska kunna utöva ett förtroendeuppdrag i det allmännas tjänst.