mot · GS02MJ6 · 2005-01-25 00:00:00 — 4Låt genomföra skoglig haveriutredning27 5Få ut virket ur skogen28 5.2Ge dispenser för virkestransporter29 5.3Effektivitet i virkestransporterna på järnväg och till sjöss29 6Hoppa över onödigt paragrafrytteri29 8Se den enskilde skogsägarens perspektiv31 8.1Regeländringar för skogskonto/skogsskadekonto31 8.1.1Större andel bör kunna avsättas till skogskontot31 8.1.2Utöka tidsgränsen för skogsskadekontot31 8.1.3Generösare beloppsgränser för skogsskadekonto32 8.1.4Ingen skatt på skogsskadekontot32 8.2Statligt skördeskadeskydd för skogsägare32 9Mildra de ökade transportkostnaderna33 9.2Sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruk och virkestransporter33 10Inför en katastrofparagraf i skogsvårdslagen34 11Bevarande av den biologiska mångfalden34 12Se över befintliga lagar och ersätt kommunerna34 13Uppvärdera det civila samhället35 14Se den enskilde elabonnentens perspektiv35 15Ökat nationellt ansvar för säker telefoni36 16Ökad säkerhet för fungerande radiosändningar36 Den storm som drabbade saknar motstycke i modern tid. uppskattar att träd fällts av stormen. Det motsvarar nästan hela den totala årliga avverkningen i hela , som var . Det ekonomiska värdet av den stormfällda skogen beräknas till . Lokalt motsvarar stormfällningarna upp till 30 årsavverkningar. Åtskilliga enskilda skogsbrukare har fått se sitt livsverk spolierat. har hundratusentals hushåll drabbats av strömlöshet, varav tusentals av dessa i skrivande stund, efter stormen, är utan el. Även telefonförbindelserna har slagits ut. 13 människor har dödats till följd av stormen. Detta sammantaget gör det befogat att tala om en verklig katastrofsituation. Därför har beslutat att väcka en motion med anledning av händelse av större vikt jämlikt 3 kap. 13 § riksdagsordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av såväl de akuta som de långsiktiga konsekvenserna för skogsnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda Försvarsmaktens materiel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generösa dispenser för virkestransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslagen till enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektivisering av virkestransporterna på järnväg och till sjöss. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om onödig byråkrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta kemiska bekämpningsmedel i skogen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till tjänstledighet för skogsarbete för anställda i offentlig sektor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till tjänstledighet för hemvärnsmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket kring att anlita utländsk arbetskraft. begär att regeringen lägger fram förslag om ändringar i skogskontolagen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett skördeskadeskydd för skogsbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillfälligt stormskogsavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett statligt transportbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafikbeskattningen. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av en katastrofparagraf i skogsvårdslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en balanserad ansvarsfördelning mellan stat och kommun vad gäller de ekonomiska kostnaderna för naturkatastrofer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reducerad elskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till strömlösa hushåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till strömlösa företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys av de totala samhällskostnaderna för katastrofen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till telefonlösa hushåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalradions betydelse i krissituationer. 4Låt genomföra skoglig haveriutredning föreslår att regeringen omgående ger i uppdrag till att snabbt utreda de sammantagna konsekvenserna för skogen och skogsbruket. Såväl de ekonomiska, praktiska, sociala, infrastrukturmässiga som de ekologiska konsekvenserna behöver sammanställas. Utredningen bör göra en bedömning av behovet av stöd från samhället, praktiskt, ekonomiskt och psykosocialt. Det kan till exempel handla om kostnader för att hyra in externa maskiner och arbetskraft. Det kan också handla om att staten via tillsammans med marknadens aktörer samordnar avverkning och leveranser av timmer och massaved så att i första hand små skogsbrukare inte drabbas i så stor utsträckning. Utredningen bör dels ge förslag till åtgärder för att hantera den akuta situation som uppkommit (ett halvårs sikt), dels ge förslag på mer långsiktiga åtgärder för att förbättra beredskapen för denna typ av stormkatastrofer. Det behövs också en genomgång av gällande regelverk på det skogliga området. Vilka regler behöver ändras tillfälligt eller permanent till följd av stormkatastrofen? Ytterligare åtgärder kan behövas längre fram för att hantera de mer långsiktiga konsekvenserna, liksom för att skapa en bättre beredskap nästa gång något liknande inträffar. Utredningen bör arbeta kortsiktigt med att snabbt göra en sammanställning av nu kända fakta samt dra slutsatser av dessa, men också mycket långsiktigt . Efter stormen 1969 fick man exempelvis därefter särskilt arbeta med att bekämpa skadeinsekter i de värmländska skogarna. Vilken roll spelade det civila samhället? Hur påverkades infrastrukturen? Hur utvecklades det småskaliga skogsbruket? Hur förändrades förutsättningarna för regionens näringsliv och försörjningsstruktur? Det är alltså nödvändigt att en haveriutredning fortsätter att dokumentera vad som händer i katastrofens spår också när den akuta situationen är över, för att kunna föreslå rätt avvägda långsiktiga åtgärder som kan vara till hjälp vid nästa storm. Uppdraget bör inte begränsa sig till att hjälpligt bistå dem som drabbats och att rusta för framtida upprepningar. Det bör också innebära att analysera och fortlöpande följa och påvisa följder och även ge förslag till insatser till följd av den storm som varit. Utgångspunkten bör vara att landsbygden och inland även fortsättningsvis skall vara en plats för boende och trygghet. Stormen och samhällets attityder till dess verkningar är styrande för hur människor väljer att bo, arbeta och investera! Samhället har här ett ansvar för att möjliggöra medborgarnas frihet att välja sin livsmiljö. 5Få ut virket ur skogen En översiktlig bedömning ger vid handen att flaskhalsen i uppröjningsarbetet blir att få ut virket från skogen till bilväg. Företrädare för skogsnäringen uppger att samlade kapacitet av skogsmaskiner kanske inte är tillräckligt för att få ut träden . måste regeringen på alla sätt bistå, bland annat genom att utnyttja sina internationella kontakter för att snabbt uppbåda skogsmaskiner från våra grannländer. Även om det står klart att allt virke inte kommer att kunna räddas måste samhället göra vad det kan för att så mycket som möjligt av timret kan tas till vara. Detta innebär också att skogsnäringen måste hantera de långsiktiga konsekvenserna i form av bl a expanderande insektspopulationer till följd av att fallen skog ligger kvar i markerna. Det militära överskottsmateriel som Försvarsmakten förfogar över i form av terränggående fordon, kranbilar m m bör kunna komma till användning. 5.2Ge dispenser för virkestransporter måste vara generöst med dispenser för ökade totalvikter på berörda vägar uppröjning efter stormkatastrofen pågår. Belastningen på enskilda vägar av tunga transporter kommer att leda till ökade underhållsbehov framöver. De enskilda vägarna är de som kommer att förstöras ojämförligt mest. Renoveringsbehoven för de enskilda vägarna kommer att få täckas av vägsamfälligheternas medlemmar, vilka ofta redan drabbats av katastrofen på olika sätt. Därför är det av vikt att anslagen till enskilda vägar förstärks i berörda områden. 5.3Effektivitet i virkestransporterna på järnväg och till sjöss Regeringen bör uppdra åt Järnvägsstyrelsen att se till att tillgång på järnvägsvagnar fungerar effektivt för timmertransporterna. Timmertransporter bör ges förtur bland godstransporterna på järnväg. Egenhantering i hamnar måste tillåtas och stuverimonopolet tillfälligt upphävas så att transportarbetet kan löpa friktionsfritt och med största effektivitet. Det är viktigt att den ökade hanteringen av timmer i hamnarna fungerar effektivt. Därför måste självlastning och -lossning tillåtas i större utsträckning. bör regeringen även öppna för cabotage för fartyg utanför EU-området förutsatt att det inte handlar om undermåliga fartyg med s k svart flagg. Stormvirke bör klassas som lågvärdigt gods och befrias från farledsavgift vid båttransport. 6Hoppa över onödigt paragrafrytteri I ärenden där det är praxis att bevilja tillstånd bör temporärt kravet på tillståndsplikt slopas. Kvarstående krav på tillstånd och dispenser bör endast gälla där det är nödvändigt av uppenbara miljö- eller säkerhetsskäl. Detta bör gälla såväl hanteringen av timret i skogen som inom industrin. För det virke som ändå inte hinner transporteras ur skogen före måste dispens i skogsskyddsbestämmelserna ges. Dispenser måste också ges för att kunna lagra virke på land under bevattning och även lagring av virke i vatten. Det är positivt att regeringen i detta avseende visat stor öppenhet. Ett exempel på orimlig byråkrati är fasthållandet vid kravet på dispensansökningar för att avverka stormfälld skog. Skogsägaren måste ansöka om dispens från för att få börja avverka sin skog utan att först behöva vänta efter ansökan. Dessa regler är i nuvarande situation uppenbart orimliga. För att rädda så mycket som möjligt av de ekonomiska värdena är det nödvändigt att uppröjningsarbetet startas . Det skall därför räcka med en enkel anmälan, som kan inkomma också i efterhand, om att avverkning med anledning av stormen kommer att ske. Ett annat exempel är miljöministerns besked om att bekämpningsmedel endast kommer att få användas vid uppsamlingsplatserna, inte ute i skogen. Men eftersom det inte finns några praktiska möjligheter att få ut alla träd till uppsamlingsplatserna, blir det nödvändigt att använda bekämpningsmedel även ute i skogen där träden fallit. Annars kommer granbarkborren att orsaka stora skador. Olika ministrar har gett olika besked om bekämpningsmedel. måste regeringen snabbt skapa klarhet om vad som gäller. Katastrofsituationen kan komma att kräva att såväl förbjudna bekämpningsmedel som förbjudna spridningssätt av desamma kan komma att behöva användas. Ett intensivt undersökningsarbete pågår just nu för att utröna bästa medel och metod. menar att inga dörrar får stängas på förhand för att på bästa sätt kunna hantera den uppkomna situationen med stora mängder vindfälld, ej upparbetad skog i markerna. råder brist på skogsarbetare. vet vi att det finns personer som arbetar inom andra yrken som besitter nödvändig kompetens för att delta i röjningsarbetet. föreslår att anställda i offentlig sektor skall ges rätt till tjänstledighet för att hjälpa till i uppröjningsarbetet. Vid större stormskador, som den inträffade, kan det uppstå plötslig brist på skogsarbetare. Då är det nödvändigt att de regler som finns för att ta in utländsk arbetskraft, också utanför EU-området, är flexibla. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ge förslag på hur regelverket kring att anlita utländsk arbetskraft skall utformas så att den inhemska arbetskraftens villkor inte försämras, men som vid plötslig arbetskraftsbrist möjliggör tillfälligt anlitande av utländska skogsarbetare utan byråkratiska hinder. I krisberedskapsarbetet som utförts har ett stort antal personer deltagit ute i kommunerna, inte minst från Hemvärnet, vars insatser haft stor betydelse. Dessa deltar på frivillig basis och med godkännande från sina respektive ordinarie arbetsgivare. Endast vid ofred har hemvärnsmän tjänsteplikt. Den situation som råder får betraktas som snarlik detta, där insatser kan behövas ytterligare månader framåt i vissa kommuner. Det vore olyckligt om hemvärnsmän måste avstå från frivilligt deltagande i katastrofinsatserna på grund av bristande samtycke från ordinarie arbetsgivare. anser att regeln om tjänsteplikt vid extraordinarie katastrofsituationer bör kunna tillämpas för arbetsgivarens del även om deltagande är frivilligt från arbetstagarens sida. 8Se den enskilde skogsägarens perspektiv Merparten av skogen i ägs av enskilda markägare. Ofta saknar dessa försäkringar mot stormskador. Efter stormen 1969 fick inga skogsägare ut något på sin försäkring med hänvisning till force majeure, vilket säkert kan ha bidragit till att så många nu var oförsäkrade. är det oklart hur försäkringsbolagen kommer att ersätta. Men klart är att för många innebär stormkatastrofen en personlig tragedi och ekonomisk ruin. Nyblivna skogsägare med stora lån har inte ekonomiskt utrymme att klara den uppkomna situationen. Den skog som sparats för att möjliggöra ett generationsskifte på gården har blåsts omkull. Möjligheterna för det småskaliga skogsbruket har över förändrats drastiskt. Även förutsättningarna för den regionala och svenska skogsnäringen i stort har förändrats. Skogsägaren står inför stora praktiska och ekonomiska problem. Det gäller att ta tillvara de fällda träden , då insektsangreppen kan bli påtagliga. Stora transportproblem och transportkostnader väntar eftersom det nu finns ett överflöd av timmer i medan de flesta skogsindustrierna ligger i och . Det stora virkesutbudet innebär att virkespriset pressas ned. Priserna kommer att vara fallande i takt med att timret kommer ut ur skogen och sågverks- och massaindustrin överhopas. Kostnader för återplantering tillkommer. Bra skogsplantor kommer att utgöra en bristvara. Detta är bara några av de konsekvenser som kan förutses för skogsägaren. I denna katastrofsituation är det viktigt att staten tar ansvar för att lindra den ekonomiska situationen för dessa småbrukare. Det behövs bl a skattelättnader och ändrade regler för användning av skogskonto/skogsskadekonto samt införande av någon form av statligt skördeskadeskydd. Även bör kunna utnyttjas för att i vissa fall kunna byta mark med markägare som förlorat en stor del av sitt skogsinnehav. Det är viktigt för ägarstrukturen, det lokala näringslivet och landsbygdsutvecklingen att ett småskaligt skogsbruk även fortsättningsvis bedrivs i de drabbade områdena. 8.1Regeländringar för skogskonto/skogsskadekonto föreslår att regeringen återkommer till med nedanstående ändringar i reglerna kring skogskonto/skogsskadekonto. 8.1.1Större andel bör kunna avsättas till skogskontot Begränsningen av hur stor del av intäkterna från avverkning av stormfälld skog som kan avsättas till skogskontot eller skogsskadekontot bör avskaffas. 8.1.2Utöka tidsgränsen för skogsskadekontot Tidsgränsen för hur länge skogsskadekontot får utnyttjas bör utökas från till . 8.1.3Generösare beloppsgränser för skogsskadekonto Den nedre beloppsgränsen för avsättning till skogsskadekontot bör sänkas till . Detta skulle främst hjälpa de mindre skogsägarna som fått delar av sin skog nedblåst. 8.1.4Ingen skatt på skogsskadekontot Behållningen på skogsskadekontot skall vara skattebefriad vid försäljning och arvsskifte. 8.2Statligt skördeskadeskydd för skogsägare Staten bör ha ett övergripande ansvar vid större naturkatastrofer. Erfarenheten från bl a stormfällning var att naturkatastrofer av det nu aktuella slaget inte omfattades av kommersiella försäkringar. Det finns kommersiella skogsförsäkringar som omfattar såväl stormskador som skador vid brand, insektsangrepp och liknande. Skogsförsäkringarna började säljas efter stormarna 1969. av de nu drabbade skogsägarna uppges ha en sådan skogsförsäkring. Dessa innehar av den drabbade arealen. För att försäkringen skall falla ut måste minst ett hektar sammanhängande skog blåsa omkull. Försäkringsbolagens kostnader för de försäkrade skadorna uppges preliminärt hamna någonstans kring . Kostnaderna för de skogsskador stormen åstadkommit överstiger vida de belopp försäkringsbolagen räknar med att betala ut. Det är rimligt att staten i denna katastrofsituation, tillsammans med enskilda och skogsbranschen, står för en del av de resterande kostnaderna. Utformandet av någon form av statligt skördeskadeskydd bör därför övervägas. I detta bör även merkostnader för inhyrda maskiner och arbetskraft räknas in. För är det personliga ansvaret centralt, därför är det viktigt att en eventuell statlig skogsskadeersättning utformas så att den blir neutral i förhållande till de skogsägare som försäkrat sin skog och de som avstått från försäkring. De drabbade skogsägarna drabbas av sjunkande fastighetspriser, vilket kan innebära ökade amorteringar. För att fastighetsägaren skall kunna finansiera sina amorteringar bör skatten på virkeslikvider och försäkringsersättningar kunna skjutas upp till dess att fastigheten säljs. Skatt bör då endast betalas på vinsten om fastigheten säljs till ett högre pris än vad köparen en gång betalat. En sådan lösning bör snabbutredas. Det är rimligt att särskilda krav ställs på som statligt bolag i en katastrofsituation. En särskild bedömning bör göras av hur ställning och resurser kan användas för tillvaratagande, lagring och transport av virke. bör kunna utnyttjas för att i vissa fall kunna byta mark med markägare som förlorat en stor del av sitt skogsinnehav. Det är viktigt för ägarstrukturen, det lokala näringslivet och landsbygdsutvecklingen att ett småskaligt skogsbruk även fortsättningsvis bedrivs i de drabbade områdena. 9Mildra de ökade transportkostnaderna Virke kommer stora mängder att behöva transporteras från södra till mellersta och norra . anser att staten har ett ansvar vid en naturkatastrof av denna omfattning, därför bör staten utforma någon form av transportbidrag. De juridiska omständigheterna kring detta bör klarläggas. Om det krävs en lagändring för att betala ut ett transportbidrag, bör regeringen återkomma till med ett sådant lagförslag. 9.2Sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruk och virkestransporter Förutsättningarna för de nödvändiga virkestransporterna har försämrats av regeringens höjningar av drivmedelsskatterna budget. I budgetförslag sänktes dieselskatten med per liter, vilket sammantaget skulle ge i skattelättnader för den hårt prövade åkerinäringen. Skogs- och åkerinäringens villkor hotas att än mer försämras av de förslag som lämnat i betänkandet Skatt på väg (SOU 2004:63) och som innebär att dieselbränslet kan komma att beskattas med ytterligare per liter. De nya väg- och energiskatter som utredningen har föreslagit ökar skogsnäringens kostnader med , enligt beräkningar från LRF Skogsägarna, Skogsindustrierna och . Det kommer att slå hårt mot skogsägare i främst inlandet, där transportavstånden är stora. Den av föreslagna skattereformen beräknas kunna sänka deras nettointäkter med så mycket som . Det är olyckligt att skogs- och åkerinäringen i denna akuta situation vad gäller transportbehov också har en stor osäkerhet hängande över sig i form av en möjlig radikal skatteomläggning. bör därför tillkännage för regeringen att en omläggning av trafikbeskattningen i enlighet med förslagen från skall åtföljas av ett system för återbetalning av den höjda dieselskatten för åkerinäring, jord- och skogsbruk samt övrig yrkestrafik. 10Inför en katastrofparagraf i skogsvårdslagen Ett antal krav på lättnader av restriktioner inom skogsbruket och skogsindustrin har framförts i stormens efterdyningar. Det finns ett behov av att regeringen och dess myndigheter skall kunna agera snabbt i sådana här krissituationer. Vi föreslår därför att en särskild katastrofparagraf införs i skogsvårdslagen. Regeringen eller den myndighet regeringen utser bör ges bemyndiganden att fatta de beslut som krävs för att hantera en katastrof. I lagen bör det tydligt framgå att bestämmelserna i skogsvårdslagen och skogsvårdsförordningen tillfälligt kan upphävas i en katastrofsituation. Regeringen bör lägga fram ett förslag till katastrofparagraf för . 11Bevarande av den biologiska mångfalden Det behövs en bedömning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att bevara den biologiska mångfalden i de drabbade områdena och minimera skadorna på ekosystemens långsiktiga återhämtningsförmåga. Hur kan exempelvis stormfällda frötallar kompenseras? Vilka konsekvenser får det faktum att så mycket av trädridåer och andra träd som sparats av naturvårdsskäl har blåst ner? Vad innebär detta för fågellivet och annan fauna? En särskild sammanställning bör göras över de skyddsvärda områden som eventuellt förstörts och hur de kan ersättas. bör ges i uppdrag att utreda dessa frågeställningar närmare. 12Se över befintliga lagar och ersätt kommunerna Den nya räddningstjänstlagen har prövats i en katastrofsituation. Erfarenheterna bör tas tillvara för att bedöma om lagen i något avseende behöver förändras för att fungera på ett optimalt sätt i en krissituation, såväl nationellt som regionalt och kommunalt. Otydligheter har kunnat identifieras mellan räddningstjänstlagen och lagen om extraordinära händelser. Det finns ett glapp mellan lagarna som inte tydligt definierar vem som har det ekonomiska ansvaret för många av de insatser som skett i samband med stormkatastrofen. Det bör därför i dessa lagar tydligt definieras i vilka delar staten vid en katastrofsituation tar ett nationellt ekonomiskt ansvar. Kommunerna kan inte förväntas stå för hela notan vid den här typen av naturkatastrofer. Istället behövs en väl avvägd balans mellan statens och kommunens kostnadsansvar. 13Uppvärdera det civila samhället I såväl katastrofen orsakad av flodvågen i som stormen i vårt eget land har det visat sig vilken betydelse det civila samhället har för att hantera människors utsatthet. På samma sätt som berättelserna från de som var med i spår tas tillvara i den statliga utredning som tillsatts, bör berättelser om medmänniskors insatser i stormkatastrofen uppmärksammas och tillvaratas. Vikten av de frivilligas insatser bör erkännas. Det handlar exempelvis om olika organisationer, kyrkor och företag som ställt upp på olika sätt. borde detta ge en tankeställare kring hur denna medborgaranda och det frivilliga engagemanget tas till vara under mer normala omständigheter. 14Se den enskilde elabonnentens perspektiv Att bli utan elförsörjning får stora konsekvenser i ett samhälle där sårbarheten är stor. För det enskilda hushållet innebär det att vatten och värme försvinner i huset. Varar detta blir det inga stora problem men när det handlar om veckor och kanske i vissa fall månader blir vardagen mycket svår och tungarbetad. De som har egen brunn och en alternativ värmekälla eller som har investerat i eget reservelverk klarar sig hjälpligt men med större arbetsinsats för att klara de vardagliga sysslorna. Men också de drabbas av förstörd mat i frysen, mer av restaurangbesök, kort sagt fördyrade levnadsomkostnader. För de som saknar alternativ värmekälla eller brunn blir tillvaron outhärdlig, direkt hälsovådlig och mycket belastande ekonomiskt. För den som driver ett företag blir de ekonomiska konsekvenserna än större. Mjölkbonden som kanske får handmjölka för att sedan hälla bort mjölken eftersom mjölkbilen inte kommer fram drabbas av stora förluster.