mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Alla investeringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre, kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta kan vi tänka oss en något höjd bolagsskatt, dvs skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än en liten höjning av bolagsskatten. En höjning från innebär att bolagsskatten ändå kommer att tillhöra lägsta. Om hänsyn tas till de goda möjligheterna till avsättningar till periodiseringsfonder blir den effektiva skatten efter en sådan höjning vid tre procents realränta. Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden, och att underlätta för människor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Alliansen föreslår därför att nystartsjobb införs. Erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat bl.a. i , och . I och har riktade skattelättnader introducerats i form av sänkta sociala avgifter eller andra skatter för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster. föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för nystartsjobben. De bedöms kunna generera åtminstone 50000 arbeten. I budgeten avsätts 2006. 9.2En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Under 9.1 beskrevs och alliansens förslag till jobbavdrag förutom denna kraftiga skattesänkning på arbete föreslår en rad saker för att underlätta för hushållen. 9.2.1Ålderspensionärer måste också få sänkt skatt Alltför många pensionärer har en svår ekonomisk situation. anser att de äldre måste få ett större ekonomiskt utrymme. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna är de som först måste få en förbättring. föreslår därför att garantipensionen höjs med . Dessutom föreslås ett särskilt, men mycket enkelt utformat, högre grundavdrag för ålderspensionärer. Denna grundavdragshöjning ska enbart gälla vid beskattning och motsvara en skattesänkning på . Detta åstadkoms genom att till det nuvarande grundavdraget addera5000 kronor. Kommunerna ska kompenseras för skattebortfallet i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. Slutligen föreslår att de pensionärer som vill ska kunna tjäna utan att deras pension påverkas. principiella kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmed ha en moralisk och politisk legitimitet. Fastighetsskatten står genom sin konstruktion i konflikt med såväl äganderätten som den social- och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Den nuvarande konstruktionen är också svårmotiverad även om man accepterar det s.k. kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta boende både som kapital (fastighetsskatt) och konsumtion (moms) finns inte. står därför fast vid att den statliga fastighetsskatten bör slopas helt för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från . Den s.k. uppskovsregeln vid försäljning ska finnas kvar. För de kommersiella lokalerna och industrienheterna avses reformen vara ekonomiskt neutral. För hushållen minskar det löpande skatte/avgiftsuttaget med ca . I motiverades fastighetsbeskattningen som en så kallad garantibeskattning, där fastighetsägare skulle betala för garanterade samhällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Denna beskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida av dessa fastighetsanknutna tjänster (intresseprincipen). Men dessa samhällstjänster är kommunala och finansieras genom avgifter, statsbidrag till kommunerna och kommunalskatt. Fastighetsbeskattningen däremot är statlig och fyller enbart syftet som en intäktskälla för staten. som den statliga fastighetsskatten slopas för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter (dock inte elproduktionsenheter) bör kommunerna ges rätt att ta ut en låg fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. Denna kostnad är lägre än det golv Socialdemokraterna har satt inom ramen för sin begränsningsregel för fastighetsskatten. I Socialdemokraternas system ska alla kunna betala (av 280000). I vårt system kommer ingen att behöva betala mer än . För hyreshusenheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Hela reformen för att helt avskaffa fastighetsskatten finns detaljerat redovisad i särskild motion. Vår bedömning är att reformen kan och bör genomföras . Tabell 9.1 Reformöversikt. Slopad fastighetsskatt, delvis växlad mot låg avgift för fastighetsanknuten service. Effekter för hushållen, företagen, primärkommunerna och staten Miljarder kronor, fullständigt periodiserad redovisning av bruttoeffekten på skatter och avgifter. Hushåll (småhus, bostads- och hyresrätter) avgift, per småhusenhet (egnahem) Företag (kommersiella lokaler och industrier) avgift (ca 63 resp per kvm) Hushåll (småhus, bostads- och hyresrätter) avgift, per småhusenhet (egnahem) avgift, per lägenhet avgift för kommersiella lokaler och industrier Minskat statsbidrag till primärkommuner Kapitalvinstskatt på privatbostäder + halverat uppskov Minskad administration till följd av avvecklad fastighets- och förmögenhetsskatt, egnahem Övrig finansiering inom budget (Motsv återgång till tax.värden) 9.3En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa I ett levande och vitalt samhälle måste barnens behov av omsorg och trygghet tillgodoses. Såväl kvinnor som män, måste också ha möjlighet att komma till sin rätt, både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Det ställer krav på en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Observera att det enligt synsätt är familjepolitiken som ska anpassas efter familjerna, inte tvärt om. Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om barns rätt till och behov av en trygg uppväxt och givetvis om familjens ställning och ansvarstagande i samhället, samt om utformningen av det offentliga familjestödet. arbete har varit inriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald, som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för barnen och föräldrarna. Familjepolitiken kommer även fortsättningsvis att vara en huvudfråga eftersom den har en så central betydelse för hela samhällsbyggandet och framför allt för barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har Socialdemokraterna i praktiken tagit över många beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill sköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför ofta mycket svårt att förverkliga sin önskan. Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel: Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen har genom införandet av maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utökat detta fördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom maxtaxan gynnar de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten och rättvisan förbättras inte genom maxtaxan. Det är fortfarande enbart om familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet från offentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del av stödet. vill förbättra familjepolitiken både när det gäller valmöjligheter och när det gäller fördelningen av stöden. Inriktningen på våra förslag presenteras i följande avsnitt. föreslår att det nuvarande barnbidraget slopas helt och ersätts med ett barnbidrag som är dubbelt så högt men tas upp till beskattning. Det nya bidraget ska utgå med per barn och månad med tillägg på för det tredje barnet, för det fjärde barnet, för det femte barnet samt med ett tillägg på för det sjätte barnet. För en låg- och medelinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt blir det nya barnbidraget en nettohöjning mot det nuvarande med per barn (regeringens föreslagna höjning inräknad). anser att den fördelningsmässiga träffsäkerheten i barnbidraget måste öka. vore t.ex. en ren behovsprövning av barnbidraget olämplig eftersom den skulle medföra kraftigt höjda marginaleffekter för hushåll med barn. Föräldraförsäkringen fyller den viktiga funktionen att ge ekonomisk standardtrygghet för föräldrar de har svårt att upprätthålla denna på annat sätt. De flesta unga föräldrar har ju av naturliga skäl inte hunnit bygga upp något mer omfattande sparande. Därför är en höjning av golvnivån viktig. Vi vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen per dag. 9.3.3Barndagar flexibelt och rättvist Efter föräldraförsäkringstiden vill införa ett nytt system med något vi kallar barndagar. För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Syftet med barndagar är att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Syftet är också att föräldrars skiftande önskemål gällande barnomsorg bättre ska kunna tillgodoses på ett flexibelt sätt. Ett mål vid utformandet av förslaget har också varit att inte ytterligare bidra till den sneda resursfördelning som föräldraförsäkringen innebär. Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, dvs. maximalt per dag. Barndagarna fördelas till vardera föräldern, men kan överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna kan också om föräldrarna så önskar överlåtas till annan fysisk person som föräldrarna väljer, eller till juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Barndagarna kan tas ut som en plats inom offentligt finansierad barnomsorg nyttjas på deltid, men inte om platsen nyttjas på heltid. Med deltid avses maximalt , för ensamboende enskild vårdnadshavare dock maximalt . Barndagar kan sparas tills barnet fyllt men inte tas ut som föräldrapenningdagar tas ut. Vid adoption kan barndagar tas ut när barnet varit hos sina nya föräldrar . Barndagsbeloppen utgör skattepliktig inkomst och är således pensionsgrundande. Möjligheter och effekter med barndagarna Föräldrarna ges stor beslutsmakt över stödet. De kan själva välja ersättningsnivå beroende på de tar ut barndagarna. Tar man ut barndagarna kontinuerligt blir ersättningen . Möjligt för både ensamstående och sammanboende att korta arbetstiden även efter föräldraförsäkringen och kombinera uttag av barndagar med barnomsorg Möjligt för båda föräldrarna och för en ensamstående förälder att förlänga tiden hemma med barnet. Möjligt att anlita någon annan för barnomsorgen: privat föräldrakooperativ, grannar, mor- eller farföräldrar, eller barnomsorg på den egna arbetsplatsen. Många nya alternativ kommer att kunna växa fram utifrån hela familjens önskemål. Barndagarna utgår med samma totalbelopp per barn, vilket gör att den skeva resursfördelningen i föräldraförsäkringen inte permanentas. Barndagar kan sparas och användas som kontaktdagar under barnets skolår. 9.3.4Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen kommunalt vårdnadsbidrag Den införda maxtaxan har inte bidragit till att uppfylla våra krav på valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen. Resursförstärkningen går enbart till dem som väljer den kommunalt finansierade barnomsorgen och de som hade högst inkomster vann mest på reformen. Därmed bidrog reformen varken till ökad valfrihet eller ökad rättvisa. Kvaliteten i barnomsorgen har också urholkats i takt med en ökad efterfrågan på dagisplatser. Föräldrarna får med Socialdemokraternas politik allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn. Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till barnomsorg omfattar alla barn: Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. I skollagen bör därför införas en skyldighet för kommunerna att ge ett ekonomiskt stöd per barn till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som motsvarar de kostnader som kommunen själv har per barn i motsvarande verksamheter. Föräldrar ska också kunna välja att själva ordna med barnomsorgen under förskoleåren. Kommunerna ska därför även ha en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. förslag till reformerad familjepolitik kan sammanfattas med följande förslag: Grundnivån i föräldraförsäkringen bör höjas till per dag. Fördubblat barnbidrag för alla och beskattat för att öka den fördelningsmässiga träffsäkerheten. För varje barn som fyller tilldelas föräldrarna . Varje barndag är värd . Dagarna kan användas flexibelt i tiden. Upp till fyra barndagsbelopp kan tas ut per veckodag, men även delar av ett barndagsbelopp kan tas ut. Föräldrarna bestämmer själva hur de vill fördela barndagarna över tiden, och mellan varandra. Barndagarna kan även överlåtas till en annan fysisk person som föräldrarna väljer. Kommunerna ges en skyldighet att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller för friskolor. För detta avsätter 2,4 miljarder både 2006 och 2007. Kommunerna ges också en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. Bostadsbidraget bör stärkas för att förbättra för de ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna. anser att socialförsäkringssystemen ska bygga på de inkomster man faktiskt har haft och betalat avgifter på. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör därför beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. Studier ska dock räknas som överhoppningsbar tid för den som har haft förvärvsinkomster innan studierna påbörjades. En viss höjning av maxtaxan föreslås. Intäkterna från höjningen går oavkortat till att förstärka kvaliteten inom barnomsorgen genom minskade barngrupper m.m. Till följd av barndagarna, som träder in när barnet fyller , och de kraftiga förbättringarna av föräldraförsäkringen, kan i föräldraförsäkringen liksom de dras in. Detta bidrar till att finansiera ovanstående reformer. 9.4Vården, omsorgen och utbildningsväsendet anser att kommunsektorn i det korta perspektivet bör tillföras resurser från staten för att kunna uppnå en bättre kvalitet i vården och omsorgen. Vi välkomnar därför de generella ökningar som förslås i budgetpropositionen även om de nu sker genom budgettrixande på statens inkomstsida. Tillskotten innebär att Socialdemokraterna delvis har tillmötesgått de krav länge drivit. Inte desto mindre är behoven skriande inom psykiatrin och missbrukarvården. förslår därför att särskilda riktade satsningar görs på dessa områden. I ett längre perspektiv är det emellertid enbart en arbetsledd ökad ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn de ekonomiska förutsättningar som kommer att krävas. Därför är en bättre tillväxtpolitik ett så centralt inslag i den kristdemokratiska ekonomiska politiken. Vi föreslår att kommuner och landsting ska få i ytterligare resurser för att säkra vård och omsorg. Som tidigare beskrivits föreslår ett kommunalt vårdnadsbidrag och anslår ungefär 5 miljarder åren 20062007 för detta. Det måste bli mer attraktivt att studera vidare efter . Studiebidragen bör därför höjas för gymnasiestuderande. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas och det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande slopas. Den som har extrainkomster ska inte straffas för detta genom studiemedelssystemet. De skenande ohälsotalen och bristen på en fungerande rehabilitering är ett akut problem, såväl mänskligt som offentligfinansiellt. anser därför att en helt ny rehabiliteringsförsäkring måste införas, i huvudsak enligt den modell som föreslagits i (SOU 2000:78). föreslår att ca anslås på denna reform för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Denna reform ska sedan byggas ut ytterligare åren 20072008. Regeringen tillför mer resurser till rättsväsendet, men det räcker inte. vill intensifiera polisutbildningen så att antalet poliser uppgår till 20000. Vid utgången av 2004 fanns det 16 891 poliser. Situationen är akut. För att skapa ett tryggt samhälle behöver polis, åklagare och domstolar mer resurser. vill tillföra rättsväsendet ytterligare för . Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet och därmed möjliggöra för polismyndigheterna att kunna verkställa regleringsbrevets intentioner måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Målsättningen ska vara att 2010 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 20 000. En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med flera åklagare, specialiserade i synnerhet inom familjerelaterat våld. Organisationen ska ha möjlighet att fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats, i synnerhet vad gäller brott som begås mot barn. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna. Den övergripande målsättningen i det kommande reformarbetet med en ny domstolsorganisation ska vara ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. Domstolsväsendet ska tilldelas ytterligare medel. Regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna. En process bör inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målsättningen ska vara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Trestegsanstalter ska införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram. anser att en betydande utbildningssatsning ska genomföras för att höja kompetensen, framför allt hos den personal som arbetar nära de intagna. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet är en del i kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. 10.1Politik som stimulerar utbud och efterfrågan på arbete står inför stora utmaningar. kommer behovet av arbetskraft att stiga snabbt. Den demografiska utvecklingen innebär att antalet äldre ökar som den arbetande delen av befolkningen minskar. Det innebär att färre arbetanden ska försörja fler som är i behov av den offentliga sektorns resurser. Socialdemokraternas lösning på denna ekvation heter höjda skatter. Statsminister har redan antytt att vi kommer att behöva vänja oss vid en skatt på uppåt även om han av taktiska skäl avstått från ytterligare skattehöjningskommentarer inför valåret. Finansminister har å sin sida ojat sig över ett köttberg av 40-talister som skall mättas av betydligt mindre generationer 60-, 70- och 80-talister. Vi håller inte med vare sig statsministern eller finansministern i deras beskrivning av framtida utmaningar. Våra pensionärer har bidragit starkt till att bygga landet, och deras rätt till en värdig ålderdom måste värnas. Men detta går inte genom att höja skatterna. skatter är redan i utgångsläget bland de högsta i världen. Så höga att de leder till att kapital och jobb flyr landet. Att finansiera behoven i vården, skolan och omsorgen med högre skatter är därför inte en hållbar väg om även ska framstå som ett konkurrenskraftigt land för investeringar och nya jobb. Frågan man bör ställa sig är också vid vilken nivå som skattehöjningar börjar bli improduktiva. Erfarenheten visar att höga skatter slår in en kil mellan producenter och konsumenter på några av våra viktigaste marknader inom den privata tjänstesektorn. Så stor kil att allt fler väljer att strunta i moralen och köpa tjänsterna svart. Bland unga människor anser nästan 4 av 10 att det är okej att jobba svart. Genom att detta fortgår anser att cirka 60 miljarder undanhålls i skatt . Det är nästan 1,5 gånger så mycket som staten lägger på hälsovård, sjukvård och social omsorg. Skattehöjningar kan därför paradoxalt nog leda till att skatteintäkterna minskar. Denna erfarenhet gjorde den förra socialdemokratiska regeringen när man chockhöjde tobaksskatten. När priset på ett paket cigaretter steg till ökade smugglingen lavinartat. Skatteintäkten föll, trots att skattesatsen hade höjts. Detsamma gäller förstås även skatt på arbete.