mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — Många bedömare har länge hävdat att svensk forskning tappar mark, att många av våra bästa yngre forskare flyttar utomlands och att vi har svårt att locka framstående forskare hit. Mot det hänvisar regeringen till annan statistik, som visar att fortfarande tillhör de länder som satsar mest på forskning och utveckling i världen. Kritikerna menar att det inom det vida begreppet forskning och utveckling skett en förskjutning mot det senare ledet och att vår position nästan helt förklaras av två företag, och . Eftersom statens forskningssatsningar varit snåla skulle ha fallit kraftigt om inte dessa båda extremt forskningsintensiva företag kompenserat stora delar av bortfallet. På lever ett land farligt som sätter den universitetsbaserade och fakultetsfinansierade forskningen på svältkost och förlitar sig på företagsförlagd och/eller företagsfinansierad forskning. Insiktsfulla röster i både forskarvärld och kunskapsintensiva företag menar att det är just det vi nu ser i , och att det är en mycket riskfylld utveckling. Det är en varningssignal att det ofta använda måttet citatfrekvens i vetenskapliga tidskrifter och avhandlingar visar att fallit tillbaka. En annan varningssignal är att statistiken visar att svenska forskningsresultat sällan omsätts i produktion inom landet. Den satsning på större fakultetsanslag som har föreslagit är nödvändig. Den kan i någon mån åstadkomma en rimlig balans mellan den skattefinansierade forskningen, ofta av grundforskningskaraktär, och den företags- och stiftelsefinansierade, där mer tillämpad forskning överväger. Vi stöder den särskilda satsning regeringen gör på några starka svenska forskningsområden. Vi menar emellertid att det behövs en mera kraftfull, målinriktad och uthållning satsning på excellenta svenska forskningsmiljöer. Som ett inslag i en sådan politik föreslår vi en mångårig och omfattande statlig satsning på att lyfta ett svenskt universitet till den absoluta världstoppen ett svenskt Nobel-universitet. har ett antal forskningsmiljöer av hög internationell klass. Men när olika institutioner gör internationella rankinglistor hamnar de inte i den absoluta världstoppen. En ofta åberopad topp-100-lista görs av det kinesiska Jiao . Där hamnar på plats 45, på plats 60, på plats 93 och på plats 99. och kommer därnäst, men finns inte med bland de hundra bästa. I sammanställningar över ekonomiska högskolor brukar i placera sig hyggligt, men inte i den absoluta världstoppen. Med tanke på vårt lands folkmängd är resultatet inte dåligt. Men om vi satsar på kunskap som vårt främsta konkurrensmedel borde det kunna bli bättre. Vi föreslår att sätter upp målet att ett svenskt universitet ska tillhöra de tjugo bästa i världen. De enda europeiska universitet som finns med bland de tjugo bästa på den nämnda rankinglistan från är (andra plats) och (tionde plats). De allra flesta är amerikanska med på första plats. Om en universitetsmiljö blir framgångsrik i olika avseenden avgörs av en rad faktorer, som tradition, storlek, akademisk atmosfär, geografisk placering, nätverk och ekonomiska resurser. Även om den sistnämnda faktorn alltså långt ifrån är den enda kan den inte tänkas bort. I dagens forskningsmiljöer erbjuds de bästa forskarna höga löner, bästa tänkbara utrustning, goda möjligheter att resa och skickliga, motiverade medarbetare. Det går inte att komma ifrån att anslagens storlek har en stor betydelse. När vi diskuterat denna idé med företrädare för det svenska vetenskapssamhället har vi kommit fram till att skillnaden i ekonomiska termer mellan ett av de bästa svenska universiteten och ett i den absoluta världstoppen är . Vi föreslår därför att staten bör vara redo att höja forskningsanslaget till ett universitet i den storleksordningen. Det är viktigt att understryka att denna satsning inte innebär att andra svenska forskningsmiljöer ska trängas åt sidan. Det handlar om nya resurser, inte sådana som tas från existerande forskning. Erfarenheten visar att forskningsmiljöer befruktar varandra och att det inte alls är något problem att det inom ett begränsat geografiskt område som finns flera forskningsmiljöer med höga ambitioner. På den nämnda listan ligger tre av de bästa universiteten i . Vårt förslag är att i kontakt med andra forskningsfinansiärer och med tar ansvar för en process där det svenska vaskas fram. I processens inledning ges flera institutioner möjlighet att ta fram excellenta projekt och dokumentera hur fortsatta satsningar skulle kunna utveckla verksamheten till yppersta världsklass. I ett andra skede väljs det vinnande ut och tillförs successivt de resurser som krävs för att planerna ska kunna fullföljas. 5Att stå (stadigt) på två ben Den oro som många känner och som skapar en längtan efter en annan politik än den som socialdemokratin och dess stödtrupper i Vänsteralliansen representerar är av två slag. Dels handlar det om en stark oro över utanförskapet och dess följder, dels om en underliggande oro för om den svenska ekonomin verkligen kan ge jobb som klarar konkurrensen och som också kan ge bra löner. Politiker kan inte skapa jobb, annat än tillfälligt och i delar av ekonomin. Alla de olika jobbpaket som regeringen slängt fram har visat sig vara mjuka och tunna. Wernerson-pengar, Persson-pengar och allt vad de hetat har i efterhand inte alls givit de resultat som utlovats. Det beror på att förutsättningen har varit fel från början. Politikens uppgift och möjlighet är inte att detaljstyra ekonomin utan att skapa förutsättningar för tillväxt och nya jobb. För det första måste utanförskapet brytas för de hundratusentals människor som mot sin vilja står utanför arbetsmarknaden. För det andra måste politiken förbättra förutsättningarna för att det ska kunna komma nya jobb när de gamla slås ut av en ständig konkurrens. därav slopad extra värnskatt Nej till höjt grundavdrag Höjd avdragsrätt för p-spar. Skattereduktion gåvor internat verks. Sänkt skatt på hushållstjänster Bolagsskatt, fribelopp periodiseringsfonder Bolagsskatt, senare momsinbetalning Summa skatter och intäkter Jobb- och utvecklingsgaranti m.m. 6Den internationella ekonomiska utvecklingen Tillväxten i världsekonomin håller i sig och förväntas den bli . och är motorerna, medan och särskilt EU-området sladdar efter. Det höga oljepriset och växande handelsbalansunderskott som vuxit på grund av den amerikanska räntehöjningar, en stark inhemsk efterfrågan och det höga oljepriset är orosmoment för världskonjunkturen. Följderna av orkanen är osäkra, men förväntas bli måttliga. Prisutvecklingen på den amerikanska bostadsmarknaden har varit så snabb att det uppkommit farhågor om en fastighetsbubbla. Den snabba prisutvecklingen har dock inte inverkat negativt på konsumtionen, eftersom hushållen istället har minskat på sparandet. Hushållens disponibla inkomster förutspås öka . Om bostadspriserna som förväntat planar ut kommer hushållens sparande förmodligen att öka något från den nu mycket låga nivån. Det innebär att konsumtionen sjunker något . De höga energipriserna och orkanen har ännu inte slagit igenom, men bör bidra till att sänka konsumtionen . Sammantaget blir det därmed en mjuklandning av konsumtionen . Hög orderingång, en låg utgångsnivå och historiskt sett låga räntor innebär att investeringarna sannolikt växer starkt . bidrar till detta. Förväntningar om högre investeringar bygger på att bostadsmarknaden planar ut så att räntan inte kommer att stiga, vilket skulle ha hämmat investeringarna. FED:s successiva höjning av räntorna väntas avta i och med att bostadsmarknaden mattas av. Den relativt sett höga amerikanska räntan förklarar apprecieringen av dollarn, vilket förvärrar bytes- och handelsbalansunderskotten. Dessa stora obalanser kan i sig vara hot mot världskonjunkturen. 6.2Kina och asiatiska tillväxtekonomier Den kinesiska ekonomin karakteriseras av mycket höga investeringar och handelsöverskott. står ensamt för en fjärdedel av underskott. Revalveringen av den kinesiska valutan renmimbin innebär ett första steg på vägen att jämna ut dessa obalanser. Den kinesiska upprätthåller avsiktligt en viss förvirring kring valutan för att kunna laga efter läge, men det är troligt att renmimbin fortsätter att appreciera. I takt med att renmimbin och övriga asiatiska valutor apprecierar kommer inflödet av kapital och därmed behovet att investera valutareserverna utomlands att minska. Det betyder att bytesbalansunderskott inte kommer att finansieras i samma utsträckning. Å andra sidan innebär samma appreciering att handelsbalansunderskott minskar, när importvaror substitueras mot inhemska varor. Risken för handelshinder stiger med större obalanser. Därför är det mycket viktigt att åtgärda obalanser i relativa valutakurser, särskilt dollarn i förhållande till renmimbin. Den kinesiska importen bromsade in , men väntas växa . Det kan kompensera världskonjunkturen för den svagare amerikanska efterfrågan . Bättre tider för IT-sektorn innebär högre tillväxt och efterfrågan i de asiatiska tillväxtländerna. Det finns en risk att den lägre amerikanska efterfrågan slår mot den kinesiska exportindustrin, vilket i sin tur sänker efterfrågan och därmed tillväxten i övriga och världen. Då återstår inhemsk efterfrågan som lok i världskonjunkturen. Storleken på de inomregionala handelsströmmarna är därför viktig. Höga oljepriser, stela arbetsmarknader, andra strukturproblem och en svag efterfrågan har lett till att euroområdet lidit av låga tillväxttal. Ett fortsatt högt eller stigande oljepris är ett hot mot konjunkturen, eftersom det både minskar konsumtionsutrymmet och driver upp inflationen. Hög inflation kan i sin tur leda till höjda räntor, vilket stryper investeringarna. I värsta fall kan euroområdet drabbas av hög inflation på grund av oljepriset, som tillväxten är låg till följd av höjda räntor, låga investeringar, hushållens dåliga förtroende, kompenserande lönebildning och stela arbetsmarknader. Ett stagflationsscenario är alltså möjligt, men inte troligt. Korta såväl som långa räntor är låga, och den relativt höga amerikanska räntan för med sig en sannolik depreciering av euron. Återhämtningen i världskonjunkturen och en svagare växelkurs öppnar då för högre tillväxt via större export. I förlängningen kan detta skapa en större inhemsk efterfrågan som tar över som motor i konjunkturen när ECB höjer räntan. Sammantaget förväntas en tillväxt på de kommande två åren. Stigande huspriser och höga energipriser innebär att ECB kan tänkas höja räntan för att förhindra inflation. Den förväntade återhämtningen gör att en sådan höjning kan väntas . Det oklara valresultatet i var olyckligt med tanke på reformtakten. Det krävs nämligen ett ordentligt politiskt förändringsmandat för att genomföra reformer som rår på ansträngda offentliga finanser och stela arbetsmarknad. De stundande valen i (2007) och (2006) innebär att vi sannolikt inte kommer att se några reformer där före valdagen. har ett behov av reformer som ger förutsättningar för tillväxt. har ett starkt intresse av att inte minst de stora EU-länderna genomför reformer som höjer tillväxtpotentialen. Sammantaget väntas dock världskonjunkturen utvecklas positivt. räknar med en världstillväxt på de kommande två åren. Oljepriserna och orkanerna väntas inte rubba detta annat än marginellt. Världsmarknaden för svenska produkter väntas öka med . 7Den svenska ekonomiska utvecklingen Svensk tillväxt har varit exportledd. Men exporten leder inte längre den svenska konjunkturen. Istället är det den inhemska efterfrågan som bedöms öka. Den investeringsledda konjunkturen har draghjälp av låga räntor, expansiv finanspolitik och en starkare världskonjunktur. När den globala efterfrågan mattas av, finanspolitiken tvingas bli mera återhållande och när den inhemska räntan stiger riskerar den svenska tillväxten att avta. Trots en expansiv finanspolitik och låga räntor var hushållens konsumtion låg . Den fortsatt expansiva politiken förväntas nu slå igenom och höja konsumtionen och . Stigande huspriser och utvecklingen på Stockholmsbörsen bidrar också till högre konsumtion. har försäljningen inom handeln utvecklats positivt. Sällanköpshandel, byggindustri och privata tjänstenäringar rapporterar ökade försäljningsvolymer. Livsmedelshandeln är undantaget från denna trend. Förklaringar till att konsumtionen ändå är måttlig kan vara oro inför utflyttning av produktion och jobb, den fortsatt svaga arbetsmarknaden och en insikt om att den expansiva finanspolitiken inte varar för evigt. De svenska konsumenterna är möjligen så luttrade vad gäller vallöften att någon riktig tilltro till regeringens ekonomiska politik inte föreligger. Så länge läget på arbetsmarknaden inte ljusnar kommer sannolikt konsumtionen att hämmas. är just nu inne i en förbättrad byggkonjunktur. Nybyggandet utgör en tredjedel av ökningen i investeringar, och hushållens inkomster tillsammans med den hittillsvarande låga räntan ger förutsättningar för nybyggandet att fortsätta. Sammansättningen på investeringarna kan vara skäl till oro. Tyngdpunkten ligger på maskiner snarare än kommersiella lokaler, vilket antyder att investeringarna syftar till att effektivisera befintliga anläggningar istället för att skapa nya anläggningar. Effektiviseringar i befintliga anläggningar innebär att kapitalkvoten ökar och att det finns risk för ytterligare utflyttning av lågproduktiva jobb från . Det är symtomatiskt för att företagen fortfarande drar sig för att investera i fler anställda. Denna framtidspessimism tillsammans med osäkerhet om oljepriset förväntas dämpa investeringarna . Utrikeshandeln är tillväxtneutral, sedan exporten har utvecklats svagare än väntat. Trots en marknadstillväxt på för svenska exportvaror växte exporten endast med dryga . Det betyder att svensk exportindustri har förlorat marknadsandelar på den internationella marknaden. Till följd av den lägre exporten föll även importen . En starkare inhemsk efterfrågan kan höja importen och föra handelsbalansen närmare noll. drog en starkare världskonjunktur upp den svenska exporten, men orderingången har varit måttlig. 7.4Låg inflation och ränta Inflationen är alltjämt låg, vilket innebär att kan avvakta med räntehöjningar. Om den inhemska frågan stiger som förväntat och de höga energipriserna slår igenom på inflationen kan räntehöjningar bli nödvändiga . Utvecklingen på bostadsmarknaden spelar också stor roll. Fortsatt stigande huspriser ökar sannolikheten för räntehöjningar. Om finanspolitiken blir ännu mera expansiv inför valet kommer det att påskynda räntehöjningar. Det finns tecken på att läget på arbetsmarknaden långsamt är på väg att vända till det bättre. Varslen om uppsägningar minskar och antalet lediga platser ökar något. Förbättringen är dock mycket blygsam. Regeringen räknar i finansplanen med att sysselsättningen förblir oförändrad och ökar med 50 000 personer . Räknat som andel av befolkningen förblir dock sysselsättningen oförändrad på 76,, den lägsta nivån . Den öppna arbetslösheten minskar kraftigt på grund av att regeringen expanderar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Den totala arbetslösheten öppet arbetslösa och personer i åtgärder väntas bara minska marginellt, från 8,till 8,. Regeringens sysselsättningspaket bygger till största delen på att stimulera kommunerna att anställa fler . Hälften av den ökning av sysselsättningen som regeringen väntar sig 25 000 personer ska ske genom s.k. plusjobb och utbildningsvikariat i kommunerna. Om dessa åtgärder verkligen leder till ökad sysselsättning är osäkert. De som kommunerna fick i budgetpropositionen har inte lett till att de nyanställt personal. 8Från utanförskap till arbete 8.1Arbete är grunden för all välfärd Ju mer arbete vi utför i vårt land desto mer resurser finns det till privat konsumtion och till skattefinansierad välfärd. Ett samhälles välstånd bygger på att den kan ta till vara den arbetsförmåga som finns hos alla medborgare. Att vi inte lyckas göra detta i är djupt tragiskt. Det är också illavarslande för framtiden om vi inte lyckas ändra detta. Den skattefinansierade välfärden bygger på att personer i arbetsför ålder genom de skatter de betalar på sitt arbete hjälper till att försörja personer som är för gamla eller för unga för att arbeta. ska tre personer i arbetsför ålder försörja två personer som inte är det. Av dessa tre i arbetsför ålder arbetar dock bara två . Den demografiska utvecklingen är till vår nackdel. kommer det att finnas lika många svenskar utanför arbetsför ålder som i den. Då kommer vi inte längre att ha råd att låta över en miljon människor i arbetsför ålder sitta hemma overksamma. Faktum är att vi inte har råd med detta ens . Ett viktigt steg att ta för att åtgärderna för att få ut fler i arbete ska ge full effekt är att öka lönsamheten av eget arbete i jämförelse med olika slag av bidragsförsörjning. Det måste löna sig att arbeta! Därför införs ett jobbavdrag, ett förvärvsavdrag mot inkomst av arbete. Detta avdrag gäller även för inkomster av näringsverksamhet. Det första steget i reformen genomförs och finansieras fullt ut i detta förslag. är överens om att genomföra ett andra steg som dock inte är gemensamt finansierat i denna överenskommelse utan presenteras . föreslår att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster, kallat jobbavdrag. ÅrsinkomstJobbavdrag (kr) 3160010780031500 + av inkomsten mellan 31500 och 107800 ÅrsinkomstJobbavdrag (kr) 3610010780036000 + av inkomsten mellan 36000 och 107800 107900200000Som ovan + av inkomsten mellan 107800 och 200000 Avdraget ska utformas som en angelägenhet mellan staten och löntagarna. Kostnaden för inkomstskattereformen beräknas uppgå till i storleksordningen för det första steget och till i storleksordningen för det andra steget. Jobbavdraget medför att även vid låga inkomster lönar det sig att övergå från bidrag och ersättningar till förvärvsarbete. På så sätt minskar de ekonomiska tröskeleffekterna markant, och marginalskatten sjunker i breda inkomstlägen. Grund- och jobbavdragets utformning Genom att grundavdragets avtrappningseffekt elimineras, sjunker marginalskatterna för inkomster upp till ca . Jobbavdraget medför att arbete alltid lönar sig, även om man är delvis sjukskriven, arbetslös eller förtidspensionerad. Förändrad genomsnittlig nettoinkomst per decil för dem med en inkomst från förvärvsarbete överstigande (enligt SCB:s definition) och som är , av jobbavdraget, , kronor Decilgränser, kronor (avser bruttoinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor och i procent Andel av den totala förändringen av inkomsterna, % 3900 (6,4) 4600 (4,2) 6800 (4,9) 8000 (5,0) 9100 (5,2) 9800 (5,1) 10600 (5,1) 10900 (4,7) 10900 (4,2) 10800 (2,7) 8500 (4,4) Förändrad genomsnittlig disponibel inkomst både med och utan hänsyn till försörjningsbörda (av jobbavdraget), uppdelat på olika familjetyper, , kronor Genomsnittlig förändring av disp. Genomsnittligt antal konsumtions-enheter (KE) Genomsnittlig förändring av disp. Procentuell förändring av genomsnittlig disp. (Män/kvinnor) (Män/kvinnor) (4 800/3 200) (4 800/3 200) Ensamstående med ett barn (8 700/6 400) (5 400/3 900) Ensamstående med två barn eller fler (8 300/6 200) (3 700/2 700) Samboende med ett barn Samboende med två barn Samboende med tre barn eller fler anser att det är mycket angeläget att återupprätta grundprinciperna från Århundradets skattereform, hälften kvar, och att de flesta bara ska betala kommunalskatten. Vi föreslår därför att den s.k. värnskatten avskaffas . Detta är angeläget främst ur mer långsiktig dynamiskt perspektiv och för att förbättra den internationella konkurrenskraften. De flesta heltidsarbetande ska bara betala kommunalskatten. Den indexuppräkning som då krävs löpande har Socialdemokraterna och deras stödpartier oftast förhandlat bort. Vi föreslår att årets uppräkning görs, så att inte ytterligare fler får betala statsskatt på grund av inflation. Höj brytpunkten för statlig skatt har ett nytt social landskap vuxit fram i . Det är ett landskap präglat av utestängning från arbetsmarknaden, beroende av bidrag och tilltagande maktlöshet. I detta landskap ryms de ungdomskullar som fått allt svårare att få fotfäste på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten uppgår nu till . Där finns också de personer med utländsk bakgrund som är bosatta i de områden runt våra storstäder där ibland mindre än häften av de boende i arbetsför ålder faktiskt har ett arbete. I detta landskap finns också de långtidssjukskrivna och den stadigt växande gruppen förtidspensionärer, personer som skulle kunna arbeta om det fanns en bättre fungerande rehabilitering och en verklig efterfrågan på arbetsmarknaden. Regeringen expanderar nu de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och skapar nya konstgjorda arbeten i kommuner och landsting för att pressa ned den öppna arbetslösheten mot . Men står sysselsättningen stilla på av befolkningen i arbetsför ålder. Nästan var femte svensk i arbetsför ålder står utan ett arbete. Sysselsättningen anger hur många som har ett jobb, inte om de verkligen är på jobbet. När man räknar in sjukskrivningar, semester, tjänstledighet och så vidare blir resultatet att bara av befolkningen i arbetsför ålder går till jobbet en vanlig dag. Siffran är ungefär densamma som när den internationella ekonomiska krisen drabbade som värst . 8.2Hur kan vi få fler i arbete? Det stora utanförskapet på arbetsmarknaden leder till att ekonomin är svagare än den kunde vara och till att det finns mindre resurser att använda för offentlig välfärd. Det finns därför knappast någon politisk fråga som är viktigare än att få fler svenskar i arbete. har tillsammans med övriga partier i alliansen enats om sänkningar av skatten på arbetsinkomster för framförallt låg- och medelinkomsttagare. Syftet är att göra det lättare för människor att bryta sig ur bidragsberoende och påverka sin livssituation genom eget arbete. Detta förslag redovisas tillsammans med vår övriga skattepolitik i ett eget avsnitt i denna motion. Det är också viktigt med andra mer riktade politiska insatser för att minska utanförskapet och få fler i arbete. program för att få fler i arbete innehåller följande delar. Gör arbetslöshetsförsäkringen till en omställningsförsäkring En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och vågar prova nya arbeten. vill att arbetslöshetsförsäkringen ska vara allmän och obligatorisk och inkludera alla som arbetat för att kvalificera sig för ersättning. Men arbetslöshetsförsäkringen får inte vara den eviga ersättningsform den är på väg att bli för vissa. har därför tillsammans med övriga partier i alliansen enats om att förstärka omställningsinslaget i arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningen ska, som tidigare, vara av förlorad arbetsinkomst under den första delen av arbetslösheten, men sedan trappas ned. Ingen ska ha rätt till arbetslöshetsersättning längre än en ersättningsperiod. De som är arbetslösa ska erbjudas plats i en jobb- och utvecklingsgaranti där ersättningen är . Syftet med reformen är att understryka att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en tillfällig ersättning och att öka arbetsförmedlingarnas motiv att arbeta hårdare för att förmedla arbeten till personer snabbare. föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning ska maximalt kunna utgå (motsvarar knappt 14 månader). Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning (motsvarar knappt 21 månader). Ersättningen ska vara av förlorad inkomst och därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen ska vara .