mot · GS02Fi14 · 2005-05-02 00:00:00 — Alliansens förslag till nystartsjobb innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende - dock i högst . Skatterabatten kan förlängas ytterligare i särskilda fall men först efter individuell prövning. En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar som varit arbetslösa också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Därmed försvinner den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnaden med upp till ett tak, är nystartsjobben inte takbegränsade som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstöd från LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Alliansen anser det viktigt att nystartsjobben omfattas av LAS. Vi föreslår att skatterabatten endast gäller anställningar i näringslivet. Det är dock viktigt att se till att konkurrensneutralitet enligt upprätthålls. Studier tyder på att en sådan inriktning ökar sannolikheten att åtgärden leder till ett arbete. Ytterligare en fördel med inriktningen på näringslivet är att effekten på de offentliga finanserna blir betydligt mer begränsad. Eftersom en nedsättning av arbetsgivaravgifterna minskar statens inkomster istället för att belasta statens utgifter, är det viktigt att budgetlagen följs och att utgiftstaken anpassas till statens alternativkostnad för nystartsjobben. Personer som fastnat i långa perioder av sammanhängande arbetslöshet och inte visat sig anställningsbara i ett reguljärt arbete ska kunna aktiveras i en jobb- och utvecklingsgaranti. Där ställs det krav på den enskilde att delta i både kortare utbildningar och samhällsnyttigt arbete. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att så snabbt som möjligt slussa över den arbetssökande till den reguljära arbetsmarknaden. Utvecklingsgaranti ska ersätta dagens aktivitetsgaranti, och vi anslår extra medel för att den ska hålla högre kvalitet än aktivitetsgarantin. Utvecklingsgarantin ska även kunna erbjudas arbetslösa som en väg in på arbetsmarknaden. Friåret är ett ansvarslöst sätt att hantera skattemedel och enskilda människor. När regeringen i vårpropositionen aviserar att man flyttar 2 000 friårsplatser till 2006 för att avlasta arbetsförmedlingarna erkänner regeringen indirekt att friåret även tagit resurser från den viktiga förmedlingsverksamheten. Kostnaden för friåret är dessutom grovt underskattad i budgeten. Statsrådet medgav i en interpellationsdebatt att friårsförslagets kostnad är kraftigt underfinansierad i höstbudgeten eftersom BNP:s och offentliga sektorns intäktsbortfall inte inkluderats i kalkylerna. Kostnaden ligger på ca , inte 1,5 som angavs i budgeten. vill att friåret avskaffas . Det främsta syftet med att reformera arbetsrätten är att göra det lättare att anställa och därmed underlätta skapandet av nya arbeten. En reform ska försöka minska trösklarna in i arbete för invandrare, ungdomar och äldre. vill att arbetsgivare ska få större möjligheter till provanställningar genom att tiden i provanställning förlängs från dagens 6 månader . vill rensa upp i den stora flora av olika former för visstidsanställningar som förekommer. Vi vill ersätta dem med en form: överenskommen visstidsanställning som ska kunna gälla i upp till tvåår. Vi vill också att fler människor ska kunna vara visstidsanställda hos samma arbetsgivare än vad som är tillåtet . vill ta bort den regel som säger att alla får räkna sina anställningsår dubbelt när en turordning fastställs vid eventuella uppsägningar. Denna regel, som infördes i välmening, innebär dock istället att det är ännu svårare för medelålders och äldre personer att få ett nytt arbete. Utgångspunkten för statens syn på relationerna på arbetsmarknaden är att alla konflikter ska lösas genom förhandlingar mellan parterna. Det måste dock finnas möjlighet att tillgripa (hot om) stridsåtgärder som en sista utväg om förhandlingarna inte ger resultat. Men ibland kan det vara för lätt att gå i strid om stridsåtgärderna kostar lite för den egna organisationen, och orsakar stor skada för motparten eller tredje man. Vi är övertygade om att balansen på arbetsmarknaden skulle gynnas av en regel om att det bör råda rimliga proportioner mellan syftet med en stridsåtgärd, skadan på motparten och för tredje man. Proportionalitetsreglerna bör ses över med denna inriktning. vill återinföra förbudet mot stridsåtgärder gentemot enmans- och familjeföretag. En mer jämställd arbetsmarknad Möjligheten att försörja sig själv genom eget arbete är grunden för personlig frihet. är ett av de länder i världen där flest kvinnor yrkesarbetar och därmed kan försörja sig själva utan att vara ekonomiskt beroende av sin make. Men har också en tydligt segregerad arbetsmarknad med en strukturell uppdelning i mansyrken och kvinnoyrken. Denna yrkesstrukturella uppdelning av arbetsmarknaden är en av de viktigaste förklaringarna till att kvinnor fortfarande bara tjänar av männens löner. Den andra huvudförklaringen till kvinnors lägre löner är att kvinnor fortfarande tar ett mycket större ansvar för hem och barn. De tar ut av föräldraledigheten och arbetar oftare deltid under småbarnsåren. Följden av detta blir för många sämre karriärmöjligheter och en långsammare löneutveckling efter föräldraåren. Ovanpå detta finns också en ren lönediskriminering av kvinnor som inte försvunnit trots att principen om lika lön för likvärdigt arbete funnits inskriven i jämställdhetslagen . vill göra svensk arbetsmarknad jämställd. Det kräver en rad åtgärder och djupgående förändringar i mäns och kvinnors förhållningssätt och medvetande i dessa frågor. vill att Arbetsdomstolen, där arbetsmarknadens parter dömer, ska avskaffas. Vi är övertygade om att möjligheterna att avskaffa den återstående lönediskrimineringen på arbetsmarknaden blir större om dessa fall prövas i det reguljära rättssystemet. Det arbetsrättsliga skyddet för gravida och föräldralediga måste också stärkas. Fyra av fem anställda inom kommuner och landsting är kvinnor. Svenska kvinnor har inte alls samma möjligheter som män att byta arbetsgivare för att höja sin lön eller utvecklas i sitt arbete. vill därför bryta monopolen inom vård, omsorg och utbildning och öka möjligheterna för alternativa driftformer där fler kvinnor kan välja mellan olika arbetsgivare eller starta egna företag inom sitt nuvarande yrke. Öka möjligheten att arbeta och ha familj vill genomföra en arbetstidsreform som ger den anställde större möjligheter än att påverka sin arbetstid. Detta bör särskilt gynna kvinnor. Den tillfälliga föräldrapenningen ska kunna användas till att köpa barnomsorg när barnet är sjukt, ett förslag som är särskilt viktigt för ensamstående föräldrar. Ett skatteavdrag för köp av hushållsnära tjänster gör det också lättare att kombinera yrkesliv med hemliv. För att höja antalet arbetade timmar räcker det inte med att fler jobbar. Vi måste också jobba längre i livet. Den som är över 55 och förlorar sitt jobb har mycket svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Andelen som arbetar faller drastiskt i åldrarna . Det är inte bara ett problem för finansieringen av välfärden, utan också ett slöseri med resurser. Äldres kunskap och erfarenheter bör tas tillvara. För att höja äldres deltagande på arbetsmarknaden behövs förändringar inom många områden. Skattesystemet är en viktig del. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna för äldre personer. Avdragsrätten för pensionsförsäkringar som faller ut avskaffas. Skatteregler som gynnar pensionsavsättningar framför löneinkomster ska ses över. Arbetsmarknadens parter är ansvariga för att omförhandla de avtal som leder till att det lönar sig för människor att gå i pension . Staten bör här agera dels pådrivare, dels föredöme när det gäller statliga avtal. De regler i LAS som innebär att personer kan räkna sin anställningstid dubbelt ska också avskaffas, eftersom det avskräcker från att anställa äldre. Vården i ett tillväxtperspektiv En liberal välfärdspolitik bygger på det ömsesidiga beroendet mellan välfärdstjänster och samhällsekonomin. En bättre välfärd och god vård för alla är beroende av att människor är i arbete med god produktivitet och att det finns en stark samhällsekonomisk grund för vård och omsorg. En sådan utveckling måste bygga på en politik som möjliggör tillväxt och bevarad välfärd. En ekonomiskt sett mer ogynnsam åldersstruktur gör att vårdens ekonomiska belastning på samhällsekonomin kan väntas öka. En försämrad folkhälsa kan förvärra detta problem. Ökad psykisk ohälsa, ökande sjukskrivning och förtidspensioneringar och allt högre alkoholkonsumtion ger anledning till stor oro. De unga kvinnorna är en särskilt utsatt grupp. Kraven skärps på att förebygga för att inte behöva bota - och på god effektivitet och produktivitet i välfärdstjänsterna. När åldersstrukturen ändras, och det förväntas bli ett par årtionden med onormalt stora kostnader för äldreomsorg och sjukvård, så har liberal politik förutsättningar för att bidra till en samhällsekonomi som kan bära dessa tillfälligt tyngre bördor. Möjligheterna till en god samhällsekonomi bestäms å andra sidan i hög grad av folkhälsan, och det visar på vikten av förebyggande hälsovård. förordar därför en sammanläggning av sjukvård och sjukförsäkring i vårdregioner. Vård som skall ges efter behov finansieras genom antingen vanliga skatter eller obligatoriska avgifter. En mångfald av vårdgivare innebär att skattemedel kan användas effektivt. Genom husläkarsystem, kundvalsmodeller och vårdgaranti, samt genom upphandling, bör all sjukvård - utom myndighetsutövning - bli föremål för konkurrens. En vårdgaranti kortar vårdköerna väsentligt. Det leder till kortare sjukskrivningstider, vilket höjer antalet arbetade timmar, förbättrar tillväxten, sänker kostnaderna för sjukförsäkringen och höjer statens skatteintäkter, som det gynnar individen. Det krävs enligt uppfattning åter en husläkarlag och ett nationellt husläkarsystem för att äntligen uppnå mål om en läkartäthet på 1/1 500 invånare och hälso- och sjukvårdslagens krav på kontinuitet och valfrihet. Husläkarlagen ska innehålla fri etableringsrätt och ett gemensamt nationellt ersättningssystem. Internationell erfarenhet och forskning visar på nöjda patienter och lägre sjukvårdskostnader i länder med familje/husläkarsystem. I har man skapat ett enhetligt nationellt hus/familjeläkarsystem som infördes . Den stora läkarbristen avskaffades, antalet läkare ökade kraftigt och av norrmännen har en fast läkarkontakt. Ett nationellt husläkarsystem som omfattar hela befolkningen ska byggas upp snabbt och vara fullt genomfört i hela landet inom tvåår efter principbeslut. Husläkarreformen ska förbättra den förebyggande hälsovården och den ska ge sjukförsäkringen långt bättre stöd från primärvården än . Väl fungerande husläkarteam med stöd av psykosocial kompetens har goda möjligheter att ge stöd till långtidssjukskrivna. Forskning från IPM () visar att av alla långtidssjukskrivna kan återgå i arbete, om de kan erbjudas en anpassad vård och rehabilitering. Kostnaden för detta uppges vara per person, vilket ska jämföras med de stora kostnader sjukskrivning leder till - eller förtidspension, som kan kosta mellan 1 miljon och per individ. Det största problemet i svensk sjukvård är bristande tillgänglighet. Vårdköerna är långa och bara knappt hälften av befolkningen upplever att de har en fast läkarkontakt i primärvården. Det mänskliga lidandet är stort och samhällets kostnader höga för människor som tvingas vänta åratal på operation eller behandling. En studie från (2003) visade att av 500 patienter som stod i kö för operation av diskbråck, knäleder eller axlar uppskattades en tredjedel ha blivit sjukskrivna, fått sjukbidrag eller t.o.m. förtidspensionerats p.g.a. själva väntan. De 159 patienter som köade till mottagning och operation för bl.a. diskbråck beräknades få sjukersättning (inklusive förtidspension) för . Behandlingskostnaderna för samma grupp beräknades till . Regeringen avser att återinföra en nationell vårdgaranti som innebär maximalt tre månaders väntetid från beslut till planerad behandling. Men regeringens politik saknar viktiga verktyg för att kunna garantera vård . Det krävs nämligen valfrihet för patienterna och att privata vårdgivare får utföra vård för att klara vårdgarantin. Det går inte att uppfylla vårdgarantin utan privata vårdgivare, det visar erfarenheter från den förra perioden med vårdgaranti. var det enda landsting som lyckades uppfylla vårdgarantins åtagande - mycket beroende på att operationer och andra behandlingar kunde upphandlas i konkurrens. De privata vårdaktörerna utmärks av nytänkande och av stor flexibilitet - exempelvis möjligheten att erbjuda ambulerande vård. De geografiska avstånden mellan patient och vårdgivare är inte ett hinder för upphandling. Det fungerar såväl i storstaden som i mer glest befolkade landsändor, exempelvis i finns tre privat drivna närsjukhus. Våra fyra partier inom har en överenskommelse om en nationell vårdgaranti som bygger på erfarenheterna från den framgångsrika vårdgaranti som infördes av den borgerliga regeringen . Den nationella vårdgaranti vi föreslår syftar till att korta väntetider från patientens första kontakt med vården till dess han eller hon är färdigbehandlad. Huvudmannen har skyldighet att hänvisa patienten till någon annan vårdgivare inom eller utom om vård inte kan utlovas. Rätten till vård skall skrivas in i hälso- och sjukvårdslagen. En fungerande nationell vårdgaranti kräver en större mångfald av driftsformer inom den svenska sjukvården. Socialdemokraternas agerande i fråga om stopplagen visar att de saknar insikt om dessa förhållanden. I en liberal vårdpolitik finns en stark insikt om de ekonomiska drivkrafternas betydelse. Sjukvården skall ges medansvar för sjukförsäkringens kostnader. Det övergripande ansvaret för sjukvård och sjukförsäkring skall, inom av fastlagda ramar, samlas i vårdregioner som med undantag för ett nationellt husläkarsystem får tillgång till alla de resurser som används för sjukvård, rehabilitering och sjukförsäkring. Sjukförsäkringen förblir en socialförsäkring med av i lag fastställda villkor och ersättningsnivåer. Vårdregionerna bör vara betydligt färre till antalet än dagens 21 landsting/regioner. vision är en vård med hög kvalitet, service och tillgänglighet. Vi är helt övertygade om att det är möjligt att både satsa mer på vården och låta bli att höja skatterna. Metoderna är främst att fler arbetar och att skattepengarna används effektivare. Men det behövs ändå miljardsatsningar på vården. Behoven är mycket stora. En svårbedömd faktor är vilka lönehöjningar som krävs för att vården skall kunna attrahera kvalificerad personal. Hur mycket som kan satsas på vårdsektorn är ytterst beroende av hur tillväxten i den privata sektorn utvecklas. Vi har visat i såväl riks-, landstings- som kommunalpolitik att vi är redo att ge hög prioritet åt vården. Nej till stopplag - ja till mångfald, valfrihet . Det behövs mer nytänkande och fler privata initiativ i vården. Men regeringen och stödpartierna vill begränsa dessa med en stopplag som förbjuder att vårdföretag med vinstintresse, dvs. de allra flesta vårdföretag, bedriver sjukhusvård på uppdrag av landstingen. En förbudslagstiftning kommer att bli förödande för patienterna och vårdens utveckling. Sjukhus som är mycket uppskattade av såväl patienter som personal och landstingen som betalar hotas av nedläggning. Det handlar om i , i och . Så länge regeringen lutar sig mot kommer vi att få se fler förslag i den här riktningen. står för en alternativ utveckling - en startlag som ska omfatta följande: Ja till alternativa vårdgivare och entreprenörer. Ett lagstöd för "avknoppning". Vårdpersonal ska kunna ta över driften av en verksamhet. Ett "avknoppningsstöd" som ger personalen förutsättningar att förbereda sig. Åtgärder för utveckling inom landstingens verksamhet så att personalinflytandet kan öka. Landstingen bör redovisa omfattningen av "intraprenadverksamhet" med uppgift att utöka andelen . Försöksverksamhet med utmaningsrätt i något landsting eller någon region. En översyn av lagstiftning, regelverk och institutioner så att konkurrensneutralitet skapas mellan vårdens olika aktörer. Lagen om offentlig upphandling () bör ses över så att tjänstehandel inom vården kan underlättas. anser att en mångfald av vårdgivare stödjer och uppmuntrar utveckling, förnyelse och effektivisering och av hälso- och sjukvården. - exempelvis - sparar åt och erbjuder minst lika god kvalitet som de landstingsdrivna sjukhusen. Privata och ideellt drivna vårdgivare måste därför ges goda förutsättningar att utveckla sin verksamhet. I hela och framför allt i bejakas och välkomnas privata vårdgivare. Socialistiskt styrda länder som och arbetar aktivt för en mångfald av vårdproduktion. har förvärvat ett statligt universitetssjukhus i och NHS () flyttar över stora mängder vård till privata vårdföretag - för att nämna ett par exempel. I är det enda landet som är på väg att begränsa de privata initiativen inom vård och omsorg. En mångfald av vårdgivare ökar också möjligheterna att säkra tillgången på kvalificerad personal. Arbetsgivare inom hälso- och sjukvården behöver skapa kortare beslutsvägar, öka inflytandet för de anställda och förbättra utvecklings- och karriärmöjligheterna. De privata vårdaktörerna kan vanligtvis erbjuda detta. Ett förbud mot privat driven sjukvård minskar dessutom de många vårdutbildade kvinnornas möjligheter att välja arbetsgivare och ta sig ur en ohälsosam "inlåsning". tillhör kritikerna av stopplagen av bland annat detta skäl. Att de demografiska förutsättningarna och den tekniska utvecklingen innebär att efterfrågan på vård kommer att stiga framöver ska inte bara ses som ett kostnadsproblem, utan också som en möjlighet till tillväxt och jobb. Vårdsektorns omsättning redovisas i tabellen nedan. Siffrorna gäller för år 2002.3 Dagens siffror är högre men de privata marknadsandelarna bedöms vara i stort oförändrade. Privat omsättning (mkr) Tillväxten i branschen uppskattas till , vilket innebär att den privata vårdsektorn omsätter uppskattningsvis . Vårdföretaget - som driver och - hade 2003 drygt 5 400 anställda i . Det saknas uppgifter på hur många som är anställda inom den privata vårdsektorn, men ett överslag ger storleksordningen 20 000 personer. Privata vårdföretag visar lika bra eller bättre vård, högre produktivitet, lägre kostnader samt nöjdare och friskare personal än offentligvården.4 Farhågorna om att ett privat drivet akutsjukhus skulle vara kostnadsdrivande har kommit på skam - ökade kostnaderna ungefär dubbelt så mycket i landstingen som på . I KI:s, och konjunkturprognoser förutspås att nya jobb kommer uppstå framför allt i den privata tjänstebranschen. Vården är - eller borde vara - en del av denna bransch. Export av vårdkonsulttjänster är en växande bransch i , och svenska vård- och vårdkonsultföretag expanderar utomlands. Produktivitetsstudier visar att det finns en stor outnyttjad produktivitetspotential inom vården, och den skulle kunna realiseras om privata initiativ tilläts. Istället för att bejaka detta stryper regeringen och stödpartierna allt sådant med stopplagen. vill göra det mesta av tillväxtmöjligheterna inom vården genom att tillåta privata utförare av offentligfinansierad vård, men också genom att låta privata vårdgivare ta emot utländska försäkringspatienter, som det landstingsägda Care tillåts göra. Det skulle öppna helt nya möjligheter för en framtidsmarknad, med allt vad det innebär av jobb och tillväxt. är ett landstingsägt bolag vars verksamhet framför allt omfattar vård av utländska patienter. Bolaget gör bedömningen att står sig väl i konkurrensen när det gäller t ex neurokirurgi, onkologi och benmärgstransplantationer. Inom dessa områden finns ett unikt svenskt kunnande som bör utvecklas så att fler utländska patienter kan tas emot. En stor portion av dubbelmoral präglar dock Socialdemokraternas hållning. Det landstingsägda Care skaffar och förmedlar försäkringspatienter från utlandet och gör en god vinst - åt . får däremot inte, i det nya avtalet som tecknats, ta emot svenska försäkringspatienter som skett i liten skala. Men det är fritt fram för , liksom för de landstingsägda sjukhusen, att ta emot utländska försäkringspatienter förmedlade av Care. De privata vårdföretagen har möjligheter att exportera sitt vårdkunnande och etablera sig utomlands. Det visar Capios verksamheter i , och . Denna verksamhet skapar i viss mån arbetstillfällen för svensk vårdpersonal och genererar importinkomster till . Den offentliga vården har tidigare försökt exportera vårdtjänster utan större framgång. I ljuset av detta förordar ett tjänstedirektiv som möjliggör denna marknad. Utbildning och forskning i ett tillväxtperspektiv Den fria tanken kombinerad med marknadsekonomi är de starkaste komponenterna i mänsklighetens framåtskridande. Välfärden bygger på ekonomisk tillväxt som i sin tur bygger på tillväxt av idéer. Därför är utbildning och forskning två prioriterade områden för liberalerna. liberalerna vill ha en stark, fri forskning där forskarsamhället påverkar vilken forskning som ska bedrivas. Det behövs en stor del nyfikenhetsforskning, eftersom det är omöjligt att redan nu veta exakt vilken forskning som ger utdelning . Även om forskningen ska vara självständig är det viktigt att forskningsresultaten på olika sätt kommer ut till samhälle och näringsliv. Länken mellan forskning och företag måste stärkas, så att forskningens framsteg lättare kan vidareutvecklas i företagen. Regeringens förslag om anslag till forskningen är för lågt. liberalerna föreslår att forskningen ska tillföras mer än regeringen . Hela ökning läggs på fakultetsanslagen, som går direkt till universitet och högskolor. Den ökning av resurserna som regeringen föreslår ligger framförallt 2008 och fram till dess täcker inte ökningen ens forskningens ökade kostnader . Regeringens satsning är ett spel för galleriet. Grunden till kunskapssamhället läggs i skolan. liberalerna vill återupprätta bildningsskolan, genom tydligare fokus på kunskap, arbetsro och valfrihet. Skolan måste bli en skola där alla har möjlighet att lyckas. genomgår var tionde elev den nioåriga utan att nå målen i svenska, engelska och/eller matematik. Dessa elever är hänvisade till det individuella programmet, där flertalet elever aldrig avslutar sin gymnasieutbildning. De ungdomar som hoppar av gymnasieskolan är varken förberedda för högskolan eller arbetslivet. vill utveckla yrkesutbildningar, som bättre utformas efter arbetslivets och de olika branschernas behov. Lärlingsutbildning måste liksom i de övriga nordiska länderna finnas som ett alternativ för yrkesinriktade ungdomar. Den socialdemokratiska skolpolitiken är ett stort svek mot de elever, som bäst behöver skolan, de som ofta kommer från hem utan studietradition. Det bästa vi kan göra för dessa elever är att skapa en skola med tydliga roller, regler och mål. Detta måste börja tidigt i . Internationella jämförelser visar att lägger mest pengar i på skolan.