ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K238 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av sekretesslagen. Skyddet för den personliga integriteten är utomordentligt viktigt och skall värnas, sekretesslagen är där en viktig del i detta. I sekretesslagen avgörs när en allmän handling eller en uppgift om en sådan hos en myndighet är belagd med sekretess. Lagen behandlar många viktiga frågor, allt från rikets säkerhet till skyddet för enskilds personliga förhållanden. Grunden är att den enskildes rätt till sekretess skall vara skyddad hos alla myndigheter och att bara den enskilde själv kan lätta på sekretessen genom sitt medgivande. Det finns dock undantag i lagen. Dessa undantag gäller myndigheter som handlägger någon form av tjänst, ärende eller förmån, till exempel försäkringskassor och domstolar, som behöver handlingar för att kunna utföra sitt arbete. I sådana fall måste andra myndigheter på begäran lämna sekretessbelagda uppgifter till . Då behövs inget särskilt medgivande från den enskilde. kommer sekretessen och skyddet för den enskilde på kollisionskurs mot vad som egentligen är det bästa. Det kan hända att exempelvis en förälders intresse av sekretess i vissa undantagsfall kan komma att stå i motsatsförhållande till vad som är bäst för barnet. Sekretesslagen kan också i en del fall förhindra en nödvändig samverkan mellan olika aktörer som utifrån olika perspektiv har att verka för barnets bästa, exempelvis samverkan mellan skola och socialtjänst. Genom en lagändring i 14 kap 2 § 6 stycket SekrL har möjligheterna till samverkan mellan och hälso- och sjukvården ökat. En motsvarande uppmjukning bör ske vad gäller möjligheter att samverka med bl.a. skolan. När skolpersonal till exempel inte får återkoppling från om en elev som man från skolans sida visat oro inför, med hänvisning till sekretesslagen, försvåras det viktiga samarbetet över förvaltningsgränserna vilket är en viktig förutsättning för en god barn- och ungdomsvård. Det krävs en genomgripande belysning av sekretesslagens möjligheter och svårigheter. De olika aktörer som finns omkring ett barn eller en vuxen behöver ibland samordna sina insatser för bästa möjliga resultat, och att det också måste ske tidigare än nu borde allt som hindrar samarbete och samordning noga klarläggas. Vi anser med hänvisning till vad här ovan anförts, att det därför bör göras en översyn av sekretesslagen.
mot · GT02K239 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnorum. På väg till utskottssammanträden och andra aktiviteter passerar riksdagsledamöterna ofta det södra övergångsrummet. Även svenska och utländska besökare passerar detta rum. Där finns stora pampiga porträtt av de fyra ständernas talmän som riksdag valde till tronföljare. När man sedan använder den södra förbindelsegången till gamla passerar man kvinnorummet. I en fempartimotion påpekades att nästan alla porträtt i föreställde män. Motionärerna ville synliggöra de kvinnor som gjort betydelsefulla insatser i rikspolitiken och i . Kvinnorummet har smyckats med bildväv som kan ses som en förbindelse mellan forna och nutida kvinnors politik, liv och konst. Här finns även skildringar av kvinnor, unga som gamla, och deras ibland problemfyllda familjeliv och samtidsliv. Det är fin och värdefull konst som pryder sin plats. Upplevelsen av konst är förvisso personlig men många med mig upplever nog att mansrummet representerar makt och styrka medan kvinnorummet trots starka kvinnor bakom konstverken utstrålar svaghet och lidande. Flickebarnen ser vid första anblick ut att vara både kuvade, undernärda och utsatta för övergrepp. är det att gå vidare med kvinnorummet. Det vore upplyftande för många besökare inte minst kvinnor att få se starka, modiga, framgångsrika svenska kvinnor avbildade i rummet. Vilka kvinnor som lämpligen skulle kunna ta plats i kvinnorum kan naturligtvis diskuteras. Det finns många att välja mellan. Många kvinnor har kanske inte alltid varit aktiva politiker men har haft ett viktigt politiskt budskap eller varit värdefulla opinionsbildare t.ex. eller (och hennes starka flickor eller ) som är välkända för många både svenska och utländska gäster.
mot · GT02K241 · 2005-09-21 00:00:00 — beslutar utreda och inleda försök med e-votering via riksdagsledamöternas hemutrustning i enlighet med vad som anförs i motionen. sker systemet för votering i den svenska enligt i huvudsak samma linjer som när formerna för arbetsordningen tillkom . I princip är det endast den elektriska voteringsutrustningen som ersatt de uråldriga systemen med handuppräckning och namnupprop. Formerna förblir desamma trots att samhället i övrigt utvecklas. I internationella studier av europeiska parlament tycks det emellertid också vara så att den svenska voterar avsevärt oftare, trots att det parlamentariska läget är stabilt och att utgången av voteringen i de flesta fall är given på förhand. Klart är att voteringsproceduren tar en omfattande del av kammarens och de enskilda ledamöternas tid i anspråk. Visserligen utgjorde den tid som åtgick för att votera av kammarens sammanlagda sammanträdestid /04 och 2004/05. Men tidsåtgången är inte bara en fråga om själva knapptryckningen vilket är vad som visas i den statistiska beräkningen av kammarens arbete utan också om den tid som ledamöterna måste tillbringa fysiskt i och i . Det är inte alltid möjligt att exakt bedöma tidsåtgången för en enskild debatt vilket leder till att ledamöterna blir uppbundna till att befinna sig i omedelbara närhet. Detta är i sin tur något som ibland gör det svårt att delta i studiebesök eller planeringsträffar, i synnerhet i den egna valkretsen. I takt med att kraven på ledamöternas deltagande i aktiviteter hemma i valkretsen ökar, behövs det reformer på detta område. Lösningen på dessa problem vore att börja utnyttja ledamöternas hemutrustning för att genomföra e-voteringar, alltså voteringar där ledamotens röst registreras genom certifikat. Den tekniska lösningen för att genomföra en sådan ändring av proceduren finns redan, liksom procedurerna för att undvika röstfusk. Vad som återstår är att förena denna utveckling med arbete. Det enklaste sättet vore förmodligen att inrätta fasta voteringstider, omfattande , under vilka ärenden kan avgöras. Ledamoten kan alltså logga in via sin e-legitimation, identifiera sig och sedan fylla i ett formulär där utskottets huvudförslag och eventuella reservationer finns angivna. Ledamoten skulle alltså kunna rösta oavsett var i landet han eller hon befann sig och till och med kunna befinna sig utomlands. Resultatet av omröstningen skulle kunna redovisas på precis samma sätt som . Ytterligare en fördel är att kvittningssystemet i stor skulle bli obehövligt eftersom alla ledamöter faktiskt skulle kunna avge sin röst. Detta skulle innebära att den enda gång som riksdagsledamöterna egentligen behöver votera och vara fysiskt närvarande i kammaren är vid personval, exempelvis vid det val av talman som inleder varje mandatperiod, eftersom dessa, om det finns olika kandidater, måste företas med en sluten och hemlig omröstning. bör därför utreda och under nästa mandatperiod inleda försök med e-votering via riksdagsledamöternas hemutrustning.
mot · GT02K242 · 2005-09-21 00:00:00 — beslutar att permanent sammanföra utrikesutskottet och försvarsutskottet till ett enda utskott, betitlat utrikes- och försvarsutskottet. finns det två utskott i som handlägger frågor rörande förhållande till främmande makter och beslut och överenskommelser som träffas rörande frågor inom respektive område: () bereder ärenden om rikets förhållande till och överenskommelser med andra stater och mellanfolkliga organisationer samt bistånd till annat lands utveckling. Utskottet bereder även ärenden om utrikes handel och internationellt ekonomiskt samarbete. Detta gäller om ärendena inte tillhör något annat utskotts beredning. (FöU) bereder ärenden om den militära och i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning den civila delen av totalförsvaret samt ärenden om samordningen inom totalförsvaret. Utskottet bereder även ärenden om fredsräddningstjänst och kustbevakning. Denna indelning är långtifrån optimal. Dels finns det anledning att fundera över den formella uppdelningen av frågorna, i då internationalisering, europeisering och globalisering påverkar den politiska agendan. Gränsen mellan vad som är en fråga för respektive utskott är inte alls klar, särskilt inte vad gäller internationella insatser och internationellt säkerhetssamarbete. I allt snabbare takt smälter frågor kring utrikespolitiska ställningstaganden inom den traditionella diplomatin, frågor kring militära insatser samt en samordnad säkerhetspolitik samman. förblir den svenska förmåga att hantera dessa frågor svagare än vad den kunde varit. Visserligen är det en ständig fråga för var ett enskilt ärende egentligen hör hemma. Detta har inte minst märkts i den pågående debatten kring EU-frågornas handläggning i utskottsarbetet. Det måste emellertid anses som ett betydande problem i kontrollerande funktion gentemot regeringen att Utrikes- och Försvarsdepartementen kan samarbeta informellt i exempelvis statssekreterargrupper och på så vis ta del av varandras ärenden, som är fastlåst i antikverade former för sin beredning och kontroll av samma frågor. Vid ett ökat antal tillfällen har dessutom tvingats inrätta samlade sessioner med bägge utskotten för att bereda ärenden där utskotten vart och ett för sig inte haft tillräckliga politiska mandat. Denna ryckighet befrämjar rimligen inte uppbyggnaden av kompetens, eftersom det är genom kontinuitet som erfarenheter tillvaratas. Detta är ett starkt skäl för att låta utskotten en gång för alla gå samman till ett enda permanent utskott med ansvar för handläggningen av samtliga ärenden inom utrikes- och försvarsområdet.
mot · GT02K243 · 2005-09-21 00:00:00 — beslutar att interpellationer även skall kunna framställas och besvaras av regeringens enskilda statsråd under de perioder i arbete som formellt sett är plenifria. har karaktären av en lång sammanhängande session, som pågår . och en mycket är som verksamhet betraktad stängd. Dessutom finns ett antal plenifria veckor inlagda i kammarens sammanträdesplan för arbetsåret. Detta innebär inte att politisk verksamhet inte pågår under dessa nämnda perioder. Utskottens ledamöter har ibland sammanträden även under uppehållen i riksdagsarbetet och särskilt sammanträder regelbundet året runt för att samråda med regeringen. Riksdagsledamöterna har därutöver åtaganden i valkretsen och deltar dessutom i studieresor och planeringsmöten. Den stora problematiken ligger emellertid i kringskurna möjligheter att kontrollera regeringens åtgärder och beslut då i formell mening håller stängt. Faktum är att det finns en betydande skevhet i det faktum att regeringen oavbrutet fortsätter att utöva regeringsmakten, medan den kontrollerande makten i form av exempelvis har ledigt . Visserligen kan ledamöterna ställa skriftliga frågor till regeringens statsråd (även om dessa har en tendens att under de plenifria perioderna besvaras först efter avsevärt långa tidsrymder) men detta uppväger definitivt inte det faktum att interpellationsinstitutet tar ledigt under både sommar- och vinteruppehållen. Dessutom är regeringen i motsats till detta förhållande fri att året runt lägga propositioner och skrivelser efter eget behag på bord, politiska instrument som alltså officiellt inte kan interpellera kring och debattera förrän efter respektive ledighet. Denna konstitutionella obalans är därför inte rimlig. Det långa uppehållet är en kvarleva från den tid då jordbrukets cykler styrde villkoren för det svenska politiska livet. tar övriga samhället, med undantag för delar av utbildningsväsendet, inte ledigt i tio sammanhängande veckor. Då bör heller inte göra det. Det bör därför bli möjligt att såväl framställa interpellationer till regeringen, som att få dem besvarade under vinter- och sommarledigheterna. Även bör interpellationer kunna besvaras av enskilda statsråd. Regeringen står självfallet fri att välja formerna för besvarandet, och en lämplig metod torde vara att man inom sig ger i uppdrag åt ett statsråd åt gången att svara på interpellationerna, på samma sätt som statsråden i tur och ordning fullgör statsministerns åtaganden då denne har förhinder. Även en jämförelse med den återkommande frågestunden är relevant, eftersom regeringen då företräds av en person som besvarar allmänna frågor.
mot · GT02K244 · 2005-09-21 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reformera presstödet så att det i högre grad bidrar till mångfald. Presstödet till dagstidningar är av två slag: driftsstöd och distributionsstöd. Driftsstöd lämnas till dagstidningar som är andratidningar på sin utgivningsort. Distributionsstöd utgår till alla dagstidningar som deltar i organiserad samdistribution. Syftet med presstödet är att öka mångfalden inom dagspressen. Trots det sker en ökad koncentration inom dagspressen som hotar mångfalden. På många orter där det tidigare funnits två konkurrerande tidningar har andratidningen lagts ner, köpts upp eller slagits ihop med den konkurrerande större tidningen. Konkurrensen om annonsintäkter gör det allt svårare för de mindre tidningarna att klara sig. Utvecklingen mot en minskad mångfald inom dagspressen leder till att det finns färre forum för lokal debatt och opinionsbildning. Risken för en ensidig nybevakning och för att bara vissa åsikter i samhällsdebatten kommer till uttryck ökar, vilket innebär en försvagning av demokratin. För att motverka den utvecklingen bör presstödet reformeras, så att det i högre grad bidrar till mångfald. Presstöd bör inte utgå till tidningar som har en monopolliknande ställning inom sitt täckningsområde.
mot · GT02K246 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generella insatser för att öka valdeltagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om särskilda insatser för att öka valdeltagandet i befolkningsgrupper med lågt valdeltagande. Demokratin är beroende av att människor finner det meningsfullt att rösta i valen. Ett demokratiskt samhälle är inte en gång för alla givet utan behöver ständigt vinnas för nya generationer. En demokrati är en levande process där så många som möjligt bör vara delaktiga. Visserligen handlar en demokrati om så mycket mer än ett styrelsesätt för samhällsstrukturen. Demokrati innefattar också ett förhållningssätt där vissa värderingar utgör grunden och genomsyrar vardagen. Likväl är deltagande i valen en tydlig värdemätare på demokratins förankring i folklagren. Utvecklingen av valdeltagandet under de senaste drygt 30 åren är onekligen alarmerande. har valdeltagandet enligt sjunkit från bland männen och bland kvinnorna till vid val hos båda könen. Bland förstagångsväljarna har valdeltagandet sjunkit från av kvinnorna och av männen år av kvinnorna och av männen 2002. I de kommunala valen till kommunfullmäktige och , där utländska medborgare har rösträtt, har valdeltagandet bland dem sjunkit från hos båda könen 1970, till av kvinnorna och av männen 2002. De utländska medborgarnas redan låga valdeltagande har sålunda blivit ännu lägre. Vid valet till slog det låga valdeltagandet nya bottenrekord. Socioekonomiska beräkningar visar att valdeltagandet framför allt sjunkit bland arbetare och studerande. Ju högre inkomst en väljare hade 2002, desto större var benägenheten att rösta i valet . I en undersökning från stad efter kommunfullmäktigevalet konstaterades att arbetslöshet är den faktor som enskilt väger tyngst för personer som inte utnyttjar sin rösträtt. Det är oerhört alarmerande när det visar sig att de som saknar arbete och därmed står utanför arbetsmarknaden och i någon mån även samhällets övriga trygghet och gemenskap väljer att också ställa sig utanför demokratin. Det bådar inte gott för framtiden. Det är oroande att fler och fler vänder demokratin ryggen. Utvecklingen signalerar tydligt att alltfler upplever ett utanförskap som gör att de medvetet ställer sig utanför demokratin när de avstår från att rösta. Det innebär att den representativa demokratins legitimitet i hög grad är hotad. Det bidrar i sin tur till en grogrund för antidemokratiska, extrema och utomparlamentariska strömningar i samhället. Det är allvarligt. Åtgärder behöver vidtas för att stävja utvecklingen och i stället uppnå ett högre valdeltagande. De utredningar som gjorts och initiativ som vidtagits, av vilka flera varit högst lovvärda, har uppenbarligen inte lett till önskat resultat. Regeringen bör därför vidta initiativ för att främja valdeltagandet såväl generellt sett som genom specifika insatser i grupper med särskilt lågt valdeltagande.
mot · GT02K250 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillvarata kunskapen bland landets forskare och använda kunskapen vid politiska förslag och beslut. Politiska förslag och beslut tenderar att i huvudsak vara populistiska i stället för kunskapsbaserade och långsiktigt förankrade i en ideologi. Det är dags att uppmärksamma behovet av att förvalta och använda den nya kunskap som tas fram i de olika beslut som rör framtidens samhälle. God kunskap som gynnar människors välbefinnande måste värnas och ligga till grund för de beslut som fattas. framtid är beroende av hur vi hanterar den kunskap som faktiskt finns. Framforskad kunskap måste komma till användning vid politiska förslag och beslut. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02K252 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att inom varje utskott inventera vad som kan göras för att främja ett lugnare tempo i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anordna en konferens eller ett seminarium med temat Det behövs en ny tidsanda. Om kroppens rytm varit absolut hade det inte spelat någon roll vad som händer på utsidan. Men den är inte absolut utan påverkas av det som är på utsidan Orden kommer från i ett samtal kring köpkultur och vilodagar. är professor i rehabiliteringsteknisk forskning. Hennes bok, Tio tankar om tid, blev en bok som lästes av människor ifrån alla samhällsskikt. Det visar bl.a. på att människor känner ett behov av att få råd och hjälp med hur man använder sin tid på rätt sätt. Många faktorer i dagens moderna samhälle skapar stress. Svagheten i vårt samhälle är att vi inte går ned i varv utan är fullt sysselsatta. Alltfler i vårt samhälle skiljer inte på vardag och söndag. Det är inte längre självklart att söndagen är vilodag, då man återhämtar sig. Inte minst så ser vi detta i den nya köpkulturen. När affärerna är öppna så går inte söndagsutflykten till skogs utan till köpcentret. Alltfler människor blir drabbade av välfärdssjukdomar, och utbrändheten drabbar såväl ung som äldre. Det är ett allvarligt samhällsproblem. Inte minst så ser vi att fler kvinnor än män är utbrända och att fler kvinnor använder mer sömnmedel än män. Kvinnor anses kunna hålla fler bollar i luften än vad män kan. Det är inte bara en fördel, tvärtom kan det också vara en helt förödande egenskap. Man tillåter sig inte att göra ingenting. Man varvar inte ned. När vi lägger betydelsen så kraftigt på att vi vill ha ett långsiktigt hållbart samhälle så borde vi än mer fokusera på att i denna utveckling måste det handla om långsiktigt hållbara människor. När vi nu ser att alltfler människor samhälle stressas av den takt som dagens samhälle har byggt upp, både i arbetsliv och på fritid, så måste vi som är med och formar morgondagens samhälle stanna upp och se vad vi kan göra för att få ett lugnare tempo som gagnar människorna. Jag vill med denna motion väcka tanken om en ny tidsanda. bör inom varje samhällsområde, i varje utskott belysa vad som kan göras inom respektive ämnesområde för att skapa en lugnare samhällsrytm där det finns tid för ro och återhämtning. ord vems intressen tjänar det att de flesta människor har så bråttom med de små sakerna, att de aldrig kommer i närheten av de större kan vara till ledning i det arbetet. bör i början av riksdagsåret även anordna en gemensam konferens där det finns tid att lyssna till och samtala kring temat Det behövs en ny tidsanda.
mot · GT02K253 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av lagstiftningen bör göras i syfte att stärka hyresgästens integritetsskydd. är uppgifter i handlingar som finns hos allmännyttiga bostadsbolag offentliga. så har det varit en debatt kring hur uppgifter om hyresgäster upptecknas i offentliga handlingar hos bostadsbolag. Uppgifter som upplevts som kränkande, t.ex. vilken ras eller vilken religion man tillhör eller om man varit straffad tidigare eller om någon närstående varit straffad. Det har även medfört att det varit svårt för t.ex. romer att få en önskad hyreslägenhet. Hyresgästerna verkar ha ett för svagt skydd i svensk lagstiftning. Därför anser jag att såväl sekretesslagen som persondatalagen ses över i syfte att stärka skyddet för den enskilda hyresgästen såväl hos de kommunala bostadsbolagen som hos privata hyresvärdar.
mot · GT02K254 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om firandet av samt att utarbeta regler för användande av EU- flaggan. Europasamarbetet är viktigt för att stärka fredsarbetet i och i hela världen. Det har också stor betydelse för att stärka arbetet med handel, brottsbekämpning och miljö områden som inte har några nationella gränser utan vinner på samarbete över nationsgränser. Frågorna om demokrati, jämställdhet, inflytande och medansvar vinner också på ett samarbete mellan länder. Det är av största vikt att vi i lyfter fram EU-frågorna. Ett hjälpmedel är symboler som visar på den positiva inställningen till samarbete. finns markerad i vår almanacka, men firandet av dagen syns inte i nationen . borde arbeta för att stärka dagen, fira dagen, för att visa att vi är stolta över samarbetet och att vi vill arbeta vidare med EU- frågorna. Det finns inga särskilda regler som styr användningen av Europaflaggan utan flaggan kan användas inom ramen för de begränsningar som nationell lagstiftning ställer. Jag anser att bör utarbeta regler för användandet av EU-flaggan i syfte att EU-flaggan hissas vid offentliga myndigheter i större omfattning än vad den gör . Det har ett stort symbolvärde att visa att vi är européer.
mot · GT02K255 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över integritetsskyddet för konung. har en monarki som de flesta i vårt land vill behålla. Samhället förändras och även kungahuset bör vara med i den förändringen. Det är inte försvarbart att kungens integritet ska vara det som är gällande i alla lägen. Det är positivt att kungen och hans familj kan röra sig fritt så långt som det är möjligt med tanke på deras säkerhet. Därför är det också positivt att kungen kan sätta sig bakom ratten och köra sin bil. Men även en kung kan orsaka olyckor som kan drabba andra trafikanter negativt. Att kungens integritet då ska vara skyddande även mot trafikförseelser är inte bra. Även en kung måste ta sitt ansvar för sina gärningar. Därför anser jag att kungens integritetsskydd bör ses över. Detta bör ges regeringen till känna.