mot · GT02U286 · 2005-10-04 00:00:00 — 4Kina, , och kinesiska vägar mot demokrati5 5.2Kina och mänskliga rättigheter9 6Kinas autonoma områden och Xinjiang11 8.2Sverige, EU och Taiwan16 8.3Ett , och FN16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte häva EU:s vapenembargo mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taiwanesiska medborgare i ledande ställning bör beviljas besöksvisum till både hela EU och och att hänsyn till inte får stå i vägen för detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste förmås tillämpa hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införliva det i sin dagliga rättstillämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU kraftfullt måste fördöma tillämpningen och verkställanden av dödsstraffet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU har ett stort ansvar för att FN:s auktoritet hävdas när det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ämnar stödja strävanden efter självbestämmande i den händelse det tibetanska folket väljer att förklara sin självständighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Beijingregimen skall upprätthålla respekt för de mänskliga rättigheterna samt skapa förutsättningar att vårda och utveckla kulturella och religiösa särdrag utan hot och förföljelser i och Xinjiang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU gentemot den kinesiska maktledningen entydigt måste fördöma all kinesisk maktpolitik mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på olika sätt bör utveckla sina politiska förbindelser med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bör verka för att ges en plats i FN, under förutsättning att folk väljer att förklara sig suveräna, och verka för att ges observatörsplats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folk själva skall ges möjligheten att avgöra sin framtid genom demokratiska val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och skall utforma en gemensam Kinapolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs i avsnittet om och WHO, inklusive betydelsen av att alla världens stater ingår i gemensamma ansträngningar mot pandemi och ohälsa. Ingenting skulle mer gagna freden och friheten i världen än om kommunistregimen i ersattes av ett demokratiskt styre.. (, liberalernas landsmöte, ). På Himmelska fridens port vid i hänger fortfarande ett porträtt av , ledaren för den kommunistiska kinesiska revolutionen. Det var där han under mottot har rest sig utropade . Det var på som den kinesiska folkarmén på order av den dåvarande ledaren krossade den manifestation för demokrati i som tiotusentals studenter från och andra delar av inlett efter den avsatte reformvänlige partiledaren bortgång. Maos porträtt hänger kvar också sedan den s.k. fjärde generationens ledare i under ledning av tagit över alla maktpositioner efter . Hu handplockades som kommande ledare för av på samma sätt som 1989 handplockades att efterträda den reformvänlige , som avsattes för sitt motstånd mot att militärt krossa studentmanifestationerna. När avled efter att ända ha suttit i husarrest konstaterade den nya partiledningen att 1989 gjort sig skyldig till allvarliga fel. Med detta demonstrerade Hu och den fjärde generationen kommunistledare i att de efter den blodiga massakern solidariserar sig med arkitekterna bakom denna. Det går en röd tråd från över och till Hu . Därför hänger porträttet av kvar över Himmelska fridens port i . I sin internationella bästsäljare , the unknown story gör författarna upp med de otaliga myterna om både i och i den övriga världen. I sin brutala strävan att uppnå och behålla sin position som diktator skydde inga medel. Enligt författarna har 70 miljoner kinesers liv på sitt samvete. Så länge Maos arvtagare inte gör upp med detta blodiga arv, framstår också de återkommande av den nuvarande ledningen inspirerade upploppen riktade mot blodiga och grymma övergrepp i senast som ett uttryck för just den bristande folkliga legitimitet de kommunistiska ledarna i Förbjudna staden besitter. En allvarlig och ärlig uppgörelse med mörka förflutna är inte möjlig utan att dessa ersätts av ett demokratiskt styre i . Den exempellösa ekonomiska tillväxt som präglar alltsedan grunderna för den ekonomiska politiken lades om av 1979, har utgjort förutsättningen för snabba modernisering och en snabb höjning av levnadsstandarden för betydande delar av de 1,2 miljarder kineser som bor i . har den snabba ekonomiska tillväxten lett till betydande spänningar mellan stad och land, mellan medelklass och landsbygdens proletariat liksom till allvarliga påfrestningar på miljö och natur. Trots den kommunistiska ledningens auktoritära kontroll ökar antalet lokala sammandrabbningar mellan upprörda medborgare och den allestädes närvarande ordningsmakten lavinartat. I takt med den snabba ekonomiska tillväxten äger en lika exempellös militär upprustning rum i . Försvarsbudgeten uppges öka , vilket är med ökning av försvarsbudgeten på . Den högljudda och hotfulla retoriken mot demokratin senast i samband med folkkongressens beslut om den s.k. antisecessionslagen om tillstånd för folkarmén att gå till anfall mot ett som förklarar sig formellt självständigt ackompanjeras av en massiv militär upprustning av de mest moderna vapensystemen till fastlandsprovinserna mittemot . Antalet kortdistansmissiler riktade mot uppgår nu till ca 700 och ökar med ungefär 100 . En militär konflikt med skulle direkt beröra närvaro i och riskera en militär upptrappning med , som trots sin en-Kina-politik känner ett stort ansvar för att frågan om förhållande till ska hanteras med fredliga medel. och uttalade gemensamt sin oro över utvecklingen mellan och . Det visar att liksom de flesta andra stater i regionen känner en betydande oro över snabba utveckling till en militär stormakt i regionen. bekymmer över nordkoreanska intrång i japanska vatten och luftrum har kompletterats med bekymmer över intrång av kinesiska ubåtar i japanska vatten. Bekymren förstärks av de utbredda antijapanska kravallerna runt om i . öppna motstånd mot kandidatur till en plats som ständig medlem i liksom skyddsling öppna motstånd till motsvarande kandidatur visar på strävan mot en ensam stormaktsposition i . En strävan som väcker stark oro i stora delar av . efter den förra partikongressen tycks den nya generationens ledare sitta stabilt vid makten. Till formen karaktäriseras politiken av en öppnare stil. spelar också en tydligare roll i internationella sammanhang, t.ex. vid det senaste G8-mötet inom ramen för sitt WTO-medlemskap. vidmakthåller man en till innehållet obrottsligt traditionell betoning av partiets centrala maktutövning liksom en orubblig linje gentemot och liksom mot oliktänkande och självständiga rörelser som falungong. Det kinesiska greppet över och Xinjiang befästs alltmer genom omfattande infrastrukturinvesteringar och fortsatt inflyttning av Han-kineser. Det kinesiska nästa partikongress äger rum före de i , men också före nästa presidentval på . Sedan Hu övertog ordförandeskapet i den centrala militärkommissionen från , tycks den nya generationen ha tagit över rodret med fast hand. har inget visats som tyder på att den nya ledningen har vare sig viljan eller förmågan till en omsvängning i maktfullkomligheten i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter i och de autonoma områdena och Xinjiang eller till och . EU:s förhållande till men därigenom också till det övriga har präglats av , och strävan att häva EU:s vapenembargo mot infört som en reaktion mot massakern på . Förutom att ett hävande av vapenembargot skulle innebära en viktig prestigevinst för , skulle det innebära att skulle kunna komma i åtnjutande av värdefull och känslig högteknologi för bl.a. militärt bruk. Diskussionen om hävandet av EU:s vapenembargo har skjutits . Dock menar vi att EU:s oförmåga att se farorna med att europeisk högteknologi skulle kunna komma till militär användning mot inte bara demokratin på utan också mot och kanske rentav är uppseendeväckande. Utan påtagliga och stabila steg mot demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och en villkorslös fredlig hantering av Taiwanfrågan vore ett hävande av EU:s vapenembargo mot fullständigt ansvarslöst. Ett hävande av vapenembargot skulle i bara tolkas som svaghet och ett tecken på att fortsatt omedgörlighet i frågor om demokrati och mänskliga rättigheter i , och är riskfritt. 4Kina, , och kinesiska vägar mot demokrati gick väljare under rekordhögt valdeltagande till val av sin lagstiftande församling Legco. Valsystemet i har betecknats som ett val där väljarna bara får välja oppositionen, medan ledarna i väljer regeringen. Årsdagarna 2003 och 2004 av återlämnande av den förra kronkolonin till strömmade i storleksordningen en halv miljon av sju miljoner människor ut på gatorna i överväldigande demonstrationer mot försök att via sin handplockade regeringschef ytterligare inskränka de medborgerliga rättigheterna i linje med vad som sedan kommunisternas maktövertagande 1949 gäller för de 1,2 miljarder kinesiska medborgare som lever i . När lät Tung avgå för att ersättas av demonstrerades tydligt att ledare väljs i och inte i . En klar majoritet av väljare har vid varje val sedan återföreningen röstat på partier och kandidater som förespråkar demokrati i . Det valsystem som ledning gjort klart ska fortsätta att gälla ger emellertid fortsatt möjlighet att styra efter eget val. De förhoppningar om en förändring som knutits efter återföreningen har grusats av folkkongressens beslut . I modellen ett land två system tillåts inte folket välja sina egna ledare, vare sig i eller i . Signalen till de 23 miljoner som lever på , världens första och enda demokrati i den kinesiska världen, är entydig. Lika lite som valet av nya ledare har det kinesiska folket under de flertusenåriga kinesiska rikena tillfrågats om sin mening. I , en vital knutpunkt för internationell sjöfart och finansmetropol i som dragit nytta av att tappat i attraktionskraft efter återlämnandet 1997, är den överväldigande delen av befolkningen också kinesisk. Till skillnad från har alltid varit utpräglat kapitalistiskt. Den politiska kulturen är dock sedan statens tillblivelse strängt auktoritär. I praktiken härskar ett enpartistyre, där den forne premiärministern styr bakom kulisserna som patriark i samma tradition som gjorde i , sedan han dragit sig tillbaka från den officiella makten. tog Lees äldste son i bästa dynastiska stil över som formell ledare i . Är då demokrati, folkstyre och respekt för mänskliga rättigheter otänkbart i den kinesiska kultursfären? , och ger förvisso alla på var sitt sätt anledning till djup pessimism. Det senaste halvannat decenniums politiska utveckling på den fjärde av världens kinesiska stater ger däremot anledning till en lika stark optimism, och inte bara för den kinesiska delen av världen utan också för det traditionellt starkt auktoritära som helhet. Demokrati är lika naturligt och eftersträvansvärt för människor i och i den kinesiska kultursfären som på andra håll i världen. Efter årtionden som militär enpartistat, länge styrd av diktatorn med hjälp av krigslagar, började enpartistaten vittra sönder . Det av och hans till flyktade fastlandskinesiska kolleger styrda regeringspartiet () utmanades av det liberala oppositionspartiet (), som i de första relativt fria valen snabbt vann av rösterna på . vann DPP:s kandidat den viktiga borgmästarposten i huvudstaden . KMT vann 1998 tillbaka borgmästarposten genom Ma Ing-jeou. I det andra direkt folkvalda presidentvalet besegrades KMT av , som installerades som ny president . Vid parlamentsvalen blev DPP största parti. Presidentvalet blev en rysare, där president till slut lyckades bli omvald med minsta möjliga marginal. Att den politiska polariseringen är stark på efter årtionden av krigslagar och drakoniskt förtryck av oppositionen är inte så konstigt. Den taiwanesiska demokratins mognad manifesterades i att valutgången ändå hanterades i fredliga och konstitutionella former. Det utgör en fullständig lektion i hur ett auktoritärt och militärt enpartistyre kan övergå i demokrati och genomgripande maktskifte under helt fredliga och konstitutionella former. Detta har skett på mindre än i och inom den kinesiska kultursfären. är värdens folkrikaste stat och dessutom världens största diktatur. Den kommunistiska enpartiregimen i slår fortfarande till med brutal hårdhet mot varje antydan till politiskt missnöje eller protester. Ett hos oss välbekant exempel är de fortsatta övergreppen mot och den omfattande förföljelsen av falungong-rörelsen också utanför gränser. Det är ett av många exempel på att regimen inte tolererar något uttryck som den inte har full kontroll över. Likaså utövar regimen i ytterst sträng kontroll och förtryck av ursprungsfolken i de båda av Beijingkontrollerade icke-kinesiska provinserna , där s.k. Han-kineser (majoritetsfolk) numera efter omfattande invandring också utgör majoritet. Det finns som ovan anförts ännu inga tydliga tecken på att den nya generationen ledare i kommunistiska parti kommer att resultera i större politiska och/eller ekonomiska förändringar . Varken Hu och eller det garde av ledare de omges med, som alla handplockats av och därmed är lojala mot den i politiska avseenden ytterst stelbenta och dogmatiska tradition som präglat eran , har signalerat några öppningar. Föga i Hus karriär, som t.ex. hans tid i ledningen i , tyder på någon påtaglig politisk reformvilja. Därtill är säkert det kommunistiska styret i alltför korrumperat och utan folklig legitimitet. Också över den nya ledningsgenerationen vilar skuggorna från fortsatt tungt. Först och främst därför att de omfattande övergreppen mot oppositionella över hela har lämnat en öppen varböld i det kinesiska samhället. sitter många fängslade efter summariska politiska rättegångar för sina aktiviteter 1989. Också inom finns det öppna såret kvar hos anhängare till den avsatte generalsekreteraren . Vid Zhaos bortgång öppnades en möjlighet för partiet att på något sätt söka försoning med dem som drabbades och åren därefter. Denna fråga har blockerat den politiska ledningen. Mycket talar för att viljan och förmågan till en uppgörelse med det förflutna är nyckeln till den dörr som skulle öppna för en politisk reformering av det kinesiska samhället i demokratisk riktning. Partiets uttalande inför begravningen av om att denne gjort sig skyldig till allvarliga fel 1989 visar att låsningarna består också hos och arvtagare. De väldiga ekonomiska, sociala och miljömässiga problem som bara växer i omfattning i står förmodligen redan utanför de styrandes kontroll. Partiets kontroll och folkliga legitimitet är mycket svaga i det kinesiska samhället, även om tillslagen mot oppositionella kan vara ytterst brutala. Den omsorgsfulla maktbalans som utformats när den nya ledningen utsetts gör inte heller att det finns särskilt stor anledning att förvänta sig att den skulle vara kapabel till de nödvändiga politiska och ekonomiska reformer som krävs för det framtida . har sedan lanserade sina Fyra moderniseringar där demokratiska reformer inte ingick genomgått en historisk ekonomisk utveckling. Fördelningen av det ökande ekonomiska välståndet har emellertid varit ytterst ojämn, där en nyrik klass blivit väldigt rik, och regionalt obalanserat. De största metropolerna och kustregionerna har gått ekonomiskt snabbt fram medan de västra provinserna lever kvar i ofta djup fattigdom. Ett växande folkligt missnöje med de sociala spänningarna orsakade av den snabba ekonomiska utvecklingen och urbaniseringen och illegala massinvandringen från landsbygden till städerna visar på de enorma och oroväckande baksidorna av de i väst övervärderade ekonomiska framstegen i . Tillsammans med politiska och kulturella missnöjesyttringar kan det snabbt tända den gnista som tänder en präriebrand som talade om. Det förklarar den känslighet med vilken dagens kinesiska ledare slår till mot varje okontrollerad folklig opinionsyttring, där den brutala förföljelsen av falungong är mest påtaglig. Trots otaliga centralt lanserade kampanjer mot politisk och ekonomisk korruption, ofta ackompanjerade av drakoniskt utmätta straff, tycks varken vilja eller förmåga finnas att ta itu med den utbredda korruption som sträcker sig ända till de högsta ledarna och deras närmaste. Detta visade sig t.o.m. vid valet av medlemmar till de högsta organen vid partikongressen inklusive politbyråns ständiga utskott. Sammantaget utgör detta grunden för den alltmer försvagade auktoritet och legitimitet som den politiska ledningen i förfogar över. Den brutala maktutövningen är inte ett tecken på styrka utan på en allt större svaghet. I längden kan inte en ökad konsumtion köpa folkets lydnad. Världens två mest folkrika stater och står för två mycket olika men framgångsrika ekonomiska tillväxtmodeller. Skillnaden ligger i de politiska system inom vilka tillväxten äger rum. Båda fick sina nuvarande politiska system självständighet utropades av Jawharal medan utropade . är världens till folkmängden största demokrati med flerpartisystem och en fri och kritisk press. Trots yttre krig och oroligheter och mord på två premiärministrar äger konstitutionella och fredliga maktväxlingar rum . I världens största diktatur äger maktväxlingarna rum i slutna salar i Förbjudna stadens palats. Trots likheterna i ekonomiska framgångar talar mycket för att den indiska demokratin är auktoritära system helt överlägsen, när det gäller att hantera kommande kriser i den ekonomiska och sociala utvecklingen. Det torde också vara det främsta skälet till att ledarna i inte är beredda att släppa av sin totala kontroll över att inget sker som inte den har godkänt. inträde i WTO är det viktigaste bidrag till fortsatta integration i världssamfundet och dess regelverk. samtidiga WTO-medlemskap medför att och fått ett naturligt internationellt forum att mötas och samtala. WTO-medlemskapet kommer att vara av stor betydelse också för miljardbefolkning men kommer också inledningsvis att ackompanjeras av svåra omställningar med stora konsekvenser för människor som drabbas av strukturella omställningar av den kinesiska ekonomin. Det finns anledning till betydande oro för hur den kinesiska ledningen kan hantera dessa omställningar och påfrestningar för enskilda människor och hela regioner. inträde i WTO är dock ett mycket viktigt exempel på att interna utveckling och dess relationer till omvärlden bäst hanteras genom att alltmer integreras i världssamfundet och dess regelverk. Inte minst små och traditionellt av storlek och interna oro hotade grannar ser detta som den enda konstruktiva strategin. Men just integrationen i internationellt samarbete och internationella regelverk får inte innebära att demokratibrister och övergrepp på mänskliga rättigheter mäts med en annan måttstock än andra aktörer på den internationella arenan. Undfallenhet och tyst diplomati kan ge allt svagare ledare intryck av att omvärlden inte mäter och dess handlingar på samma sätt som andra mäts. Mot bakgrund av den betydelse vi tillmäter det regelverk som förväntas följa t.ex. som medlem av WTO är det synnerligen olyckligt med den reaktion som EU givit uttryck för inför den växande lågprisimporten av textilvaror från . Konsumenterna i har rätt att kräva att få ta del av de lägre priser som en ökad frihandel leder till. Hela tanken med såväl EU som WTO är att bidra till en öppen och fri handel. Gammal unken protektionism i ett antal EU-stater tvingade fram nya kvotuppgörelser till konsumenternas nackdel, men framför allt sände den mycket olyckliga signaler till ledarna i om hur ledare ser på hur man följer internationella regelverk. 5.2Kina och mänskliga rättigheter måste förmås att anta hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införliva det i den dagliga rättstilllämpningen på hemmaplan. storlek får inte innebära att dess brott tystas ned medan små perifera stater som , och hängs ut som de förtjänar. Oförmågan att i de årliga förhandlingarna inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR) påtala brott mot mänskliga rättigheter ifrågasätter hela FN-systemets hantering av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. EU:s val av en s.k. konstruktiv dialog med om demokrati och mänskliga rättigheter har visat på ytterst blygsamma resultat. tillämpar dödsstraff och är det land i världen som verkställer flest dödsstraff . Detta är helt oacceptabelt och måste av såväl som EU fördömas kraftfullt. s.k. ettbarnspolitik är i sig ett brott mot mänskliga rättigheter. Den som bryter mot förbudet att skaffa fler än ett barn straffas i regel hårt genom böter eller fängelse. Det finns även uppgifter om att såväl kvinnor som män misshandlas av polis, för att de brutit mot ettbarnspolitiken. Denna har dessutom visat sig fungera dåligt, och effekterna för att komma till rätta med överbefolkningen har blivit mindre än myndigheterna räknat med. Även på detta område slår myndigheterna till mot minsta protest, vilket visats den gångna sommaren. Den blinde bonden hindrades från att träffa de ansvariga i och sattes i husarrest för sina protester mot tvångsaborter och tvångssterilisering. och EU har här ett stort ansvar för att FN:s auktoritet inte ytterligare undergrävs när det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. medlemskap i liksom de kommande 2008 innebär att utrymmet för arrogant kinesisk maktpolitik borde minska det är ett ansvar för den fria världen att påtala detta när helst regimen i tycks glömma det. Men det förutsätter att den demokratiska delen av omvärlden tar sitt ansvar och inte försjunker i tyst diplomati. Utan att fråga då sex miljoner huvudsakligen kinesiska invånare beslutade att återlämna den gamla kronkolonin till . Det skedde inom ramen för formeln ett land två system och skulle garantera befolkning fortsatt frihet. Möjligen hade det någon betydelse att överenskommelsen slöts när omvärlden bländades av Dengs öppnande mot omvärlden och modernisering av . Mer sannolikt är det att på sedvanligt sätt aldrig har frågat sig vad invånarna i gamla kolonier kan ha för rätt och rättigheter. Inför återlämnandet av 1997 valde att ersätta den folkvalda församlingen i med en handplockad lydförsamling. regeringschef handplockades likaså av . Trots att befolkning vid de följande återkommande valen till den lagstiftande församlingen Legco i speciella administrativa region givit ett klart stöd åt de demokratiska krafterna och givit dem flertalet av de direktvalda mandaten, har Basic givit en betryggande majoritet i Legco genom att de flesta mandaten ej utses av folket. När Tung omvaldes till Chief Executive för utan att befolkning tillfrågats, var detta bara ett uttryck för att ledarna i då fortfarande hade fortsatt förtroende för honom och de näringslivskretsar i som han representerar kanske framför allt för att han inte hade någon egen agenda för sin tjänsteutövning. På samma sätt fick inte invånarna i tillfälle att uttrycka sin mening om vem som ska styra när Tung avgick och ersattes med . Vid valen till den lagstiftande församlingen Legco fick väljare utse hälften av ledamöterna i öppna direkta val. En majoritet av dessa tillföll den demokratiska oppositionen. Men ledarna i utesluter varje öppning mot en verklig demokratisering av . Inte heller efter 2007 kommer att tillåta medborgarna i att välja sin politiska ledning. Utvecklingen i efter återlämnandet 1997 talar sitt tydliga språk om den verkliga innebörden av erbjudande till om ett land två system.