mot · GT02Bo319 · 2005-10-05 00:00:00 — beslutar om ändring i 14 § lagen om bostadsbidrag som innebär att bostadsbidrag lämnas som ett särskilt bidrag med för ett barn, för två och för tre eller flera barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av en för hushållet gemensam inkomstgräns innan bostadsbidraget reduceras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hemmaboende barn med inkomst understigande inte skall räknas in i beräkningsunderlaget för bostadsbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av halvårsvisa avstämningsperioder för bostadsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den utredning som skall tillsättas för att se över bostadsbidragen skall ges i uppdrag att ta fram förslag till ett regelverk som lindrar marginaleffekterna. har under en lång rad av år krävt att bostadsbidragssystemet ska ses över i sin helhet. Statens utgifter för bostadsbidraget har minskat från 1995 till 2005. Minskningen beror huvudsakligen på den reformering av bostadsbidragssystemet som den socialdemokratiska regeringen genomförde 1997. Denna vinst för statskassan har inneburit att många familjer med bräcklig ekonomi drabbats mycket hårt. beslutade om ändrade regler för bostadsbidrag. De nya reglerna tillämpas . Ändringen innebär bland annat att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljer höjs. har krävt ett nytt och fördelningspolitiskt bättre bidragssystem som kan ge ett större ekonomiskt utrymme för barnfamiljer, men de förändringar beslutat om är inte tillräckliga. föreslår en ytterligare ökning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget för familjer med fler än ett barn och att hushållsinkomsten, istället för de individuella inkomsterna, blir avgörande för bidragets storlek. föreslår också att bostadsbidrag ska beräknas på hela räntekostnaden för bolån. räknas endast den del av räntekostnaderna som överstiger av skulden. I budgetalternativ avsätts för detta ändamål utöver regeringens förslag till anslag för bostadsbidragen. Det krävs också en grundläggande översyn av bostadsbidragssystemets utformning och att åtgärder vidtas för att lindra marginaleffekterna. bör skicka tydliga signaler om att den utredning, som regeringen aviserat, ska syfta till sådana förändringar i regelverket. 3Det barnrelaterade bidraget bör öka års regelförändringar innebär att bostadsbidragen inte längre svarar mot de uppställda målen. Med de kraftiga bidragsminskningar som många barnfamiljer fått vidkännas är målet att dessa familjer ska kunna efterfråga en bostad där varje barn har eget rum mycket avlägset. Det särskilda stödet till ekonomiskt svaga barnfamiljers boende är angeläget att slå vakt om. Särskilt som resten av det system som den socialdemokratiska regeringen byggt upp har flera anmärkningsvärda brister ur fördelningspolitisk synvinkel. Barnomsorgssubventionerna har i stor utsträckning tillfallit redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är desto lägre ju lägre inkomst föräldern har innan barnet föds, och omvänt högre för redan högavlönade föräldrar. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas särskilt gynna resurssvaga hushåll. Beslutet i angående förändringar i bostadsbidraget innebar att bidraget ökar med för hushåll med ett eller två barn respektive för hushåll med tre eller fler barn. I budgetalternativ har under en rad år föreslagits en höjning med per barn till de hushåll med barn som är berättigade till bostadsbidrag. Enligt behövs alltså en ytterligare höjning av bostadsbidragen med för hushåll med två barn respektive för hushåll med tre eller fler barn. En höjning i minst denna storleksordning krävs för att bostadsbidraget ska få en verklig effekt på barnfamiljers möjlighet att bo ändamålsenligt och klara hushållsekonomin. föreslår därför att beslutar om ändring i 14 § lagen om bostadsbidrag som innebär att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget lämnas som ett särskilt bidrag med för ett barn, för två och för tre eller flera barn. För familjer med två eller fler barn innebär således förslag att bostadsbidragshöjningen i genomsnitt blir dubbelt så stor som den beslutat ska träda i kraft /2006. 4Hushållsinkomsten ska vara avgörande utgjorde den samlade familjeinkomsten den bidragsgrundande inkomsten. Gränsen för när bostadsbidraget reducerades gick vid för båda makarna tillsammans. gäller istället en individuell inkomstgräns och bidraget reduceras när någon av inkomsterna överstiger den individuella gränsen . Bostadsbidragsregler som tar sin utgångspunkt i de individuella inkomsterna missgynnar familjer med låga inkomster där den ena föräldern inte arbetar. Reglerna är en del i ett ideologiskt mönster som allt tydligare framstår som familjefientligt. föreslår därför att det inrättas en för hushållet gemensam inkomstgräns på innan bostadsbidraget reduceras. anser heller inte att inkomsten för ett hemmaboende barn med inkomst understigande ska räknas in i beräkningsunderlaget. I det senaste riksdagsbeslutet fanns också en lagförändring som innebär att frågan om slutligt bostadsbidrag inte får tas upp . Felaktigt utbetalda bostadsbidrag till följd av inkomstförändringar är ett betydande problem som i många fall drar ut . anser därför att avstämningsperioden för beräkning av bostadsbidraget bör göras kortare. Den nuvarande årsvisa avstämningen efter inkomstdeklaration är alltför lång och ger oönskade effekter. får en stor grupp människor till följd av inkomstförändringar betydligt mer eller betydligt mindre bostadsbidrag än vad som är berättigat. Detta leder i många fall till återbetalningskrav som kan vara mycket problematiska för den enskilde. Andra transfereringssystem, t.ex. studiemedelsbidragen, har halvårsvisa avstämningar. föreslår därför att halvårsvisa avstämningsperioder införs också för bostadsbidragen. 6Bostadsbidrag på hela räntekostnaden för bolån Den svenska debatten om neutralitet mellan upplåtelseformer inom bostadssektorn har nästan uteslutande handlat om de regelsystem som rör skatter och finansiering. Ur ett låginkomstperspektiv kan det vara minst lika viktigt att regelsystem rörande olika former av ekonomiskt stöd är neutrala. Ett hushåll som förutser att de kan komma att behöva stöd ska inte behöva avstå från en viss upplåtelseform bara för att dem räknar med att möjligheterna att få stöd är mindre i denna upplåtelseform. Eftersom reglerna för bostadsbidrag är betydligt mer förmånliga för hyresgäster än för dem som äger sin bostad, är det även ur ett neutralitetsperspektiv motiverat med förändringar i bidragssystemen som underlättar för hushåll med låga inkomster att äga sin bostad. Hela räntekostnaden för ägande av bostadsrätt/småhus ska enligt räknas med vid beräkningen av boendekostnad vid prövning av bostadsbidrag. räknas endast den del av räntekostnaderna som överstiger av skulden. För den bostadsägare som har bolåneränta på får alltså ingen del av lånekostnaden räknas med i den situation då bostadsbidrag skulle behövas för att klara hushållsekonomin. Denna 3-procentsregel infördes . ifrågasätter fortfarande regeringens grundläggande motiv till denna regel, men framförallt har inflationstakten förändrat sig på ett sådant sätt att regeln inte längre motsvarar regeringens ursprungliga motiv. 6.1.1Socialdemokraternas motiv är felaktiga I proposition 1995/96:186 motiverade den socialdemokratiska regeringen 3-procentsregeln med att det inte är rimligt att bostadsbidrag lämnas för den del av räntan som utgör en kompensation för inflationen, eftersom detta innebär att bostadbidragen subventionerar en förmögenhetsuppbyggnad. ser tvärtemot att bostadspolitiken bör syfta till att också personer som är i behov av bostadsbidrag ska ges ett stöd att långsiktigt bygga upp förmögenheter i form av sina bostäder. 6.1.2Socialdemokraternas argument är föråldrade Skälen som Socialdemokraterna angav för inrättandet av 3-procentsregeln föreligger inte längre, utan i linje med intentionen i propositionen ska den revideras nedåt eller helt avskaffas. I proposition 1995/96:186 anförs: Regeringen anser att är en lämplig nivå för reduceringen. Denna procentsats bör därför gälla tills vidare. Procentsatsen bör kunna ändras med anledning av förändringar i inflationstakten. Sådana justeringar bör dock inte göras fortlöpande utan endast vid avsevärda förändringar. En sådan avsevärd förändring av inflationstakten har inträffat och föreslår därför i riksdagsmotionen Enklare bostadsägande för unga och låginkomsttagare att 3-procentsregeln i bostadsbidragsförordningen tas bort. har beräknat den statsfinansiella kostnaden av ett borttagande av 3-procentsregeln till . En sådan resursförstärkning till anslaget för bostadsbidrag föreslås därför i budgetalternativ för åren 20062008. 7Förändrat bidragssystem för minskade marginaleffekter Bostadsbidraget reduceras av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger för en ensamstående vuxen med barn eller för var och en av makar eller sambor med barn. Marginaleffekten uppgår alltså till . Tillsammans med effekterna av inkomstskatt och eventuella andra bidrag innebär det att bostadsbidraget försvårar för människor att lämna bidragsberoende bakom sig. Den översyn som regeringen aviserar i budgetpropositionen måste enligt syfta till att förtjänsten av att arbeta eller arbeta mer ska öka. bör därför tillkännage för regeringen att den utredning som ska tillsättas för att se över bostadsbidragen ska ges i uppdrag att ta fram förslag till ett regelverk som lindrar marginaleffekterna. von der Esch (kd) Skånberg (kd)