mot · GT02Fi293 · 2005-10-04 00:00:00 — Systemet för handel med utsläppsrätter har varit i gång i lite drygt och det är alltför tidigt att dra några långtgående slutsatser av effekterna av systemet. Mot bakgrund av att koldioxidskatten har varit ett mycket framgångsrikt styrmedel för att minska användningen av fossila bränslen bör inte snabba och drastiska förändringar vidtas. Koldioxidskatten bör därför tills vidare behållas. Att ta bort koldioxidskatten för den handlande sektorn, som tidigare fått gratis tilldelning av utsläppsrätter, innebär att det nu blir billigare för dessa företag att släppa ut koldioxid eftersom de inte behöver köpa utsläppsrätter. För att inte hämma svensk basindustris möjligheter till expansion bör handlande verksamheter få göra avdrag från CO2-skatten för de kostnader man har haft för inköp av utsläppsrätter utöver den tilldelade kvoten. bör avslå regeringens förslag om förändringar av koldioxidskatten för handlande sektor. 8.8Inga intäkter från trängselskatten Hela ärendet kring trängselskattens hanterande har varit farsartat från början till slut. bejakar miljöstyrande avgifter men menar att det är ett ärende för lokala beslutsfattare. Huruvida en kommun vill införa trängselskatter eller ej hör inte hemma på bord. avslår regeringens försök med trängselskatter. har försöksverksamheten kommit så långt så att hela anslaget i princip har förbrukats redan varför det inte går att spara pengar. kommer dock att avbryta försöket och räknar därmed inte med några intäkter. bör besluta avbryta försöket med trängselskatter i . Interaktion mellan jobbavdrag med regeringens höjning av grundavdraget Borttagen skatt på handelsgödsel & bekämpningsmedel Fribelopp i periodiseringsfonder (10'') Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Slopad avdragsrätt mot statlig beskattning för resor inkl -> Slopad avdragsrätt mot statlig beskattning tjänsteresor och dubbelt boende -0,5 Endast avdrag för p-sparande mot beskattning Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Slopad investeringsstimulans till bostäder Räntebeläggning av obeskattade reserver (fribelopp 10'') Höjd skatt på rulltobak Slopad nedsättning av arbetsgivaravgifter Slopad skattreduktion för fackavgifter m.m. Nej till regeringens företagssatsning Höjda arbetsgiv.avgifter tfa sjuklön Höjda arbetsgiv.avgifter tfa karensdag 2008 Minskat inflöde pga minskad kompensationsgrad i skatteutjämning, Miljöstyrande skatter (förmånsvärde, sänkt energiskatt, skatterabatt miljöbilar) Starta eget-sparande statlig del Sänkt fastighetsskatt + begr. Höjd reavinst till och begränsat uppskovsavdrag för bostäder Skattereduktion för privatuthyrning av bostäder Nej till höjd energiskatt Fortsatt CO2-skatt i handlande sektor Inga intäkter från trängselskatt Ökat återflöde av euro. Slopat anställningsstöd för långtidsarbetslösa Överföring av sysselsättningsstöd -> UO 25 saldoneutralt Det förslag till skattelättnader som presenterar syftar framför allt till att stimulera till arbete och att ge skattesänkningar till de grupper som behöver det allra mest, nämligen människor med låga och normala inkomster. Tabell 5 nedan visar hur skattesänkningarna fördelar sig på alla människor med arbetsinkomst . Att de med låga inkomster får en förhållandevis liten andel av de totala skattesänkningarna i kronor räknat är inget konstigt. Utan inkomster är det som bekant svårt att erhålla skattesänkningar i nominella termer. Bland de av befolkningen som har de lägsta inkomsterna finns det i stor utsträckning studenter som jobbar extra och andra personer som inte i första hand lever på sina förvärvsrelaterade inkomster. Syftet med reformen är att sänka skatterna och öka incitamenten för den del av befolkningen som står eller bör stå till arbetsmarknadens förfogande. Om exempelvis studenter då räknas med i analysen riskerer den att bli missvisande. Förändrad genomsnittlig nettoinkomst av jobbavdraget per decil för individer med en arbetsinkomst (exklusive näringsinkomst) större än noll, , i kronor Decilgränser, kronor (avser arbetsinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor och i % % av den totala förändringen av inkomsterna % av antal personer och med en arbetsinkomst>0 100 (0,1) 3900 (4,5) 6600 (5,4) 7900 (5,3) 8800 (5,3) 9600 (5,2) 10300 (5,1) 11100 (5,0) 11100 (4,3) 11000 (2,9) 8000 (4,3) Tabell 6 visar hur skattesänkningarna fördelas över personer med förvärvsinkomster över ett prisbasbelopp. Den decilgrupp som får procentuellt störst effekt av skattesänkningen är de som har månadsinkomster på , dvs. tämligen normala nivåer, men även de med lägre inkomster än så får betydande skattesänkningar. För dessa grupper kan sänkta marginalskatter vara nog så viktiga. För människor med låga inkomster slår marginaleffekterna igenom på bred front varför det för många inte lönar sig att öka sitt arbetsutbud eftersom en eventuell löneökning ändå bara försvinner i ökade skatter och avgifter. Förändrad genomsnittlig nettoinkomst per decil för dem med en inkomst från förvärvsarbete överstigande (enligt SCB:s definition), av jobbavdraget, , i kronor Decilgränser, kronor (avser bruttoinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor och i % % av den totala förändringen av inkomsterna % av antal personer och under med en inkomst>39 700 3200 (4,5) 5400 (4,4) 7300 (4,9) 8400 (5,1) 9400 (5,2) 10100 (5,1) 10700 (5,0) 10900 (4,7) 10900 (4,1) 10800 (2,7) 8700 (4,3) Studenter har mycket att vinnsa på skattereformen. Jämfört med dagens regelverk kommer nästan en dubbelt så stor inkomst att kunna intjänas innan skatt uttages. Dessutom är marginalskatterna lägre vilket innebär att incitamenten att utöka sin inkomst stärks med detta jobbavdrag. Hur marginalskatterna slår i olika inkomstskikt framkommer i figur 2 nedan. Av denna kan man dra framför allt två slutsatser. Den första är att marginalskatten sänks betydligt för dem med låga och normala inkomster, helt i enlighet med det övergripande syftet, nämligen att öka incitamenten till arbete i de inkomstskikt som totalt sett har höga marginaleffekter där exempelvis avtrappade bostadsbidrag effektivt äter upp en eventuell löneökning. Skillnad i marginalskatter med Allians för inkomstskattesänkningar jämfört med dagens regelverk I diagrammet framgår att marginalskattesänkningarna når dem med månadsinkomster mellan ca 11000 och , vilket i antal räknat är absoluta merparten av löntagarna på svensk arbetsmarknad. Av detta diagram framgår den andra slutsatsen, nämligen den att ingenting händer dem med de absolut högsta marginalskatterna. Implikationen av detta är att det även på kort sikt framöver finns en hög straffbeskattning på hög utbildning. har dock kommit till den slutsatsen att det absolut viktigaste för är att få tillbaka de 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder i som har en alltför svag anknytning till arbetsmarknaden. Detta sker effektivast genom skattesänkningar i just det ovannämnda inkomstspannet. När ett större arbetskraftsdeltagande har uppnåtts återstår den viktiga frågan om att sänka marginalskatten på högre inkomster i syfte att premiera utbildning och flit. 2004/05:1 Bilaga 3 s. 2122. Siffran varierar beroende på om vederbörande hade barn eller ej, och i så fall hur många.