mot · GT02N479 · 2005-10-05 00:00:00 — I stället bör upphandlingen delas upp i mindre delar. Detta ger de mindre och ofta lokalt förankrade företagen bättre förutsättningar att vinna upphandlingen. I mindre kommuner och glesbygdskommuner kan detta förfarande vara helt avgörande för det lokala näringslivet. Mötesplatser för kultur är viktiga för en levande lands- och glesbygd. Därför är bidrag till allmänna samlingslokaler väsentliga inte minst ur ett lokalt och regionalt perspektiv. I glesbygdsområden är dessa lokaler oftast den enda samlingslokalen för sockenrådet, hembygdsföreningen, gymnastikföreningen eller andra ofta ideellt arbetande föreningar. Staten har ett delat ansvar med kommunerna för dessa samlingslokaler och anser att dessa lokaler ska ges en möjlighet att finnas kvar. En riktad stödform för dessa har därför sitt berättigande. En större samlingslokal kan sambrukas av kyrkorna, kulturföreningarna, andra föreningar, skolan med flera. 6.9Entreprenörskap bör uppmuntras i skolan Positiva processer skapas framför allt av innovatörer och eldsjälar. anser att politikens viktigaste uppgift är att skapa en samhällsmiljö som frigör människors inneboende krafter. Vi har vant oss vid att det är näringslivets innovatörer som främst står för kreativitet och nytänkande. Men innovatörer finns överallt i vårt samhälle. De ifrågasätter rådande strukturer och har visioner och tankar om nya lösningar på problem de identifierar. Det är viktigt att ta vara på deras kreativitet som kan stimulera näringslivets utveckling lika väl som föreningens eller sockenrådets och därmed hela ortens utveckling. anser att kommunledningarna måste vara mycket flexibla och öppna i sitt sökande efter alternativ för att upprätthålla en relevant servicenivå i kommunen och för att skapa nya möjligheter för utveckling. Redan i förskolan bör entreprenörskapets betydelse för att skapa ett bättre samhälle beskrivas. Kreativitet och skaparkraft ska uppmuntras. I finns en djupt rotad jantelag som skapar negativa attityder till företagare, entreprenörer och eldsjälar. Inställningen till företag och företagande måste förändras. riskerar att stå inför samma smärtsamma företagsutflyttning, som , när varvsindustrin och tekoindustrin flyttade till . Naturligtvis behövs förenklade lagar och sänkta skatter, men själva inställningen till jobb och företagande måste uppvärderas. Det ska vara minst lika berömvärt, lönande och acceptabelt att vara företagare och entreprenör som att vara NHL-spelare i ishockey eller lottovinnare. Så är det tyvärr inte i Socialdemokraternas . Detta riskerar att föra vårt land in i stora ekonomiska problem. Utvecklingen i många glesbygdskommuner är dyster, med allt färre innevånare i arbetsför ålder. I flera kommuner är det svårt att hitta personal till vården, skolan och omsorgen. Generösare regler för arbetskraftsinvandring kan bidra till en minskad arbetskraftsbrist. Att tillåta att fler verksamheter läggs ut på entreprenad inom hemtjänst, äldreomsorg, sjukvård m.m. skulle möjliggöra att framför allt fler kvinnor skulle kunna starta egna företag eller tillsammans skapa kooperativa företag. Detta skulle skapa förutsättningar för mindre orter att behålla service och omsorg på hög nivå och möjliggöra för människor att bo kvar. De gamla tillväxtavtalens utsträckning förlängdes till utgången av 2003 och ersattes av nya regionala tillväxtprogram. Huvudaktör för framtagande och genomförande är de nya regionala samverkansorganen, i form av kommunalförbund som bl.a. får ansvaret för regional planering och tillväxt. Ett kommunalförbund finansieras genom vad de i förbundet ingående kommunerna skjuter till av resurser. Det är oklart hur det kommunala samverkansorganet, som ska ansvara för de regionala tillväxtprogrammen, ska finansiera sin verksamhet. Om inte staten skjuter till nödvändigt kapital för att administrera nyordningen, får de kommuner som bäst behöver få nytta av tillväxtprogrammen ännu en pålaga av staten som inte finansieras. avvisar inte tanken på ett kommunalförbund som samverkansorgan intill ett direktvalt regionfullmäktige får ansvaret för att samordna regionens utvecklingsinsatser. Detta förutsätter dock större inslag av statlig finansiering. 8Universitetens och högskolornas uppgift I universitetens och högskolornas uppgifter ingår ett nära samarbete med samhället. Det gäller såväl offentliga verksamheter på både och regional nivå som näringslivet. Vi anser att ett regionalt partnerskap utan universitet och högskolor som en av aktörerna, för framtagande av regionala tillväxtprogram, blir för svagt. Det är därför viktigt att kommuner och regioner involverar dessa för att de aktivt ska medverka med sina kunskaps- och forskningsresurser. Vi är också övertygade om att distansutbildning är en möjlighet för glesbygdsboende att få del av högre utbildning. Universiteten och högskolorna bör speciellt på mindre orter medverka till att lokala kluster bildas, där företag och universitet/högskolor i växelverkan stimulerar varandra. tillsammans med universitet/högskola kan här utveckla nya produkter och hjälpa forskare att kommersialisera sina idéer. De mindre högskolorna kan omöjligt ha samma bredd på forskningen som de större universiteten, men de bör sträva efter att styra in på nischer som överensstämmer med regionens näringslivsstruktur. Då ökar förutsättningarna för att många idéer skapas som sedan kan utvecklas till företag företag som sedan kan skapa arbetstillfällen och resurser till en positiv utveckling i regionen. Det är inte enbart geografiska skillnader som innebär olika förutsättningar för företagande. Grunden finns till stor del hos företagaren själv. Det handlar om hur möjligheter och resurser tas till vara men också hur en affärsidé formuleras och genomförs. Därför kan vi å ena sidan konstatera att de regionalpolitiska stöden aldrig kan ersätta entreprenörskap, företagaranda, kreativitet och dynamik. Å andra sidan är vi väl medvetna om att en programverksamhet, som t.ex. de regionala tillväxtprogrammen, kan bli en startpunkt för något nytt i ett litet företags utveckling. anser det viktigt att närings- och skattepolitiken och regler för företagandet utformas så att de uppmuntrar och ger förutsättningar för eldsjälarna och innovatörerna att våga ta risker. De ska också finna det mödan värt att starta och driva verksamheter av olika slag. Det är viktigt att näringslivets regionalt förankrade, och regionalt ägda, institutioner tillvaratas för förmedling av bl.a. statliga resurser. Ett exempel på detta är IUC, industriella utvecklingscentrum. Jord- och skogsbruket är hörnstenar för en levande lands- och glesbygd. Det är en angelägen satsning att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jord- och skogsbruksnäringen. jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Jordbruket ska ha likvärdiga konkurrensvillkor med omvärlden. Därför ska skatter och avgifter på el- och eldningsolja, diesel samt handelsgödsel harmoniseras med övriga EU-länder. Skogsnäringen är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna till vårt land. Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svensk basnäring. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som främjar såväl produktions- som miljömål. insatser för aktiv rådgivning och information till framför allt skogsägarna har varit otillräckliga. Därför bör dessa insatser, speciellt produktionsrådgivningen, öka. förslag på detta område utvecklas i motionen på utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med mera. 11Satsa på marknadsföringen av som turistland har, enligt många turistexperter, fantastiskt goda förutsättningar att bli ett framgångsrikt turistland. Vi har en vacker natur, ren luft och rent vatten, en spännande historia och ett rikt kulturutbud över hela landet. Vi har också områden som kan erbjuda en upplevelse av tystnad, något som alltfler i våra mest tätbefolkade regioner i efterfrågar. Även det odlade landskapet med hagar och ängar och den bygdespecifika kulturen är attraktiv. Vårt klimat, med tydliga sommar- och vintersäsonger, ger förutsättningar för ett brett och intressant utbud. Turismen som bransch tillhör världens snabbast växande. Men så är det tyvärr inte i . Några tillväxthämmande faktorer är regelkrångel, brist på riskkapital, högre moms än grannländerna och eftersatt underhåll på infrastrukturen. Den viktigaste förklaringen är att den socialdemokratiska regeringen inte förstår potentialen i turistnäringen och de fördelar som en växande turistnäring skulle ge. Våra nordiska grannländer har lyckats betydligt bättre med att ta till vara turistnäringens potential. I motion Turistnäringen redogörs för våra förslag för att göra turismen till en tillväxtnäring. Vi satsar utöver regeringens anslag på turistfrämjande åtgärder, vilket är dubbelt så mycket som regeringen anslår. gör bedömningen att detta är en satsning som kommer att generera närmare 100000 nya arbetstillfällen och många av dessa i glesbygd. Detta skulle betyda att vi fördubblat svensk turistnärings omfattning och innebära att vi, från att vara ett av EU:s sämsta länder i denna gren, blir medelmåttiga. Den regionalpolitiska effekten blir både kraftig och långvarig. Utlänningars turistande i omsätter mindre än hälften av EU-genomsnittet på turism. satsning ska inriktas på marknadsföring av det som är unikt för : glesbygden, vildmarken, fjälltrakterna, landsbygden, midnattssolen, allemansrätten, våra många sjöar och älvar och vår vackra kust. Det handlar också om möjligheterna till fiske, jakt, bär- och svampplockning, kanotsafari, forsränning, bo på lantgård med mera. Naturligtvis kommer även storstäderna att få glädje av denna satsning. Men turism i storstad är inte lika unikt som vår gles- och landsbygdsturism. behöver inte vara sämst i på turism! Regionalpolitik på europeisk nivå sker framför allt inom ramen för den s.k. sammanhållningspolitiken. EU har som mål att verka för ekonomisk och social sammanhållning, global konkurrenskraft och en hållbar utveckling. Dessa mål ska uppnås som subsidiaritetsprincipen, goda styrelseformer och medborgarinflytande utvecklas. deltar samtliga unionens regioner i sammanhållningspolitiken, vilket är en viktig princip för att göra denna politik angelägen för alla. Socialdemokraternas hållning i fråga om sammanhållningspolitiken och strukturfonderna är mycket otydlig. I och med med nya medlemsländer som har stora utvecklingsbehov är vi medvetna om att utrymmet för oss i och många andra medlemsländer är begränsat vad gäller strukturfondsmedel. Detta får dock inte innebära att drar sig undan från den solidariska sammanhållningspolitiken och dess mervärden för unionen. En stark sammanhållningspolitik måste omfatta hela unionen och i det samarbetet ska vårt land ingå. Det är helt rimligt att de fattigaste regionerna ska prioriteras i ett nytt mål 1. ska stödet även fortsättningsvis innehålla stöd till de extremt glest befolkade områdena i norra och . Regeringen anser att sammanhållningspolitiken ska ändras från utjämning mellan regioner till utjämning mellan länder. Detta är en politik som riskerar att slå hårt mot svensk glesbygd. Sammanhållningspolitiken handlar dock inte bara om pengar, utan även om andra mycket viktiga värden. Genom sammanhållningspolitiken försöker EU ge stöd till regioner med ekonomiska problem inom den gemensamma marknaden. Politiken ska också vara ett verktyg för att nå unionens mål kring bl.a. ökad konkurrenskraft. Dessutom ger den en viktig gemensam referensram för utvecklingspolitik och skapar gemensamma mål för gränsöverskridande samarbeten. Genom politiken ges stöd för utbyte av kunskap och erfarenheter. EU:s sammanhållningspolitik har en unik uppgift i arbetet för att knyta samman regioner över nationsgränserna. Det är viktigt att ger tydliga signaler till kommissionen att vi aktivt arbetar för att glesbygden även fortsättningsvis ska vara en del av det framtida strukturfondsområdet i EU. Det är också viktigt att åtgärder vidtas för att förbättra kontrollen och möjligheten att beivra fusk. En reformering av regelverket bör innefatta minskad byråkrati och ökad effektivitet. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 19 för förslår vi förändringar enligt följande. 13.1Satsning på turism ger nytt liv i gles- och landsbygden satsar utöver regeringens anslag på turistfrämjande åtgärder . Vi överför dessa pengar från utgiftsområde regional utveckling till utgiftsområde näringsliv, turism. gör bedömningen att detta är en satsning som kommer att 000 nya arbetstillfällen , fördelade på både storstad och glesbygd. Det är just i gles- och landsbygd som de unika turistprojekten kan skapas, i jämförelse med den mer traditionella storstadsturismen. Detta kommer att bli en mycket viktig regionalpolitisk satsning en satsning som dessutom finansierar sig själv, redan vid en årlig halvprocentig ökning av den utländska turismen i . Vi tror att en 10-procentig ökning är realistisk. Anslaget på disponeras av . Regeringen har successivt avvecklat landsbygdslånet. väljer dock att avskaffa landsbygdslånet i något snabbare takt än regeringen och föreslår att anslaget sänks med 2006.