ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi315 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: 2, tusental kronor Försök med trängselskatt i () ansvarar för den sektorsövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. I samband med behandlingen av betänkandet om en ny statistiklagstiftning ifrågasatte omfattningen av vad som skall ingå i begreppet officiell statistik. anser att SCB:s uppgifter bör begränsas. För att säkerställa efterfrågan är det därför rimligt att eftersträva en ökad grad av avgiftsfinansiering. Mot denna bakgrund minskas anslaget enligt tabellen ovan. () skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. anser att NOU bör sammanföras med och ombildas till en ny myndighet, . Besparingar möjliggörs genom de samordningsfördelar som uppnås. Mot denna bakgrund minskas anslagen enligt tabellen ovan. Vad gäller den nya förvaltningspolitiska myndigheten menar att respektive myndighet skall tillse att kvalitets- och kompetensförsörjning, effektivitet och utvecklingsarbete upprätthålls. Mot denna bakgrund anser att det inte finns behov av den nya myndigheten. motsätter sig införandet av en trängselskatt. Stationerna är emellertid i stort sett på plats. En del av driftskostnaderna bör emellertid kunna undvikas. Vårt nej innebär också att vi inte tillgodoräknar de skatteintäkter som försöket väntas inbringa.
mot · GT02Fi318 · 2005-10-05 00:00:00 — Även i skolornas egna kvalitetsredovisningar bör situationen gällande läroböcker klargöras. Det behövs en stor satsning på läromedel, såväl böcker som andra verktyg, för att eleverna ska nå kunskapsmålen. föreslår ett särskilt statligt anslag för inköp av läromedel. För detta ändamål satsar vi vilket räcker till ca per elev i . Det motsvarar en nästan 40-procentig ökning av anslagen för läromedel. Genom att inte låsa resurserna till antingen läroböcker eller andra läromedel ges skolorna stort utrymme att själv avgöra inköpen efter sina behov. Kulturinsatser för barn, unga och äldre Kulturen främjar det kreativa tänkandet och fantasin och därmed inlärningsförmågan. Genom kulturen kan barn knyta an till sin identitet och historia vilket stärker självkänslan. Det är därför viktigt att förskolan och skolan kan erbjuda eleverna olika former av kulturaktiviteter. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök utan bör i stället vara en ytterligare dimension i skolarbetet. För att möjliggöra detta vill införa ett statligt bidrag till kultur för barn och unga. Bidraget är vilket motsvarar per barn och år. Syftet är att stärka förskolebarns och grundskoleelevers tillgång till professionell kulturell verksamhet. Även för äldre kan kulturen spela en viktig roll. Flera forskningsprojekt har visat att såväl den fysiska som psykiska hälsan påverkas positivt av kultur. Äldre som är beroende av hemtjänst eller som bor på ett äldreboende har ofta svårt att själva ta sig ut för att delta i olika kulturevenemang. Därför vill satsa för att nå ut med kulturella upplevelser till de äldre. Satsningen riktas huvudsakligen till dem som bor i serviceboenden eller som har hemtjänst. Resurserna kan användas till allt från högläsning och musikevenemang till målerikurser. Övriga anslagsförändringar under utgiftsområde 25 Anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting Detta anslag betecknar ett bidrag från regeringen för särskilda insatser i speciellt utvalda landsting och kommuner. Bland sådana insatser kan t.ex. nämnas ett tillskott till följd av försvarsomläggningen på . har motsatt sig denna omläggning, och anser heller inte att regeringen bör ha ett särskilt konto där pengar godtyckligt kan fördelas till kommuner efter eget gottfinnande. anser därför att detta anslag bör slopas. , , , LO m.fl. 2004/05:100 Bilaga 3. 2005/06:1 Bilaga 2 tabell 11.13.
mot · GT02Fö226 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en allmän civilförsvarsplikt för kvinnor och män. I takt med den militära hotbildens förändring minskar behovet av människor i de militära organisationerna. Detta är ur alla synvinklar en mycket positiv utveckling. kan nu koncentrera sig på utbildning av soldater i internationell FN-tjänst. Men som de militära hoten har minskat ökar hoten mot ett alltmer el-, tele- och teknikberoende samhälle. Det kan vara nationella och internationella kriminella element eller s.k. terrorgrupper som vill uppnå politiska syften, men det kan också vara naturen själv stormar, snömassor, översvämningar som orskar kaos i samhället. Vårt moderna samhälle är helt enkelt alltför lätt att störa och fås ur funktion. Samhället måste bli mer robust för att möta de hot som finns. En väldigt viktig del i ett robust samhälle är den enskilda medmorgaren och människan i grupp. har människor i gemen väldigt små kunskaper om hur samhället fungerar el-och vattenförsörjning, avloppshantering, säkerhetsarbete av olika slag och sjukvård, räddningstjänst och polis. Alla dessa uppgifter har blivit specialiserade varje del av samhällets funktioner sköts av specialister med särskild utbildning. Det är hög tid att kunskapen om hur samhället fungerar och vilka risker som finns blir allmän kunskap i folkets breda lager. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning som dels analyserar vilken beredskap det moderna samhället har för katastrofer och större sabotage, dels hur ett system med allmän civilförsvarsplikt för kvinnor och män skulle kunna se ut. En allmän plikt för kvinnor och män bygger på att det moderna samhället måste förstås av sina medboragare. Vid hot, sabotage eller naturkatastrofer är det viktigt att många människor har kunskap om samhällets funktioner. En allmän plikt handlar om att alla kvinnor och män efter grundutbildning (Gy) skall genomgå en 23 månaders civilförsvarsutbildning. Man skall lära sig sin stads viktiga funktioner, man skall lära sig att överleva och hjälpa andra i olika katastrofsituationer. En viktig del av den allmänna plikten är att ungdomar förstår olika delar av samhället, lär känna varandra. För invandrande ungdomar blir plikthjälputbildningen en viktig del i integrationen. Den allmänna plikten är en förutsättning för ett robustare samhälle, som tål överraskande påfrestningar, men också en nödvändig metod för att skapa en gemensam samhällsidentitet. Ungdomar från olika klasser och sociala grupper och inrikesutrikes födda, får lära känna varandra vilket i sig skapar ett starkare, robustare samhälle. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Fö231 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbare hantering vid försäljning av överbliven mark när försvaret krymper sin verksamhet. I samband med försvarets neddragningar och nedläggningar på många platser i vårt land kommer mark att frigöras som tidigare använts för försvarets verksamhet. När detta sker är det mycket angeläget att denna mark inte får stå till ingen nytta utan att den avyttras så snart som detta är möjligt. Ofta finns det fastighetsägare som grannar som kanske tidigare varit ägare till marken som gärna köper tillbaka denna och när så är fallet måste ansvariga parter se till att denna fråga inte i onödan förhalas. Därför föreslår vi att får i uppdrag att minska kostnaderna inom försvaret genom att de får i uppdrag att försälja den mark som försvaret för sin framtida verksamhet inte behöver.
mot · GT02Fö236 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utmärkelser till svenska och utländska militärer samt omprövning av beslut. Under det senaste årtiondet har svensk militär i allt större utsträckning kommit att användas i internationella uppdrag, såväl i FN-tjänst som under annat befäl. Behovet av en jämkning av inskränkningarna i senaste lydelsen av Kungl. Maj:ts ordenskungörelse, SFS1995:1025, påtalades redan i motioner till 1985/86:Fö315 och 321. Förslagen, främst avseende belöningar inom Försvarsmakten, tillstyrktes av överbefälhavaren (1986/87:16 med FöU 1986/87: 2y), men föranledde inte något riksdagsbeslut. Ämnesområdet behandlades i motionerna /87:K816 och 1987/88:K720. Den senare motionen avser den okontrollerade förbistringen i bärandet av dekorationer till uniform medan den förra motionen avsåg ett förnyat ianspråktagande av Svärds- och Vasatecknen samt Svärds- och Vasamedaljerna. Dessa är inga egentliga ordensvärdigheter och kan således undandras ordensförbudet i likhet med Serafimermedaljen (jämför motion 1991/92:K812 sidan 2). Det har tidigare ansetts olämpligt, senast bekräftat av Kungl. Maj:t 1962, att använda de speciella krigsutmärkelserna, då riket inte befinner sig i krig. För tapperhet i kom därför i stället Vasamedaljen till användning; jämför general bok i , 1994 sidan 264. har även inom Försvarsmakten dryftats frågan om adekvata utmärkelser till utländska militärer som gjort personliga insatser för svenska enheter i utlandstjänst. Visserligen kan värdighet inom Kungliga med Nordstjärnemedaljen (jämför motion 1985/86:K811) därvidlag ifrågakomma. Denna kan förlänas såsom protokollsorden men saknar fullständig ömsesidighet och militär anknytning. Statliga myndigheter har alltid haft förslagsrätt till officiella utmärkelser, förlänade antingen i ordenskapitel eller i konselj. Därför vore det olämpligt och traditionsvidrigt att låta instifta en halvofficiell medalj med konungens bild och kunglig krona att i likhet med vissa korporationer och organisationer utdelas av överbefälhavaren. Tider förändras och har i ökad utsträckning blivit en aktör på den internationella arenan. Svenska förband sätts in i fredsbevarande och fredsframtvingande operationer. Detta sker under krigsliknande situationer. Mot bakgrund av denna förändrade situation borde det ånyo prövas om inte krigsutmärkelserna Tapperhet i fält och Tapperhet till sjöss skulle kunna användas. Krigsutmärkelserna finns i guld respektive silver. Ett alternativ till detta skulle kunna vara att använda Svärdsordens krigsutmärkelser.
mot · GT02Fö237 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges möjlighet att ta alkoholutandningsprov på personer rutinmässigt enligt förslaget i , SOU 2001:30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få befogenheter att ingripa med stöd av terrängkörningslagen (1975:1313) och terrängkörningsförordningen (1978:594). (Kbv) har befogenheter enligt lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning och förordningen (1983:124) om medverkan vid polisiär övervakning att bl.a. övervaka sjötrafiken till sjöss. Kbv har genom LKP befogenheter att se till att sjölagen och sjötrafikförordningen efterlevs. Bl.a. gäller det att fartygs hastighet ej överskrids i begränsningsområden, att nykterheten till sjöss efterlevs, Kbv övervakar även att personer icke vistas inom naturvårdsområden eller uppträder inom området mot lag eller förordning. Lagliga hinder för vid skoterövervakning Eftersom inte vare sig sjölagen eller sjötrafikförordningen gäller om havet fryser till is och då fordon framförs på isen har Kbv ingen möjlighet att ingripa mot misstänkt brottslighet som gäller snöskoter som framförs på isbelagda vatten. , SOU 2001:30, hade som ett uppdrag att överväga om polisen eller någon annan, t.ex. kustbevakningstjänsteman bör ges rätt att rutinmässigt ta alkoholutandningsprov på personer som framför fartyg till sjöss. bör även få rätten att ta alkoholutandningsprov på förare av fordon i hamnområdet i samband med ordinarie kontroller av trafiken bl.a. beträffande farligt gods, lastsäkring, smuggling m.m. Då det i de flesta fall endast är som har statliga resurser i aktuella områden (snöskoter, svävare m.m.) finns det en vinst för samhället att göra att utan andra kostnader än en komplettering av utbildningsnivån för berörda tjänstemän få en högre säkerhet och en bättre lagföljning från allmänheten.
mot · GT02Fö240 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att utforma en handlingsplan för omhändertagande av funktionshindrade i samband med en katastrof. kommer bl.a. det svenska att utbilda biståndsorganisationer i hur funktionshindrade ska omhändertas i samband med katastrofinsatser. Det handlar bl.a. om förflyttningar och tillgänglighetsanpassning av områden till vilka människor ska evakueras vid katastrofer. Vi menar att det finns behov av att även nationellt gör en översyn och utbildningsinsats vad gäller de särskilda behov funktionshindrade har vid en katastrof. Det handlar om information, transporter, uppsamlingsplatser m.m. anser därför att bör få i uppdrag att utforma en nationell plan för omhändertagande av funktionshindrade i samband med katastrofsituation. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Fö249 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt uppställning: Anslag (tkr) Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med styrkor motsvarande en egen battlegroup. Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6:1 och 6:2) än regeringen. De två anslagen till det militära försvaret förstärks i enlighet med tabellen ovan. Någon fördelning mellan de två anslagen 6:1 och 6:2 görs ej.
mot · GT02Fö253 · 2005-10-05 00:00:00 — begär att regeringen skall lägga fram förslag till lagstiftning som befriar värnpliktsvägrare från fängelsestraff. I denna motion behandlar jag min syn på att värnpliktsvägrare döms till fängelse och inte om min inställning till det militära försvaret. Vad gäller det militära försvaret skulle jag önska en helt annan ordning utan ett militärt försvar. har en allmän värnplikt som innebär att alla unga män som blir inkallade måste stå till försvarets tjänst. Trots att det enbart är ett fåtal personer som blir inkallade för värnpliktstjänstgöring är det straffbart att vägra värnplikt. Detta skall ses i ett sammanhang då en majoritet av dem som frivilligt vill genomföra värnplikten nekas till detta. Enligt min mening är detta ett synsätt som hör till svunna tider. Ingen skall tvingas tjänstgöra inom militären mot sin vilja. Och handlar det inte om att skall ha en yrkesarmé utan att faktiskt anpassa systemet så att det finns en möjlighet för dem som vill avstå tjänstgöringen. Detta skulle enkelt kunna genomföras med att Försvarsmakten skulle pröva skälen till detta och därigenom kunna befria den värnpliktige från tjänstgöringen. Skulle det sedan visa sig att har behov av fler värnpliktiga och det skulle finnas ett stort behov av dem skulle man åter kunna ändra ordningen. För så länge det inte råder brist på frivilliga värnpliktiga ser jag ingen risk att skulle få en yrkesarmé och så länge det inte föreligger en sådan risk finns ingen anledning att kränka den enskildes önskan att slippa värnpliktstjänstgöringen. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagstiftning som befriar värnpliktsvägrare från fängelsestraff.
mot · GT02Fö256 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 enligt uppställningen: Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:1* + 6:2* Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser, 6:2. Materiel, anläggningar samt forskning och utveckling. Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med en egen battle group i enlighet med . Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6:1 och 6:2) än regeringen. Det militära försvaret bör således utvecklas på en högre nivå än vad regeringen föreslår. Anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och internationella insatser m.m. och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling tillförs utöver regeringens förslag. Någon fördelning mellan de två anslagen görs inte. I den redovisning regeringen nu lämnar anges inte kostnaderna för de enskilda materielprojekten, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av den. Därför är det viktigt att den materielplan som föreläggs är spårbar. Detsamma gäller generellt för regeringens årliga resultatredovisning. Denna utgör ju en grund för den fortsatta verksamheten inom respektive område som skall fatta beslut om. Det bristande underlaget utesluter en självständig och korrekt bedömning av folkvalda. Att regeringen muntligen vill komplettera informationen förändrar inte detta. Av detta skäl motsätter sig det godkännande av vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materialprojekt. strävan är att få ett bättre försvar för de pengar som satsas. Ser vi på våra grannländer så har de fler insatsförband än vad kan sätta upp, trots lägre försvarsanslag. försvaras inte av staber och förvaltningar. De fasta kostnaderna måste reduceras och ge utrymme för insatsförband med tillhörande förbandsverksamhet.
mot · GT02Fö258 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få befogenheter att ingripa med stöd av terrängkörningslagen och terrängkörningsförordningen. har befogenhet att medverka vid polisiär övervakning av sjötrafiken till sjöss, t ex att fartygs hastigheter inte överskrids i begränsningsområden. När vattnet fryser till is och fordon framförs på isen i alltför hög hastighet, eller det förekommer annan brottslighet har inte någon möjlighet att ingripa enligt gällande lag och förordning. I de norra delarna av landet används snöskoter i allt högre grad och med ökande hastigheter. kan inte ingripa utan detta är en polisiär uppgift. Här bör alla resurser tas tillvara och samma regler bör gälla i både när vattnet är farbart med fartyg och båtar och då vattnet frusit till is.
mot · GT02Fö259 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 enligt uppställningen: Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser Materiel, anläggningar samt forskning och utveckling Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med en egen battle-group i enlighet med . Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6:1 och 6:2) än regeringen. Det militära försvaret bör således utvecklas på en högre nivå än vad regeringen föreslår. Anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och internationella insatser m.m. och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling tillförs utöver regeringens förslag. Någon fördelning mellan de två anslagen görs ej. I den redovisning regeringen gett anges inte kostnaderna för de enskilda materielprojekten, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av dessa projekt. Därför är det viktigt att den materielplan som föreläggs är spårbar. Detsamma gäller generellt för regeringens årliga resultatredovisning. Denna utgör en grund för den fortsatta verksamheten inom respektive område som skall fatta beslut om. Det bristande underlaget utesluter en självständig och korrekt bedömning av folkvalda. Att regeringen muntligen vill komplettera informationen förändrar inte detta. Av detta skäl motsätter vi oss godkännande av vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materielprojekt. Regeringen bör återkomma till med nytt förslag som är spårbart. Vår strävan är att få ett bättre försvar för de pengar som satsas. Ser vi på våra grannländer så har de fler insatsförband än vad kan sätta upp, trots lägre försvarsanslag. försvaras inte av staber och förvaltningar. De fasta kostnaderna måste reduceras och ge utrymme för insatsförband och nationella förband med tillhörande förbandsverksamhet.
mot · GT02Ju303 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvotering av nämndemän med invandrarbakgrund. Regeringen har arbetat aktivt för att motverka diskriminering och främlingsfientlighet inom olika samhällssektorer. Flera utredningar är på gång och några utredningar har redan lämnat sina betänkanden med förslag som ska göra vårt samhälle mer demokratiskt ur invandrarperspektiv. Det som både utreds av och debatteras i massmedier är bl.a. frågan om representanter av rättsväsendet diskriminerar invandrare vid brottmål. Det är inte relevant att en stor del av nämndemännen är etniska svenskar i pensionsåldern även om det är en stor fördel att ha livserfarenhet i detta uppdrag. Av poliser har invandrarbakgrund. Inte bara de som döms för olika brott utan också deras offer har ofta en annan etnisk bakgrund än de nämndemän, domare, åklagare och poliser som utreder brottet, företräder offret och beslutar om straffet. De som döms för brottet men också befrias för att de är oskyldiga har enligt till övervägande del invandrarbakgrund. Av någon anledning misstänks människor med en annan hudfärg eller ett osvenskt namn oftare för brott än de etniska svenskarna. Det speglar tydligt den strukturella diskriminering som finns i alla led av det svenska samhället. Även om en stor del av dem som är dömda för brott har utländsk härkomst är det en liten del av invandrarna som begår brott. Utredningen om framtidens nämndemän föreslog bl.a. införande av en s.k. fri kvot, vilket betyder att nämndemän ska kunna rekryteras från andra samhällsgrupper än de politiskt aktiva. Det skulle enligt min mening ge bättre förutsättningar för många invandrarföreningar eller andra organisationer som arbetar frivilligt med och engagerar sig för människor med olika social bakgrund att bli nämndemän. Kriminaliteten är till syvende och sist en social fråga, inte en invandrarfråga, och bör hanteras därefter. Därför anser vi att det är viktigt att bredda sammansättningen av nämndemän, åklagare, domare, poliser och advokater m.m. så att de som utreder, företräder och dömer människor i brottsliga eller civilrättsliga mål ska ha både språk- och kulturkompetens som behövs för en objektiv behandling av ärendet. I möjligaste mån bör en aktiv kvotering av personer med invandrarbakgrund ske vid rekrytering av nämndeman samt till utbildningar till respektive yrken inom rättsväsendet.
mot · GT02Ju363 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn och omarbetning av den s.k. knivlagen. har antagit lagbestämmelser som bl.a. förbjuder bärandet av kniv på offentlig plats. Det har gått den s.k. knivlagen infördes. Tanken var att man genom förbud att bära kniv på offentlig plats skulle minska bruket av våld och minska risken att en tillgänglig kniv alltför lätt och oöverlagt skulle komma till användning. Resultatet har inte blivit det avsedda. Förutom regelrätta mord är antalet skadade genom knivattacker eller motsvarande mycket stort. Användandet av kniv ökar. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik begås av det dödliga våldet med kniv. Det är uppenbart att en skärpning och omarbetning av lagen är på sin plats.