mot · GT02U241 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nordiskt samarbete i en ny tid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att de avtalsmässiga, legala och praktiska gränshinder som fortfarande föreligger för nordisk rörlighet undanröjs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nordiskt skattekontor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den nordiska dimensionen i det europeiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medverkan i uppbyggandet av det arktiska . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det arktiska samarbetet inom ramen för EU:s arktiska fönster. Den nordiska identiteten bygger på stor språklig och kulturell samhörighet. Likartade historiska erfarenheter har lett till att reformationen, demokratin och den sociala välfärden införts på likartat sätt i de olika nordiska staterna. De nordiska länderna har dessutom likartade demografiska och miljömässiga förhållanden. har visat hur man har kunnat klara av gränsförskjutningar och andra stora förändringar som i andra områden ofta bara kan lösas efter väpnade konflikter. Exempel här är upplösningen av unionen mellan och 1905, Ålandsfrågan 1920 samt korrigeringen av den dansk-tyska gränsen efter . Tilläggas kan att unionsupplösningen 1905 högtidlighölls vid ett nordiskt möte i . Det nordiska samarbetet bygger på en genuin värdegemenskap mellan fem länder och tre självstyrande områden i . Det nordiska samarbetet är unikt i världen genom sin stabilitet, folkliga förankring och legitimitet. Styrkan i det nordiska samarbetet bygger inte minst på att det vilar på omfattande nätverk på alla nivåer. Det politiska samarbetet mellan regeringarna i och på den parlamentariska sidan inom har sin motsvarighet på /länsnivå genom vänortssamarbetet och andra organisationer med lång tradition inom gränsöverskridande verksamhet på folklig nivå genom . Nordiskt samarbete i en ny tid I sin programförklaring i en ny tid inför det danska ordförandeskapet för det nordiska samarbetet 2005 uppfordrade regering det nordiska samarbetet att vara dynamiskt och ta sig an de utmaningar som följer av globaliseringen. Globaliseringen är inte en fråga om huruvida vi ska ha den, utan om hur, och på en rad områden kan det nordiska samarbetet ge ett värdefullt bidrag till lösningar på globaliseringens utmaningar för de nordiska länderna. I sitt tal till session i förklarade statsminister att Det blåser nya vindar i och i världen. Han fortsatte I har vi traditionellt varit bra på att bygga vindmöllor. Det är i den andan de nordiska länderna bör tackla globaliseringen. Han avslutade med att Det nordiska samarbetet skall göra oss i stånd att tillsammans stå starkare inför globaliseringen både den ekonomiska och den politiska. Den nordiska samarbetsbudgeten, som hanteras av , omfattar totalt . Till det kommer de kostnader som de olika regeringskanslierna bär för sitt arbete med det nordiska samarbetet och dess budget. Det parlamentariska samarbetet i har en budget på . utgör den parlamentariska insyn och dialog kring samarbetet som olika mellanstatliga samarbeten bygger på. Undantaget ingår i de övriga nordiska regeringarna en rad ministrar som varit verksamma som parlamentariker i . På samma sätt som t.ex. och medlemskap i och de baltiska staternas självständighet ledde till en förändring av arbetsformer leder de baltiska staternas fullvärdiga medlemskap i och Nato samt det intensifierade samarbetet mellan och de parlamentariska församlingarna i Nordvästryssland till nya överväganden kring rådets arbetsformer och inriktning. Rådet kan också bli en viktig kanal för och samt och in i EU-samarbetet så länge dessa står utanför. I sitt tal i förklarade vidare att vi vill försöka göra till en mönsterregion i EU, när det rör sig om att bekämpa gränshinder. Vi kommer särskilt att titta på hur vi i kan säkra ett enhetligt genomförande av EU-direktiv, som har betydelse för medborgare och företag. Ingen uppgift har varit viktigare för det mer än femtioåriga samarbetet i än att undanröja hinder för människor i att kunna bo, verka, arbeta och studera var som helst i de nordiska länderna. En rad framgångar har ägt rum under dessa fem decennier. I åtskilliga fall har detta arbete säkert varit en inspirationskälla till det arbete som senare ägt rum inom EU. Trots detta måste konstateras att de många ännu olösta avtalsmässiga, legala eller praktiska problem, som inte minst Norrbacksrapporten påvisade, utgör ett klart legitimitetsproblem för det nordiska samarbetet i förhållande till de nordiska medborgarna. Den rapport som Nordiska ministerrådets rapportör, förre danske statsministern , presenterade vid rådets session i visade att det inte finns någon större marginal för att inte regeringarna skyndsamt löser de många återstående hindren för den nordiska rörligheten. En smidigt fungerande gränstrafik underlättar enskilda människors vardag och upprätthåller mellanfolkligt samarbete i gränsregionerna. Väl fungerande gränsrutiner är nödvändiga för såväl norska som svenska gränsregioner, vilka ofta har en infrastruktur av glesbygdskaraktär. I en motion om ett nordiskt skattekontor med anledning av regeringens proposition om det nya skatteverket anförde vi att de människor som hamnat i svårigheter på grund av att de bor på ena sidan om gränsen och arbetar på den andra måste avlastas de administrativa bördor som detta innebär. Om inte ens myndighetspersoner som jobbar med dessa frågor kan ge besked om vilka regler som gäller är det inte rimligt att kräva att den enskilde gränspendlaren skall kunna göra det. Enligt min mening är skapandet av ett nordiskt skattekontor för hela den bästa lösningen av problemen med arbete och småföretagande över de nordiska gränserna. Nordiska ministerrådets beslut att inrätta ett s.k. virtuellt skattekontor är visserligen välkommet, men löser inte alls alla de problem som den enskilde medborgaren behöver få hjälp med. Behovet av ett nordiskt skattekontor med mänsklig bemanning och kunskap är fortsatt mycket stort. Nordiskt samarbete i ett nytt EU:s nordliga dimension lanserades av statsminister i ett tal 1997 och syftar till att få med nordvästra i det europeiska samarbetet. Den skepsis som på många håll uttalats mot som samarbetspartner synes obefogad och önskan på rysk sida om samarbete är obestridd. , som tidigt utvecklade täta kontakter med de baltiska länderna, kommer framöver att ägna allt större uppmärksamhet åt . Samarbetet med regionala parlamentariska företrädare för nordvästra utvecklas allt tätare. Den nordliga dimensionen syftar till att främja säkerhet, stabilitet och hållbar utveckling i hela regionen. Den skall också bidra till ekonomisk och social utveckling och därigenom till att minska skillnaderna i levnadsstandard samt till att minska miljöhoten och att förebygga eller avvärja andra hot, såsom gränsöverskridande kriminalitet. Arbetet med den nordliga dimensionen bör också befästa värderingar som demokrati och rättsstatens principer. Detta sker bäst genom samarbete för att främja politiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt samarbete i regionen. Från parlamentariskt håll är det viktigt att verka för att de nordiska länderna har en samlad syn på den nordliga dimensionen. Det nordiska i den nordliga dimensionen måste stärkas. blev , och fullvärdiga medlemmar av EU. Det täta nordiskt-baltiska samarbetet äger nu i alltfler avseenden också rum inom ramen för EU, även om och fortsatt inte är medlemmar. Tillsammans med arbetet inom ramen för EU:s nordliga dimension visar det på vikten av att förutsättningslöst pröva hur det nordiska samarbetet bäst främjas inom ramen för ett alltmer utvidgat europeiskt samarbete. I det sammanhanget är det viktigt att se och utveckla förutsättningarna för att Västnordens roll i det nordiska samarbetet kan förstärkas inom ramen för samarbetet i . Ett vidgat samarbete skall göra alla till vinnare. Det arktiska samarbetet innefattar delar av de nordiska länderna, , och , som till sin natur är mycket vidsträckta och i de flesta fall mycket glest befolkade. För att ge invånarna i den arktiska regionen samma tillgång till utbildning, sjukvård och annan service som landsmän i mer centralt belägna områden får, behövs stora insatser av de arktiska ländernas regeringar. En viktig väg att gå är att satsa på utbyggnad av olika IT-lösningar. Några exempel på distanssjukvård i form av telemedicin och distansutbildning via Internet finns redan, men mer kan göras. startades det arktiska med säte i i . Det är ett Internetbaserat nätverk där uppemot 50 universitets- och högskoleinstitutioner samverkar. har studenter i hela den arktiska regionen och kurserna är främst inriktade mot frågor som rör de nordliga områdena, såsom miljö, turism, hållbar utveckling, utbildningar och hälsofrågor. Det arktiska finansieras bl.a. av de samverkande institutionerna, men för att skall kunna fungera på lång sikt behövs stabila källor något som i princip endast kan tillgodoses av respektive arktiskt lands regering. måste ta sitt ansvar för den ekonomiska delen av , på samma sätt som t.ex. och detta framför allt eftersom i det arktiska parlamentarikerrådet har lanserat programmet IT of the Arctic. kunskap om nordisk och arktisk miljöutveckling vid forskningsstation och de arktiska utbildningarna vid måste tas tillvara och knytas till . Det arktiska samarbetet har också fått en naturlig plats inom ramen för EU:s s.k. arktiska fönster. Det gör att även dessa frågor i ökad utsträckning kan komma att få en tydligare vikt inom ett allt mer utvidgat europeiskt samarbete. Det är viktigt att EU:s arktiska fönster står öppet också för de delar av det arktiska samarbetet som inte ligger inom EU:s geografiska gränser.