mot · GT02N480 · 2005-10-05 00:00:00 — Medfinansieringen hotar inte bara företagen rent ekonomiskt, den gör också att företagen blir försiktigare att anställa och hotar därmed tillväxten i landet. var självklart emot att införa medfinansieringen i sjukförsäkringen och anser att den ska avskaffas. Åtgärden finansieras med motsvarande höjning av arbetsgivaravgiften. föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. föreslår också en halverad sjuklöneperiod för små företag. Det innebär att sjuklöneperioden med vårt förslag blir istället . Små företag är extra känsliga för sjukskrivningar. För att öka deras benägenhet att anställa vill vi halvera sjuklöneperioden för just dessa. Bara hälften av sjukfrånvaron är arbetsrelaterad. Genom en halverad sjuklöneperiod för små företag får de rimligare sjuklönekostnader och vågar också anställa fler. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att särskilda mål formuleras för respektive politikområde. förslag till mål lyder: Att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Politikens roll är att skapa en god jordmån för företagande. Arbete och välfärd åt alla uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts växa med goda och stabila regler. Det är också viktigt att regeringen sätter upp konkreta mätbara mål. Inom näringspolitiken finns det flera områden som bör vara föremål för målsättningar som är uppföljningsbara. vill sätta upp ett mål för regelförenklingsarbetet. Målet ska vara att minska den administrativa bördan till följd av reglerna . anser också att regeringen bör återkomma till med förslag till mål för andelen kommersialiserade patent i samt ett mål för andel av arbetskraften som är sysselsatt i privat sektor. 8.2Förbättra attityderna till företagande Det politiska etablissemangets attityd till företagare och företagande är inte minst viktigt för att fler än ska känna att det är lönt att starta eller vidareutveckla företagsidéer eller verksamheter. har företagare från politiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ständigt växande regelverk och kontrollmaskineri. Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden från politiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla och utforma regler som angår företagare på ett betydligt bättre sätt än . 8.3Etikens betydelse för en fungerande marknad Inte minst i en otrygg tid är det viktigt att stärka de värden som skapar det goda samhället. På samma sätt som trafikreglerna är en förutsättning för friheten att åka vart man vill är etiken en förutsättning för att samhället ska fungera utan onödiga kollisioner. Det etiskt neutrala samhället är en omöjlighet. Etik är och fungerar som ett fundament för rätt och lagstiftning. Men etiken är också den viktiga sammanhållande kraft som måste finnas där lagstiftning inte finns, eller om lagregleringarna minskar. En väl förankrad etik minskar behovet av en alltmer krånglig och omfattande lagstiftning, och den minskar behovet av dyra och komplicerade affärskontrakt. En väl förankrad etik gör därmed livet lättare att leva. Vårt samhälle har byggts upp av den etik som inspireras och förvaltas av den kristna traditionen. Det handlar bl.a. om hederlighet, rättvisa, personligt ansvarstagande, solidaritet med medmänniskor och respekt för andras egendom. Skattepolitiken måste ges en sådan inriktning att vi långsiktigt kan åstadkomma en högre tillväxt . Endast så kan vi öka välfärden för alla. BNP i ökar och såväl 2006 som 2007. Men enligt beräkningar växer inte välstånd lika snabbt som BNP. Real BNI per capita är ett bättre mått för att mäta välståndet, och det ökar med . För att vända denna negativa trend måste strukturproblem i den svenska ekonomin åtgärdas. De skattesänkningar som bör prioriteras är de som direkt påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Det är annars stor risk för att inte minst flaskhalsar på arbetsmarknaden snabbt åter bromsar tillväxten. Det handlar t.ex. om skattesänkningar som stimulerar individen till högre utbildning och ökade arbetsinsatser och underlättar för företagen att anställa och expandera. Det handlar om beskattningen av låginkomsttagare. Det handlar om skattesänkningar som gör det mer lönsamt att driva, utveckla och äga företag i . Internationaliseringen och integreringen av ekonomierna i alltfler avseenden har gradvis tvingat fram en förändrad syn på beskattningen. Det finns samma utrymme för stora avvikelser i beskattningen av t.ex. kapital som är extremt lättrörligt över nationsgränserna. Detsamma gäller i växande grad också för kvalificerad arbetskraft. har den svaga sysselsättningstillväxten i , liksom i stora delar av övriga , fokuserat på skatten på arbete. Lägre skatter på arbete har också blivit en uttalad målsättning från EU för att långsiktigt få bukt med arbetslösheten, men regeringen har gjort alltför små satsningar på detta område. Utformningen av skattepolitiken kan i allt högre grad sägas ha blivit en del av ett lands grundläggande konkurrenskraft. Skattetrycket i är mycket högt, både ur ett internationellt och historiskt perspektiv, och måste sänkas väsentligt för att bli konkurrenskraftigt och därmed möjliggöra en långsiktigt högre tillväxt. En högre beskattning i på kapital och humankapital leder bort kapitalet och det blir allt svårare att attrahera kvalificerad arbetskraft. Resultatet blir att den långsiktiga tillväxtkraften försvagas. har i hög grad fått känna av detta. Konkurrensnackdelar på skatteområdet har bidragit till många uppmärksammade företagsutflyttningar, och alltfler företag bedömer att de kommer att få ökade svårigheter att behålla ung och välutbildad arbetskraft inom landet liksom att attrahera kvalificerad utländsk arbetskraft. 8.4.2Sänkta skatter och avgifter på arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. Den statliga skatten bör därför uppgå till max . Den internationella ekonomin blir alltmer sammanvävd, och om inte det totala skattetrycket sänks kommer sakta men säkert halka efter övriga . Som tidigare nämnts är utvecklingen skrämmande; har halkat ner från en 4:e plats på rankinglista till 14:e plats , enligt senast tillgängliga statistik. Målet med en reformering av skattesystemet är att fler ska kunna klara sig på sin lön, att förbättra företagens utvecklingskraft och att sänka det totala skattetrycket. föreslår att ett s.k. förvärvsavdrag, eller arbetsavdrag, införs. Det är orimligt att beskatta låginkomsttagare så hårt som i . En bonuseffekt av en sådan åtgärd blir att lönebildningen förbättras. föreslår också, tillsammans med övriga partier i , sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar, se faktarutan nedan. Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar föreslår att arbetsgivare i näringslivet som nyanställer, för varje nyanställd, endast betalar pensionsavgift och slipper övriga arbetsgivaravgifter, . År två nedsätts arbetsgivaravgiften med tre fjärdedelar, år tre med hälften och år fyra med en fjärdedel. För att säkerställa att företag inte avskedar arbetskraft för att därefter nyanställa ska nedsättningen endast utgå till arbetsgivare som ökat det totala antalet anställda. Kostnaden beräknas uppgå till 2006. När reformen fått fullt genomslag beräknas årskostnaden uppgå till . Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet. Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende. är ett av få länder som har kvar förmögenhetsskatt. I en internationaliserad ekonomi flyttar kapital lätt, därför gör internationaliseringen det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. vill avveckla förmögenhetsskatten successivt. Till att börja med avvecklas effekten av sambeskattningen av förmögenhet. Förmögenhetsskatten avvecklas med vårt förslag . föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. halveras skattesatsen från till . Skattebortfallet beräknas uppgå till 2006. 9Förenklade regler och minskat krångel Regelverket som omgärdar företagandet är enormt. Den totala omfattningen av företagsregler uppskattas till ca 20000 sidor och de ökar . Den av Socialdemokraterna tillsatta Småföretagsdelegationen lade fram 81 konkreta förslag till regelförenklingar 1998. Ännu är närmare två tredjedelar av förslagen inte genomförda. anser att de flesta av delegationens återstående förslag kan och bör genomföras skyndsamt. Sedan regelförenklingsarbetet startade har det tillkommit 2750 nya regler för företagen att förhålla sig till. Endast 1000 regler av avskaffats. Det innebär en nettoökning med 1 750 regler. har gjort beräkningar som visar kostnaderna för att administrera reglerna inom skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena. Exempelvis kostar det ett mindre företag (119 anställda) ca och anställd, vilket är oacceptabelt mycket. Därför är det oerhört viktigt att regeringen skyndsamt uppfyller beslut att gå igenom hela regelverket som företagarna har att förhålla sig till och att genomgången också leder till att det, allteftersom man hittar dåliga regler, kontinuerligt rensar upp i regelträsket. 9.1Mät regelförenklingsarbetet och sätt upp mål och övriga partier i välkomnar arbetet med att systematiskt kartlägga vad olika offentliga regelverk kostar de svenska företagen i form av administrativa bördor. Alliansen tycker inte att det är acceptabelt att regeringen valt att undanta flera stora regelverk från kartläggningen, bl.a. jordbruks- och livsmedelsområdet. Det betyder att drygt en tredjedel av regelverket inte kommer att kartläggas. Självklart ska hela regelverket kartläggas. Den administrativa bördan är dessutom bara en del av vad olika regelverk kostar företagen. I vissa fall, som , är den administrativa kostnaden en liten del av den totala bördan. Därför anser vi att kartläggningsarbetet måste fortsätta och även omfatta alla kostnader för ett regelverk. Först då går det på ett rättvisande sätt att avgöra om fördelarna av att ha vissa regler uppväger de nackdelar de medför. Vi har också föreslagit att beslutar att företagens administrativa kostnader för regelverket ska minska med . Det är samma mål som bl.a. gäller i . Det finns goda skäl för att ta efter den ordning som gäller i , där alla förslag till nya eller ändrade regler som berör företagen måste granskas av ett utomstående organ innan de kan träda i kraft. Granskningen ska se till att alla förslag har ordentliga beskrivningar av konsekvenserna för företagens regelbörda och se över om det är möjligt att omforma förslagen på ett sådant sätt att de uppnår samma syfte på ett enklare sätt. 9.2Regelförenkling också på EU-nivå De kartläggningar som gjorts av regelbördan i visar att närmare hälften av företagens regelbörda har sitt ursprung i . Därför är det ytterst viktigt att förenklingsarbetet även bedrivs på EU-nivå. Vi välkomnar de initiativ som har tagits av och av bl.a. och . måste ansluta sig till de länder som driver på regelförenkling på EU-nivå. Vi vill dessutom att en permanent regelrevision inrättas av EU med uppgift att förenkla existerande regelverk och bevaka hur ny EU-lagstiftning påverkar företagens administrativa börda. belastas företagaren med mängder av administrativa uppgifter när t.ex. ett sjukfall klassas om till arbetsskada, eftersom beräkningsunderlagen är olika. Många enskilda medborgare har också svårt att kontrollera att de verkligen har fått rätt ersättning. Utgångspunkten för en reformering bör vara att ersättningsnivåerna hålls konstanta medan reglerna görs enklare. 9.4Förenkla självdeklaration för företagare Nästan ingen av landets ca 700000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och tar hjälp av en expert, enligt en undersökning gjord av . Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bl.a. skattereglerna. Målet för ett förenklingsarbete bör vara att en egenföretagare ska kunna deklarera utan hjälp utifrån. 9.5Generösare regler för moms- och uppbördsdeklaration De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar. Däremot har andra regler förändrats och försämrats i det nya systemet. I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som tas ut vid försenad deklaration. Avgiften drabbar framför allt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt taxeringslagen 5kap. 5 §, angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Vi vill också ändra reglerna så att den dag som företagaren överfört beloppet ska räknas som betalningsdag. anser också att företagare som i förväg ska beräkna sin inkomst för att sedan betala in preliminär F-skatt i stället bör få göra det i den takt som faktiskt intjänad inkomst uppstår. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sedan avregistrera sig. 9.6F-skattsedel till alla som vill Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. finns problem på det området. Bland annat kan den som utför tjänster åt sin förra arbetsgivare eller som bara har en uppdragsgivare ha svårt att få F-skattsedel. I flera län har det också framkommit att sjuksköterskor nekas F-skattsedel med hänvisning till att det inte finns någon marknad. Utgångspunkten måste vara att alla som begär F-skattsedel ska tilldelas sådan. ser vi hur det blir allt vanligare att kombinera egenföretagande med vanlig anställning. Många människor vill också kunna ha en vanlig anställning vissa perioder i livet och driva eget företag under andra perioder. måste kunna handlägga ett önskemål om F-skattsedel . Så är tyvärr inte alltid fallet . 9.7Förenkla företagens kontakter med myndigheter Många företagare upplever att myndigheter har dålig service och inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet. Myndigheterna bör lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende. Man bör också selektera information så att endast de företag som berörs får del av informationen. anser att myndigheterna måste betrakta företagare som sina kunder och därmed anpassa servicenivån därefter bl.a. när det gäller tiderna för tillgänglighet. Vidare bör statliga myndigheter och kommuner utse informationsansvariga kontaktpersoner för företagen för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- och informationskraven klarats gentemot företagen när det gäller t.ex. handläggningstider och väntetider i telefon. 24 timmars öppethållande via Internet måste möjliggöras i större utsträckning. 9.8Informations- och samrådsplikt vid markarbeten Många företagare har drabbats av att utan förvarning få gatan utanför affären uppgrävd av det lokala . För framför allt små butiker eller serviceinrättningar i hyrda lokaler kan detta innebära ett ekonomiskt avbräck. Småbutiker är beroende av att kunderna enkelt kan se och stiga in i lokalen, eftersom det ofta rör sig om oplanerade köp, där bekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer för försäljningen. Om företagarna fick möjlighet att samråda med dem som ska utföra markarbetena skulle många av dessa problem kunna undvikas. Kommunen eller annan som beslutar om trafikavstängningar, vägarbeten eller liknande bör åläggas samrådsplikt med de företagare som påverkas av ingreppen. 9.9Anpassa utifrån småföretagens situation anser att bättre måste anpassas till de små företagens situation. Ett sådant arbete pågår i . regelmängd bör bantas. Straffsatser och sanktionsavgifter måste bättre ta hänsyn till företagets storlek och graden av miljöfarlighet. Balken ska vara inriktad på beivrandet av miljöbrott i stället för pappersexercis. Då blir lagen hanterlig för ansvariga myndigheter och begriplig och förutsägbar för berörda företagare. Antalet patentansökningar signalerar näringslivets vilja att skydda immateriella tillgångar. I har antalet patentansökningar varit stadigt sjunkande även om det 2004 noterades en svag ökning. Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . Patent som skulle kunna tas till vara av den svenska industrin exporteras till andra länder. I flera konkurrentländer stöder staten mycket aktivt utvecklingen av nya idéer. Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas. Avtal om delad vinst skulle kunna vara en form för samverkan. Det är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft att tillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling. Grundförutsättningen är ett bra allmänt företagsklimat med lönsamma företag. Men det är dessutom nödvändigt att samhället bistår de mindre företagen för att de ska kunna ta del i forsknings- och utvecklingsarbetet. Det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att de mindre företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas i kombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag. Förutom ett allmänt gott investerings- och företagsklimat måste ytterligare åtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen av innovationer i . Av avgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop. Tyvärr har antalet patent som registreras i minskat . inkom 5036 patentansökningar till (), inkom 4500, inkom 3910 och inkom 3519. Det är av yttersta vikt att denna negativa trend bryts, att den svaga uppgången 2004 inte blir en engångsföreteele. En grundläggande analys krävs till varför allt färre patentansökningar inkommer till PRV. Målet bör vara att antalet registrerade patent i ska öka . För att detta mål ska kunna nås krävs också en tydlig innovationsstrategi. Vi begär att regeringen återkommer till med ett sådant förslag. Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri det skulle höja innovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden och minska incitamenten att placera royaltyinkomster utomlands. Satsningen på innovativ teknikupphandling till mindre företag och uppfinnare bör utökas. Erfarenheter från , och pekar på framgångar med sådan riktad upphandling. I kanaliseras av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag. Nya rön inom FoU bör göras mer lättillgängliga för småföretagen. Immateriella rättigheter bör ges ett bättre skydd. Kopiering av produkter och varumärken är ett allt större problem. Lagstiftningen på detta område bör stärkas. 11Förbättra tillgången till riskkapital Tillgång på riskvilligt kapital för investeringar i nyföretagande är en viktig förutsättning för nyföretagande och tillväxt. Forskning visar att riskkapital är särskilt viktig i ett tidigt skede där affärsrisken är stor. Riskvilligt kapital och bidrag till nyföretagandets tidiga skeden benämns ofta såddfinansiering och förmedlas till entreprenörer för utvärdering och provning av en produktidé, ibland redan innan företaget ens existerar. Det är viktigt att det finns riskkapital, inte minst riskkapital för att finansiera produktens eller tjänstens mycket tidiga utveckling. För att möjliggöra och möta ett ökat nyföretagande och en utveckling av befintliga företag måste tillgången till riskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nya företagens finansieringsbehov säkras. De företag som inte producerar materiella varor har ofta svårt att erhålla kapital för att finansiera sin affärsidé. Detta är ett stort problem, vilket framför allt missgynnar kvinnliga entreprenörer då majoriteten av företagen inom exempelvis servicesektorn startas av kvinnor. Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägare varit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag. På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån, exempelvis för att finansiera marknadsföring av nya produkter. Därutöver har de små företagen haft brist på ägarkapital, bl.a. beroende på en dålig marknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det för privatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att spara sina pengar i bank eller obligationer. Riskkapitalförsörjningen för svenska företag måste lösas. Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentarisk utredning. Staten har ett ansvar för att se till att det finns tillgång till riskkapital. Riskkapitalfinansieringen i företags och innovationers tidiga skede, s.k. såddfinansiering, håller på att stanna av fullständigt i . Innovatörer och entreprenörer måste ges den goda jordmån som behövs för att deras idéer ska utvecklas och tas till vara i vårt land. I detta ingår ett statligt ansvar för det tidiga riskkapitalet. För att kunna starta ett företag eller utveckla en befintlig verksamhet krävs kapital. Ett fungerande finansieringssystem är centralt i en fungerande näringspolitik. Grundläggande för ett fungerande system är att banker och andra privata finansiärer finns på marknaden och kan satsa. Staten bör träda in och vidta åtgärder endast då marknaden inte fungerar. råder stor brist på finansiering i tidiga skeden av en affärsidés utveckling. Privata aktörer anser att risken är för hög i tidiga skeden och de och den offentliga såddfinansieringen har minskat kraftigt. I och är tillgången på riskvilligt kapital betydligt sämre än i . Därför har EU antagit en handlingsplan för ökad tillgång på riskkapital i . Detta är ett viktigt arbete, men det krävs också åtgärder i . De statliga satsningarna är nödvändiga och ska präglas av långsiktighet. Men det är framför allt en markant brist på privata aktörers möjlighet att skapa ett kapital och incitament att använda det i ett riskvilligt satsande i svenskt näringsliv. Vi vill öka de möjligheterna. måste få ett kontinentalt företagsklimat. Svenskarna ska i samma utsträckning som andra européer kunna hjälpa släktingar, vänner och kolleger som driver egna företag. Det är när personligt engagemang, entreprenörskap och privat kapital hittar varandra som vi får tillväxt. avsätter i sitt budgetalternativ för att återställa bankernas förmånsrätt till av företagsinteckningen. Bakgrunden till förslaget är att de alarmerande rapporterna från bl.a. ITPS () om att små och medelstora företag inte får låna pengar i bankerna måste tas på största allvar. Enligt beräkningar gjorda av ska 500 miljoner räcka för att återställa bankernas förmånsrätt i företagsinteckningar till . Det är väl investerade pengar. Inte mindre än 1,7 miljoner svenskar är privatanställda och kan teoretiskt drabbas av sina arbetsgivares kreditproblem som uppstått på grund av den sänkta förmånsrätten.