mot · GT02U290 · 2005-10-03 00:00:00 — 3Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen5 4Ett starkt och avgränsat EU6 5Bättre förutsättningar för företagande och nya jobb9 5.1Främja tillväxten och dynamiken i den europeiska ekonomin9 5.1.1Ökade insatser för företagande och tillväxt9 5.1.2En vitaliserad inre marknad10 5.1.3Ökad valfrihet för konsumenterna10 5.1.4Tydligare regler för tjänstehandeln11 5.3Återhållsamhet och prioritering i EU:s budget13 6.2Gränsöverskridande miljöproblem i EU och dess närområde15 7Ett säkert och rättstryggt EU16 7.2En human asyl- och migrationspolitik18 8.1En starkare utrikes- och säkerhetspolitik19 8.4Ett mer samordnat och effektivt EU-bistånd24 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en framgångsrik och verkningsfull politik i EU måste bygga på skickligt tillvaratagande av svenska intressen men också förmåga att kunna föra hem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall presentera en tydlig vision om hur den ser på det framtida Europasamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Lissabonstrategin framåt skall koncentrera sig på de ekonomiska frågorna för ökad tillväxt och fler jobb.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gemensamt undanröja skattehinder i form av skilda regelverk för företagsbeskattning och risk för dubbelbeskattning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphandlings- och konkurrensregler bör förbättras så att inte minst små och medelstora och nya företag kan utmana etablerade verksamheter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU aktivt verkar för en avreglering av europeiska hamnar och en snabb avveckling av de lokala monopolen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s beslut om avreglering av europeiska järnvägar är ett steg i rätt riktning som måste omsättas i praktisk handling i alla medlemsländer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öppna upp monopol att sälja läkemedel i Sverige.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra mervärdesskattedirektivet så att privata alternativ inom välfärdssektorn kan konkurrera på likvärdiga villkor med offentliga alternativ.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förverkliga ett tjänstedirektiv som klargör reglerna för tjänstehandel över gränserna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att unionens forskningsprojekt bör kanaliseras av fristående forskarnämnder till den avancerade forskning som bedrivs vid europeiska universitet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidhålla excellenskravet för europeisk forskning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrikta EU:s forskningsprojekt på att ge stöd till den forskning som har betydelse för europeisk konkurrenskraft och som kan ge europeiska universitet en världsledande ställning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU måste ha tydligare kopplingar mellan unionens politiska prioriteringar och den gemensamma budgeten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU inte skall ha någon beskattningsrätt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundläggande reformera EU:s jordbrukspolitik.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom EU skall driva frågan om en avveckling av tullar och handelshinder såväl inom ramen för den pågående Doharundan i () som i det arbete som kommer att följa efter WTO-ministermötet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för en gemensam fördelningsplan av utsläppsminskningarna inom unionen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för skärpta regler för fartygsleder genom känsliga havsmiljöområden.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att ett system med miljölotsar för övervakning och kontroll av lastfartyg som trafikerar upprättas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare ansträngningar för att minska de gödande, men också de försurande, utsläppen i Östersjön.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nå ett beslut om en gemensam kemikaliemarknad och ett likvärdigt konsumentskydd så snart som möjligt.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett effektivt samarbete mellan nationella polismyndigheter i Europol och mellan nationella åklagarämbeten i Eurojust för att kunna bekämpa den organiserade brottsligheten.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen klarar att finansiera det svenska bidraget till EU:s stridsgrupper som även fortsatt kan delta i FN- och Natoledda insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste kunna bistå ett EU-land eller nordiskt land som utsätts för hot eller angrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en sammanhållen och konsekvent EU-politik är avgörande för EU:s förmåga att arbeta för fattigdomsbekämpning, demokratiutveckling, korruptionsbekämpning och säkerhetsfrämjande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för fortsatt effektivisering, tydligare inriktning på fattigdomsbekämpning och mer demokratifrämjande åtgärder i EU:s bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör öka sitt engagemang i förhållande till de blivande grannländerna, inte minst i form av demokratifrämjande åtgärder. 1 Yrkandena 3, 5, 10 och 17 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 4, 9 och 15 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 6, 7 och 20 hänvisade till TU. 4 Yrkande 8 hänvisat till SoU. 5 Yrkandena hänvisade till UbU. 6 Yrkandena 16, 18, 19, 21 och 22 hänvisade till MJU. 7 Yrkande 23 hänvisat till JuU. 3Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen Globaliseringen medför ökade möjligheter för människors utbyte med varandra, över gamla gränser och med en ökad mångfald för oss som individer och i våra samhällen. Genom stärkt rättsligt bindande samarbete över gränserna värnas de mänskliga fri- och rättigheterna. Det är genom demokrati och marknadsekonomi i hela som välstånd och mänskliga framsteg i vår del av världen kan utvecklas. Freden värnas bäst genom gemensamma insatser och ett ökat samarbete mellan folken. Det europeiska samarbetets framgångar har visat att denna vision är möjlig att omvandla till konkret verklighet. I och med har öst och väst fogats samman. Utvidgningen måste nu genomföras reellt och inte bara formellt. Det kan ske genom att de nya medlemsländerna får en ökad del i det gemensamma, genom att deras bidrag till ekonomisk vitalitet och dynamik bejakas och genom att Europasamarbetet integreras med respekt för medlemsstaternas variation före krav på harmonisering och likformning. På det viset kan vi också bättre möta den globala ekonomins utveckling. Den fred och stabilitet som har präglat utvidgningsprocessen skall också prägla de nya grannar som EU har, antingen genom medlemskapsperspektiv eller genom EU:s grannskapspolitik. Den goda erfarenheten av utvidgningen är inte bara att är bättre än någonsin vad gäller fred och stabilitet, utan också att samarbetet och medlemskapsperspektivet kom att ge utvecklingen i de tidigare kandidatländerna en stabilitet och målmedvetenhet som annars inte hade varit möjlig. För , liksom för det utvidgade EU, är frågan om framtid väsentlig och måste hanteras med ansvar och långsiktighet. För nationens del är det hög tid att lämna den digitala janej-debatten om det svenska EU-medlemskapet bakom oss. Vi är med och skall fullt ut ta del av de fördelar som samarbetet erbjuder. Frågan är snarare vad vi vill använda samarbetet till. och behöver en grundläggande debatt om EU:s framtid och funktion. Frågan om ett nytt konstitutionellt är bara en del i den diskussionen. har , då det europeiska samarbetet växte fram, ställt sig utanför. Det har inte tidigare varit självklart att skulle vara del i ett delvis överstatligt europeiskt samarbete. har många människor svårt att se på vilket sätt det europeiska samarbetet spelar roll för dem i deras vardag. Successivt har EU getts ökad kompetens och fler uppgifter, som den grundläggande uppgiften i form av ett starkare, välmående och mer konkurrenskraftigt har blivit svårare att utföra. En framgångsrik och verkningsfull politik i EU måste bygga på skickligt tillvaratagande av svenska intressen men också förmåga att kunna föra hem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. I stor utsträckning ligger detta ansvar på regeringen som har misslyckats i flera centrala frågor. Den klyfta som uppenbarades vid folkomröstningen samt det låga deltagandet i valet till vittnar om ett förankringsproblem som måste tas på allvar. Resultatet från folkomröstningarna i och om förslaget till nytt konstitutionellt bekräftar bilden av en bristande folklig förankring. visar det tydliga positiva folkomröstningsresultatet i och på en komplexitet och att orsakerna till EU:s nuvarande situation är flera. Ratificeringsprocessen av det nya är senarelagd och det europeiska reformarbetet kommer svårligen att kunna föras vidare, med mindre än att flera i den nuvarande stats- och regeringschefskretsen byts ut. behöver ett nytt politiskt ledarskap. Att viktiga beslut skjuts löser inga problem på då det medför att EU måste återkomma till samma problemställningar. En alltför försenad process riskerar medföra att Europasamarbetet tappar fart på centrala områden. Viktiga framtidsfrågor såsom den fortsatta utvidgningen, behovet av ekonomiska reformer och EU:s ambitioner att stärka sin internationella roll måste fortskrida. Det vilar ett tungt ansvar på EU:s stats- och regeringschefer att föra unionen ut ur den politiska krisen. För att skall kunna bidra krävs att regeringen presenterar en tydlig vision om hur den ser på det framtida Europasamarbetet. Det gäller behovet av ekonomiska reformer, den fortsatta utvidgningen, EU:s internationella roll och kampen mot internationell terrorism och organiserad brottslighet. 4Ett starkt och avgränsat EU EU finns inte till för sin egen skull utan för att lösa gemensamma uppgifter över nationsgränserna. Även om målsättningen bör vara att skapa ett fördjupat samarbete och ett ökat medborgarinflytande får vi inte göra oss några illusioner om det befintliga alleuropeiska samarbetet. EU präglas alltjämt av nationella intressen som avvägs i gemensamt beslutsfattande och av organiserade intressegrupper. Till detta måste svensk politik förhålla sig och bättre definiera sina intressen och styrkor. En avgörande uppgift är att se till att EU används för rätt uppgifter samt skapa bättre folklig förankring. Vår utgångspunkt är att EU-samarbetet i grunden skall präglas av mellanstatlighet med ett gemensamt och överstatligt beslutsfattande på de områden där medlemsstaterna så beslutar. Det innebär att EU endast har de befogenheter som medlemsstaterna avstått till unionen genom det grundläggande fördraget. EU har ingen egen kompetens och ingen annan kompetens än den som medlemsstaterna gemensamt tilldelar unionen. Samarbetet skall bygga på principen om den begränsade statsmakten, vilket innebär att EU skall fokusera på de uppgifter som bäst utförs på europeisk nivå och undvika att ta på sig uppgifter som med fördel kan utföras av det civila samhället, marknaden eller på nationell eller lokal politisk nivå. Subsidiaritetsprincipen skall styra beslutsfattandet. EU måste effektivt och med demokratisk legitimitet kunna fatta och genomföra de beslut som skall vara gemensamma och som medborgarna önskar. EU:s maktutövning skall bygga på de kompetenser som medlemsstaterna tillsammans överlåtit för gemensamt beslutsfattande. Maktutövningen skall vara väl kontrollerad genom maktdelning och offentlig insyn. På de områden där EU har kompetens skall EU kunna agera starkt och effektivt. För att kunna uppfylla de utmaningar som vi anser är gemensamma skall samarbetet och det gemensamma beslutsfattandet fokusera på följande sex huvuduppgifter: Driva på förverkligandet av en inre marknad för olika former av välfärdstjänster, kommunikationer, bank- och försäkringstjänster med mera. Tjänstedirektivet skall förverkligas för tydligare regler för tjänstehandeln över gränserna. EU måste åstadkomma snabbare avregleringar vad gäller nationella el- och gasmarknader, men även i fråga om tele-, post- och järnvägstrafik. För svensk del behöver apoteksmonopolet avregleras. EU måste bli en öppen marknad gentemot omvärlden i enlighet med WTO:s principer. Tullar och andra gränshinder skall fasas ut. Arbetet med att avveckla subventioner till industri och jordbruk måste påskyndas. Överdrivna och föråldrade regleringar inom EU måste tas bort. En generell regelrevision bör genomföras i detta syfte. Konkurrensreglerna bör klargöras och förenklas så att de skapar goda förutsättningar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt . Euron är gemensamma valuta. För att hävda dess värde krävs det att medlemsstaterna för en sådan politik att den ekonomiska stabiliteten i hela euroområdet kan upprätthållas. krav på finansiell disciplin och sunda statsfinanser måste kunna upprätthållas. Det är även viktigt för som står utanför valutasamarbetet. Ett medlemskap fullt ut i eurosamarbetet skulle långsiktigt medföra fördelar för . Som en följd av resultatet från eurofolkomröstningen är ett svenskt medlemskap inte aktuellt . Det är en grundläggande rättighet att kunna resa fritt, etablera sig och arbeta var som helst inom EU. Den fria rörligheten bör genomföras i hela unionen. Det är också naturligt att EU tar på sig ansvaret för att utforma gemensamma invandringsregler och en gemensam flykting- och asylpolitik. Det fordrar att medlemsstaterna har öppna arbetsmarknader som inte stänger ute arbetssökande och därigenom skapar en hög arbetslöshet. Politiken skall präglas av en human och generös inställning till människor som söker sin tillflyktsort inom unionens gränser. Kampen mot den organiserade brottsligheten och den internationella terrorismen Det är angeläget att EU får bättre förutsättningar till gemensamma insatser så att kampen mot den organiserade brottsligheten och den internationella terrorismen kan förstärkas. Rättssäkerheten måste stärkas och de gemensamma besluten vad gäller rättsliga frågor bör tas på samma sätt som övriga EU-beslut. All lagstiftning och alla åtgärder skall utformas med beaktande av de grundläggande fri- och rättigheterna och respekten för den enskildes integritet. Luftföroreningarna måste minskas med gemensamma insatser. Handeln med utsläppsrätter bidrar till en gemensam politik med gradvis minskande utsläpp. Det är viktigt att EU underlättar för medlemsländerna att uppfylla den överenskommelse om neddragning av koldioxidutsläpp som har gjorts (Kyotoprotokollet). EU bör medverka till att kärnkraft kan användas under säkra och miljömässigt uthålliga former. Havens mångfald och skydd mot utsläpp måste värnas genom gemensamma insatser när det gäller t.ex. fiskekvoter och regler för sjöfart. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Det är viktigt att stärka EU som frihetens och demokratins röst på den internationella scenen. I det perspektivet är det viktigt att EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bättre samordnas och blir mer enad. EU:s förmåga att ta ansvar genom tidiga insatser för att förebygga och civilt och militärt hantera kriser måste förbättras. Unionen skall inte ta på sig uppgifter som innebär att man träder in på det som är medlemsstaternas ansvar. I huvudsak handlar det om detta: EU skall inte ha någon beskattningsrätt. EU skall inte bli en transfereringsunion, frågor om välfärdssystemens utformning, hälsofrågor, familjepolitik sociala frågor och dylikt är ett nationellt ansvar. EU skall inte ansvara för utbildningsfrågor och skall inte heller ha någon kompetens vad gäller kultur, turism eller jämställdhetsfrågor. EU skall inte reglera arbetsmarknadsfrågor som omfattas av nationell arbetsrätt och svenska kollektivavtal. EU skall inte sätta upp handelshinder mot omvärlden. 5Bättre förutsättningar för företagande och nya jobb 5.1Främja tillväxten och dynamiken i den europeiska ekonomin 5.1.1Ökade insatser för företagande och tillväxt I kommer behovet av arbetskraft att öka, fler måste arbeta i de företag som skall bidra till ekonomisk tillväxt och välstånd. Det huvudsakliga ansvaret för att få fart på den svenska ekonomin och få fler att gå från bidragsförsörjning och utanförskap till arbete ligger inte hos EU, utan hos regering och riksdag. Det är viktigt att ansvaret för den ekonomiska politiken vilar i medlemsländerna. Genom EU kan dock gemensamma åtaganden göras för att underlätta konkurrens och öka den fria rörligheten. På så sätt främjas tillväxten och dynamiken i den svenska och europeiska ekonomin. Detta ställer dock krav på att EU skall kunna uppfylla uppsatta mål samt att medlemsländerna skall efterleva dessa. Medlemsländernas gemensamma mål, inom ramen för Lissabonstrategin 2000, att göra EU till den mest konkurrenskraftiga ekonomin i hela världen, är exempelvis långt ifrån infriat. Den europeiska ekonomin får allt svårare att hänga med och , och gapet till dessa ekonomier med stark tillväxt och dynamik snarare ökar än minskar generellt sett. Ett stort ansvar vilar därför på medlemsländerna att genomdriva de politiska åtgärder som behövs för att uppnå de gemensamt uppsatta målen inom ramen för Lissabonstrategin. Det är centralt att medlemsländerna i större utsträckning ökar sina insatser för företagande och tillväxt samt att Lissabonstrategin fortsättningsvis koncentrerar sig på de ekonomiska frågorna. Utan tillväxt och fler jobb kommer det inte att gå att förverkliga alla de andra ambitioner som medlemsländerna har ställt upp som Lissabonmål, såsom frågor som rör gränsöverskridande miljöproblem, en förstärkning av konsumenternas ställning och andra frågor som har relevans för den inre marknaden. Ett antal i sig viktiga frågor på t.ex. det sociala området bör beslutas på nationell nivå, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Det innebär inte att de är mindre viktiga, men det innebär för Lissabonprocessens del att nationen är den naturliga beslutsnivån och att internationell rating är mindre relevant. Parallellt med en mer koncentrerad Lissabonstrategi kan undanröjandet av skattehinder, i form av skilda regelverk för företagsbeskattning och därmed risk för dubbelbeskattning, bidra till en mer arbetsskapande politik. Fler företag kan då växa och enklare etablera sig i andra medlemsländer och anställa fler. De enskilda länderna bör även uppmuntras att utforma lagar, regler och skatter så att nyföretagande och småföretag uppmuntras. 5.1.2En vitaliserad inre marknad Upphandlings- och konkurrensregler måste förbättras så att inte minst små och medelstora och nya företag kan utmana etablerade verksamheter. Ambitionen måste vara att undanröja nationella monopol och se till att alla medlemsländer efterlever unionens konkurrens- och upphandlingsregler, även inom områden som tidigare präglats av offentliga monopol. Att skråväsendet tillåts fortleva i form av stuverimonopolet i många europeiska hamnar är både principiellt fel utifrån ett inre marknadsperspektiv och leder till dyra stuveriorganisationer och irrationella hanteringsmetoder. Enligt omfattas hamnverksamhet av den fria rörligheten för varor och tjänster, vilket innebär att medlemsstaterna är skyldiga att avreglera eventuella monopol. bör i EU aktivt verka för en avreglering av europeiska hamnar och en snabb avveckling av de lokala monopolen. EU:s beslut om avreglering av europeiska järnvägar är ett steg i rätt riktning, men måste omsättas i praktisk handling i alla medlemsländer. Flera medlemsländer har visat prov på en alltför långsam tillämpning. Statliga järnvägsförvaltningar i medlemsländerna måste omvandlas till moderna transportföretag med vilja och förmåga att konkurrera på marknadens villkor. För att godstransporter på järnväg skall kunna hävda sig i en hårdnande konkurrens samt vara kundnära måste järnvägsföretagen i övervinna de hinder som nationsgränserna utgör. 5.1.3Ökad valfrihet för konsumenterna Det svenska apoteksmonopolet som i sina delar strider mot för den inre marknaden ser nu ut att öppnas upp. Efter dom i mål C-438/02 har regeringen meddelat att vissa receptfria läkemedel i handeln kommer att behöva konkurrensutsättas. I beslutet fastslår : organisation och funktionssätt och närmare bestämt dess system för urval av läkemedel kan missgynna handeln med läkemedel från andra medlemsstater i förhållande till handeln med svenska läkemedel. Detta statliga monopol är således inte utformat på ett sådant sätt att all diskriminering av läkemedel från andra medlemsstater är utesluten. Monopolet strider således mot artikel 31.1 EG. Domslutet är välkommet. Försäljning av receptfria läkemedel i svensk handel bör med tydligare regler rörande rätten att sälja receptfritt kunna breddas till att omfatta samtliga läkemedel. En avveckling av monopol att sälja läkemedel omöjliggör svensk diskriminering av läkemedel från andra länder. Det skulle göra att svenska konsumenter kan inhandla läkemedel på fler platser och att konsumenterna själva kan styra över sina inköp av t.ex. huvudvärkstabletter och näsdroppar. Det är även troligt att priserna på läkemedel skulle bli lägre. En annan positiv utveckling är den förbättrade möjligheten för medborgarna i unionen att få vård i andra EU-länder. I detta sammanhang har den fria rörligheten på EU:s inre marknad haft avgörande betydelse. Genom ett antal domslut i har denna rätt till fri rörlighet även förtydligats. I princip kan man söka vård i andra europeiska länder om behandling för det aktuella sjukdomstillståndet ges i hemlandet och behandlingen finansieras med offentliga medel samt om den behandling som patienten söker i ett annat EU-land inte kan ges inom rimlig tid i hemlandet. EU har också tagit vissa initiativ för att underlätta patienternas rörlighet inom unionen. Ett exempel på detta är sjukförsäkringskortet som garanterar att vård i annat land ges på samma villkor som för dess egna medborgare samt till samma patientavgifter som gäller i det land man besöker. En ändring av mervärdesskattedirektivet så att privata alternativ inom välfärdssektorn kan konkurrera på likvärdiga villkor med offentliga alternativ skulle ytterligare underlätta en fri rörlighet och sätta den enskilde medborgarens behov i fokus. 5.1.4Tydligare regler för tjänstehandeln Att den offentligt finansierade sjukvården betraktas som en tjänst och omfattas av unionens principer om fri rörlighet är ett konkret exempel där Europasamarbetet gör skillnad. EU behöver nu dock gå vidare och genomföra en verklig inre marknad på tjänsteområdet i dess helhet. Den stora potential att skapa tillväxt och sysselsättning som finns har inte kunnat förverkligas på grund av de många hinder som hämmar utvecklingen av tjänsteverksamhet på den inre marknaden. Främst handlar det om administrativa bördor och en överflödig byråkrati som hindrar företag från att erbjuda sina tjänster över gränserna eller från att öppna filialer i andra medlemsstater. Sammanlagt genererar tjänster av BNP och sysselsättning i EU. I står tjänsteföretagen för av arbetstillfällena. Genom att inrätta en rättslig ram för att genomföra en verklig inre marknad kommer svenska företag att ges nya möjligheter att kunna etablera sig i andra medlemsländer och/eller erbjuda sina tjänster där och därmed konkurrera på en större marknad. Det skapar förutsättning för tillväxt och leder till fler jobb.