mot · GT02Bo298 · 2005-10-04 00:00:00 — Avslöjanden om karteller har även bidragit till ökade insatser inom branschen. Byggbranschen präglas av en rad regleringar, flera av dem är naturligtvis helt nödvändiga och rimliga, som miljöhänsyn i markanvändningen och handikappanpassning vid ombyggnation. Andra regleringar måste omprövas i ljuset av problemen på bostadsmarknaden. Tillgången till byggarbetskraft riskerar att vålla flaskhalsar som bör förebyggas. Priset på byggmaterial har diskuterats inom EU. Ett särskilt direktiv om byggmaterial har också antagits, med innebörden att nationella specifikationer och standarder ska harmoniseras för att underlätta handel. Ur ett konsumentperspektiv är det mycket angeläget att detta arbete fortgår. Den ryckighet som byggbranschen upplevt och den omfattande nedgången av nyproduktion har lett till att beställarnas upphandlingskompetens minskat i takt med att nyproduktionen sjunkit. De kommunala bostadsbolagen har specifikt angetts sakna erforderlig upphandlingskompetens. En annan uppfattning kring upphandlingsproblematiken anges vara att inte fungerar optimalt. Vi i vill ha frågan om lagstiftningens () eventuella negativa inverkan på upphandlingssystemet belyst och ser det som angeläget att de hinder som lagstiftningen åsamkar även bör ändras. Ökad konkurrens inom byggsektorn Konkurrensen inom byggsektorn måste skärpas. Ett viktigt led i arbetet med att skapa en fungerande byggmarknad är att ge möjligheter att kunna genomföra en effektiv övervakning av att de regler som finns verkligen efterföljs. bör få i uppdrag att följa upp Byggkostnadsdelegationens resultat. Det handlar om allt ifrån anbudstider, översättning av anbudsunderlag och fullständig klarhet om vilka avtal med facket som ska gälla om entreprenören helt eller delvis använder utländsk personal, till en öppenhet för vissa osvenska lösningar i produktionen. bör få i uppgift att verka för att fler utländska aktörer kommer in på den svenska byggmarknaden. menar också att ett målmedvetet arbete bör sättas i gång för att locka in fler aktörer, inklusive utländska byggföretag, på den svenska marknaden. Det behövs duktiga byggherrar för att få prisvärda projekt. Det är dock viktigt att svenska löneavtal gäller för de byggnadsarbetare som arbetar i . Vi föreslår att beskattningen av småföretagare sänks och förenklas. Det kommer indirekt att innebära lägre kostnader och därmed i slutändan skapa möjligheter för lägre konsumentpriser i byggsektorn. Förebygg brist på byggarbetskraft Den svenska byggarbetsmarknaden bör möjliggöra arbetskraftsinvandring från övriga . Byggföretagen behöver kunna rekrytera arbetskraft, vilket inom många yrkesgrupper inom byggbranschen kommer att bli svårt på den inhemska marknaden. Rekrytering av arbetskraft kommer att vara en viktig strategisk fråga i och med de stora pensionsavgångarna. Den höga efterfrågan på bostäder och behovet av infrastrukturinvesteringar kommer annars att leda till en risk för överhettning på byggmarknaden. Det går inte att utbilda nya till branschen i den takt som efterfrågan på arbetskraft uppstår. Insatserna för att sanera byggbranschen från företag som missköter sig måste öka. Företag som sköter sig ska kunna ges en rimlig chans. Byggbranschen har haft problem med svartarbete. Det är ingen företeelse som tillkommit genom utvidgningen av EU. har flertalet åtgärder diskuterats. var ett initiativ för att komma åt problemen inom restaurangbranschen vi i menar att det behövs även en Operation byggsanering. Det åvilar branschens aktörer att ta ett ansvar för att sanera denna industri, men även myndigheternas insatser behövs. Länsstyrelser, polismyndigheten, och branschföreträdare behöver samarbeta. Innovationstakten anses vara låg i byggbranschen lägre än i andra branscher. Vid varje byggprojekt börjar man med att bygga arbetsplatsen från början och genomslaget för industriellt byggande synes fortfarande blygsamt. I prefabricerade hus tillverkas badrum ofta av en enda yrkeskategori i stället för sju ute på bygget. Det finns mängder av sådana exempel som väcker tankar om att det borde vara möjligt att pressa priserna och därmed produktionskostnaden genom nya grepp, men också för att förebygga fukt- och mögelproblematiken som präglat många stora projekt. Det behövs mer av kreativitet och idéutveckling i produktionen. Reglerna för EU:s inre marknad gäller också för byggbranschen. Utländska bolag har juridiskt sett fulla möjligheter att lägga anbud på svenska byggprojekt. Ändå förekommer det i liten omfattning och har lett till kontrakt i ännu lägre grad. Däremot har svenska byggföretag varit framgångsrika i andra europeiska länder. Ett ökat bostadsbyggande är möjligt med långsiktiga förutsägbara villkor. behöver långsiktiga spelregler och sänkta skatter inte kortsiktiga, missriktade bidrag! Det behövs en bostadspolitik som ger förutsättningar för ett långsiktigt byggande utifrån bostadskonsumenternas behov och önskemål. Kortsiktiga bidrag med orimliga villkor och politiska beslut som fäller ekonomiska beslutsunderlag för byggherrar är dåliga förutsättningar och leder till att det byggs lite eller inget alls. Att bygga bostadshus, och även kommersiella lokaler, är långsiktiga investeringsbeslut där ekonomiska risker alltid spelar en stor roll för ett beslut om att bygga. Flertalet risker finns. De finansiella förutsättningarna för att bygga är viktiga. Ränteläget och BNP-utvecklingen påverkar investeringarna, liksom de legala ramverken, dvs. Andra viktiga faktorer är konsumentens möjligheter att betala för boendet den disponibla inkomstens utveckling påverkar möjligheten att efterfråga boende. Osäkerhet ogillas av marknadens aktörer. Den förda politiken behöver bidra till ökad förutsägbarhet och genomskinlighet så att investeringarna blir av. Annars riskerar nyproduktionen att stanna av, inte minst gällande hyresrätter. För att stimulera ökat bostadsbyggande behövs andra åtgärder, såsom reformerad hyressättning i nyproduktionen, ny upplåtelseform (ägarlägenheter), stärkt konsumentstöd, sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt, ökad konkurrens på byggmarknaden, förnyad statlig markpolitik för fler studentbostäder, enklare planregler, mer långsiktig finansiering och tillgång till privat investeringskapital. Detaljplaneprocessens överklagandeprocess är ett viktigt reformområde. Beviljandet av bygglov är ett arbete som tar upp till om överklaganden och politiska beslutsprocesser inte går som planerat. Kortsiktiga bidrag ingen långsiktig lösning Fler kortsiktiga bidrag skapar inte en bra bostadsmarknad. Därför har konsekvent sagt nej till s.k. investeringsbidrag. I årets budgetproposition föreslås än en gång anslag för att stimulera byggandet av hyresrätter med investeringsbidrag. menar att dessa kortsiktiga stödformer som förknippas med ett omfattande regelverk vad gäller boyta, hyra per kvadratmeter, uppvärmning, livscykelanalys m.m. misslyckats som metod för att lösa bostadsbristen. Investeringsbidrag med hyrestak leder även till att hyresrättens prissättning påverkas av politiker. Detta är inte enligt vår mening förenligt med att hyressättningen ska ske av parterna på hyresmarknaden. Argument finns för valet av kortsiktiga bidrag. Kortsiktiga bidrag är relativt sett billiga, kan smidigt hanteras statsfinansiellt och kan dras in om behov finns på andra håll. Men de bidrar inte till långsiktigt tänkande och förutsägbara förutsättningar som i grunden är viktiga komponenter för att kunna räkna hem en investering. Osäkerheten kring förutsättningar för nyproduktion hämmar utvecklingen inom bostadsbyggandet, främst nyproduktionen av hyresrätter. Ingen vet om den kalkylerade hyresintäkten kommer att stå sig eller ändras, såsom i i . Svensk byggindustri är tredje största näring. Mer än 200000 individer är sysselsatta inom byggindustrin. Men svensk byggbransch är också en mycket mansdominerad bransch. Kvinnorna utgör någon eller några procent inom de fåtal grupper där de finns representerade. Vi i liberalerna tror att det är möjligt för kvinnor att verka inom byggbranschen, om man skapar förutsättningar för det. Det handlar om psykosociala och organisatoriska faktorer som särskilt begränsar kvinnors möjligheter i byggyrken. Det handlar om löneformer, oklara karriärmöjligheter, brist på delaktighet, men även byggjargong och attityder. Byggchefsbarometern visar på en mycket dyster bild bland cheferna inom byggbranschen. Det är en fjärdedel av cheferna som inte vill öka andelen kvinnor i branschen därför att de tycker att det räcker som det är. Byggbranschen med alla aktörer har sitt ansvar för att öka kvinnors möjligheter inom byggbranschen, men det regering och riksdag kan göra handlar om att genom olika metoder följa, belysa, stimulera och bevaka utvecklingen och också därigenom påverka vikten av detta arbete. Som exempel kan anges att andelen kvinnor i målaryrket i är . Ett nyproduktionspaket för fler hyresrätter Vi vill skapa ett paket av åtgärder för att skapa möjligheter för nyproduktion av hyresrätter: friare hyressättning för nyproduktion förskjuten infasning av fastighetsskatten , upp till 10 år begränsningar i att överklaga hyran i nyproduktion till- och frånval vad gäller bostadens standard nytänkande avseende tredimensionell fastighetsindelning med mix av upplåtelseformer Ett viktigt skäl till att det inte byggs hyresbostäder är svårigheten att räkna hem en ekonomiskt hållbar kalkyl. Det andra skälet är att hyran går att överklaga till efter inflyttning, vilket omkullkastar den kalkyl som investeringsbeslutet grundats på. Denna osäkerhet kring ekonomiska förutsättningar och risker har lett till att hyresrätter byggs i mycket begränsad omfattning. Friare hyressättning för nyproducerade lägenheter behöver därmed införas. Enligt liberalerna är förstahandsalternativet att bör avgöra hyresnivån före byggstart om inte parterna kan komma överens om vilken hyra som bör gälla , förslagsvis upp till . I övrigt vill vi här hänvisa till vår motion Bostadskonsumenter och egenmakt där en mer ingående diskussion förs. I övrigt avser vi att återkomma vad gäller hyresrättsliga frågor vid eventuell behandling av (SOU 2004:91). Våra fastighetsskatteförslag behandlas under avsnittet Fastighetsskatt. Den s.k. lägesfaktorn bör ges större tyngd i hyresförhandlingarna, på det sätt som i praktiken skett i . En flexiblare hyressättning skapar en större mångfald i utbudet, med större sannolikhet att nya hyresgäster ska hitta något som överensstämmer med deras egna önskemål. Det finns också anledning att observera att den press uppåt på hyrorna i attraktiva lägen som detta innebär motverkas av andra förslag i detta program, t.ex. åtgärderna för att öka det totala utbudet av bostäder samt att pressa produktionskostnaderna. har i stort sett ensamrätt på att företräda hyresgästerna. De exempel på konkurrerande föreningar som vill förhandla är få. betalas förhandlingsavgift av fastighetsägarna direkt till . Vi menar att denna avgift ska hyresgästen själv bestämma över, och i de fall hyresgästen så önskar betala till eller någon annan liknande förening. Hyresgästen kan i särskild ordning avtala med hyresvärden om att avgiften utbetalas direkt till . uppgår förhandlingsersättningar till betydande belopp för den kollektiva förhandlingsverksamheten. Stärkt konsumentstöd bättre information Hyresgästerna återfinns som förstahandshyresgäster, men också i andra former med andra- och tredjehandskontrakt, hos allmännyttan och privatvärdar. Vi ser det som angeläget att hyresgästerna får tillgång till ökad rådgivning i egenskap av konsumenter. De boendes intressen och behov av rådgivning ska sättas i centrum, oavsett vilken boendeform de väljer. Boendet utgör ofta en mycket stor del av våra utgifter. Att konsumera boende är något som vi alla gör. Det är därför viktigt att konsumentpolitikens aktörer i större utsträckning än tar itu med frågor angående bostadskonsumtion, köp av bostäder, hyresgästernas intressen som konsumenter, hyressättningsfrågor, kvalitetsfrågor och över huvud taget konsumentens position på bostadsmarknaden. Det kommunala självstyret måste innefatta möjligheten att avgöra om bostadsförmedling ska upprättas eller ej. Förutsättningarna ser olika ut i kommuner i och därmed är tvingande lagstiftning från avseende bostadsförmedlingar inte rimlig. bör ges i uppdrag att komplettera information avseende hyresrättsliga frågor. Detta för att möjliggöra för boende att ta del av information kring vad som gäller för att hyra bostad. bör även få i uppdrag att publicera hyresstatisk i enlighet med det som vi angett i motionen Bostadskonsumenter och egenmakt. Länsstyrelserna bör ges i uppdrag att följa hur kommunerna informerar om tillgången på bostäder. Goda exempel bör spridas, där t.ex. kommuner som lägger ut information om fastighetsägare på sina hemsidor kan lyftas fram. Länsstyrelsernas roll är att bevaka och följa upp bostadsförsörjningens utveckling genom möjligheten att beakta regionens och kommunernas specifika behov och möjligheter. I ett trettiotal kommuner råder överskott av vissa bostäder medan det i 111 kommuner råder bostadsbrist, och därmed behöver arbetet med bostadsförsörjning regionaliseras. Förutsättningarna ser olika ut i dessa kommuner, vilket innebär att vi motsätter oss tvingande lagstiftning avseende bostadsförmedlingar. Kommunernas ansvar och befogenheter på det bostadspolitiska området slås fast i kommunallagen, och socialtjänstlagen. Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar har däremot som enda syfte att öka det statliga inflytandet över kommunernas arbete med bostadsförsörjningsfrågor. Ett första steg mot att göra lagen mer detaljerad togs när skärpta krav på den kommunala hanteringen av bostadsförsörjningsplaneringen infördes. Den socialdemokratiska regeringen ser nu åter över lagen i syfte att lägga fram förslag om ytterligare ett antal detaljerade krav på kommunerna och även på landets fastighetsägare. Bland annat eftersträvar regeringen ett lagstadgat krav på att kommunerna var för sig eller gemensamt i en region ska ha en offentlig förmedling där alla ska kunna söka en bostad. Vi vill att lagen avskaffas. Regeringen har uppdragit åt att bedriva forskning och utveckling inom ramen för myndighetens arbete. Projekt för billigare byggande är ett exempel på utvecklingsprojekt. Forskningen behöver utvecklas inom byggbranschen så att nya metoder kan bidra till nya lösningar på dagens problem, men detta är inte en uppgift för statliga myndigheter. liberalernas uppfattning är att huvudansvaret för forskning och utveckling ligger hos universitet, näringsliv och de organ som har till syfte att stimulera forskning. Det vore rimligare att ge forskningsanslag till dessa. Bättre verktyg för bostadsstatistik För att stärka forskningen, framställningen av underlag för politiska beslut samt för att öka konsumentens makt och insyn vill vi se en utveckling och förstärkning av bostadsstatistiken. Vi vill se en metodutveckling som möjliggör att statistik framtas i syfte att öka transparensen och öka beslutsunderlaget. Den svenska bostadsstatistiken uppvisar brister, vilket försvårar jämförelser mellan åren samt med andra länder. finns begränsade möjligheter till jämförelser. Vi motsätter oss dock att det införs ett lägenhetsregister i enlighet med regeringens proposition. Detta bör ges regeringen till känna. Tillgången till byggbar mark är en central faktor för bostadsbyggandet. Markpriserna har uppvisat en starkt uppåtgående trend prismässigt, men orsakerna till detta kan vara många. Bostadsrätter är den upplåtelseform som varit lönsam att bygga, vilket lett till att markvärdet påverkats. I storstadsregionerna har markbristen i centrala lägen resulterat i att tidigare oattraktiv industrimark blivit attraktiv för bostadsbyggande. Denna typ av mark förutsätter ofta betydande insatser på grund av markföroreningar. Prisbilden påverkas därmed. Kommunernas ekonomiska svårigheter har i vissa fall lett till att markförsäljningar skett för att få ett ekonomiskt tillskott i kommunkassan, vilket lett till att högsta möjliga pris stått i fokus. Så långt det kommunala agerandet. Det statliga markinnehavet är betydande och återfinns även i storstadsregioner. Det statliga markinnehavet förvaltas genom statliga fastighetsbolag där målet är högsta möjliga avkastning. Vi tror att en del av marken skulle kunna användas till bostadsbyggande. liberalerna vill få till stånd en utvärdering av hur förvaltning och försäljning av det statliga markinnehavet påverkat prisutvecklingen på mark i bristorter där statlig mark återfinns. Frågan är om det statliga agerandet bidragit till höga markpriser och hinder för nyproduktion. bör även ges i uppdrag att följa upp i vilken mån s.k. utvecklingsbolag där staten och stora byggjättar äger vardera påverkat konkurrensen. Att staten lierar sig med de stora byggbolagen i gemensamma markutvecklingsbolag med statlig mark kan skapa svårigheter för andra byggföretag att ta sig in på marknaden. En viktig ledstjärna för försäljning av statlig mark bör vara att konkurrensförhållandena ska beaktas och att försäljning inte snedvrider konkurrensen. Fler bostäder för studenter Tillgången på bostäder för studenter är extremt dålig på större studieorter. Men en betydande bostadsbrist finns nu även på flera små och medelstora studieorter. Många studenter som blir antagna till studieplatser tvingas tacka nej därför att de inte har en bostad. Ofta är den enda möjligheten att få tag på en bostad att köpa en, något som är otänkbart för de flesta studenter eftersom priserna är så höga och för att vissa studenter kan betrakta studieorten som en tillfällig bostadsort och därmed egentligen inte vill köpa en bostad. Men studenter är inte homogena som grupp betraktad. I har studenter förhållandevis hög medelålder, ungefär en fjärdedel av studenterna har barn. Likväl som studenten kan vara en 20-åring som ska flytta till sin första bostad kan denne vara en 30-årig tvåbarnsmamma i behov av en annan typ av boende. Grunden måste ändå vara att stärka studenternas konsumtionsutrymme. vill i budgeten för höja studiemedlets totalbelopp med . Studerande med barn ska kunna tilldelas tilläggslån. Studenter ska även ha rätt att ha inkomster vid sidan av studierna utan att straffas ekonomiskt genom sänkta studiemedel. Vi ser det som viktigt att pröva många olika lösningar i syfte att snabbt få fram fler bostäder som passar studenter. SGS i har visat att det går att få fram moduler med studentbostäder . Genom att använda sig av tillfälligt bygglov kan mark snabbt tas i anspråk för uppställande av moduler. Genom att upplåta billig mark kan bostadskostnaden hållas nere. förslag om skattefrihet för uthyrning av rum i privatbostäder skulle göra det möjligt att snabbt få fram betydligt fler lagliga hyresrum. Det skulle både effektivisera användningen av det befintliga bostadsbeståndet och mildra den allra mest akuta bostadsbristen, inte minst bland studenter. En annan möjlighet är att omvandla tomma kontor och andra lokaler till studentbostäder. De allmännyttiga bostadsföretagen har i många kommuner en betydande mängd tomma kommersiella lokaler och kontor som kan bidra till att lösa bristen på studentbostäder genom att konverteras till bostäder. Kommunerna kan också utlova ett enklare planförfarande och därmed underlätta för de privata fastighetsägare som vill omvandla sina fastigheter till bostäder. De exempel vi redogör för visar på att det finns ett behov av en ökad flexibilitet för att lösa studenternas bostadsproblem. vill se en översyn av regelverken för att åstadkomma förenklingar och ökad flexibilitet för att pressa byggkostnaderna. Lägre byggkostnader leder i slutändan till lägre hyror för studenterna. Tillgänglighetskravet är ett grundläggande krav men konsekvenserna synes möjligen orimliga och behöver ses över t.ex. vad gäller badrummens andel av den totala bostadsytan, vilket leder till att bad- och våtutrymmet även används som förvaringsutrymme. har regeringen förlitat sig på att olika system med subventioner vid nybyggnation ska lösa problemen. Erfarenheterna visar dock att subventionerna fungerat mycket dåligt. Kortsiktigheten i subventionsprogrammen som avlöst varandra i rask takt har i sig varit skadlig. Ett byggprojekt pågår ofta . Osäkerheten i vilka subventioner som kommer att gälla gör att det är svårt för studentbostadsföretagen att veta om deras kalkyler i slutändan går ihop. Osäkerheten leder till att färre studentbostäder byggs, och hyrorna blir högre eftersom bolagen även blir tvungna att ta ut en riskpremie. vill avskaffa de statliga subventionerna. Vi vill i stället ha långsiktiga spelregler på bostadsmarknaden, ökad flexibilitet och ett höjt konsumtionsutrymme för landets studenter. Ökad egenmakt i boendet Det behövs lägenheter, villor och radhus och dessa kan ägas på olika sätt. Vissa kan upplåtas som hyresrätter. Proportionerna mellan de olika boende- och ägarformerna ska individerna bestämma. Att vissa människor vill bo i hyresrätt kan inte vara ett argument för att hindra andra människor att bo i bostadsrätt. Ett viktigt sätt att ge den enskilda människan mer makt över det egna boendet är att låta de hyresgäster som så önskar ombilda sina hyresrätter till bostadsrätter. Att fler människor direkt eller indirekt äger sin bostad, i form av antingen ägarlägenheter eller bostadsrätter, är en utveckling som inte ska stoppas genom politiska beslut. En annan form av ökat inflytande kan vara möjlig genom kooperativ hyresrätt. Så länge den socialdemokratiska regeringen sitter kvar vid makten lär ingen proposition om ägarlägenheter hamna på bord. Vi menar att bostadskonsumenter ska ges möjlighet att köpa ägarlägenheter även i , vilket skulle leda till ökad bostadsproduktion och större utbud av hyresbostäder på bostadsmarknaden. Egenmakt handlar även om att öka möjligheten för utsatta kvinnor att få tillgång till skyddat boende. Egenmakt handlar om att förebygga vräkningar. Egenmakt handlar om att möjliggöra för de hemlösa att hitta en bostad och där krävs olika boendeformer, vissa med stödinsatser. Vi har utvecklat tankegångarna om ökad egenmakt i boendet i kommittémotionen Bostadskonsumenter och egenmakt samt tredimensionell fastighetsindelning och ägarlägenheter i kommittémotionen Samhällsplanering för ökad valfrihet. Att bygga sin bostad i glesbygd Bostadspolitiken har havererat i . Debatten fokuserar ofta på städernas situation där höga boendekostnader och liten nyproduktion utgör stora problem. Landsbygdens problem kommer ofta i skymundan. I stora delar av är situationen sådan att produktionskostnaden för ett nytt hus är långt högre än vad huset sedan värderas till på marknaden. Det innebär svårigheter att få lån. Detta leder till att det inte byggs på landsbygden, trots att det i vissa fall finns både behov av bostäder och tillgång på billig mark. Två faktorer ställer till extra problem på landsbygden när det gäller bostäder och annan byggnation. Det är dels den allmänna utvecklingen som lett fram till en icke fungerande byggmarknad, dels problemen med risk-kapital. Här vill vi se en anpassning av det redan existerande statliga självfinansierade kreditgarantisystemet så att man får en bättre möjlighet att lånefinansiera för byggkostnaderna på landet. Detta bör ges regeringen till känna. Se även vår motion En liberal landsbygds- och glesbygdspolitik för tillväxt. Det ska löna sig att bygga bostäder inför ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem Det existerande systemet för skatteutjämning mellan kommuner utgör en hämmande faktor för bostadsbyggande. Det kostar att hamna i tillväxtfas. För många kommunpolitiker lönar det sig inte oavsett partitillhörighet att uppmuntra till nybyggnation av bostäder för att därigenom locka nya människor, med sina skatteinkomster, att flytta till kommunen. Regelverket måste reformeras i grunden. Stora följdinvesteringar i t.ex. förskolor, skolor, va-system och kollektivtrafik anses ofta inte beaktade i utjämningssystemet.