mot · GT02Ub344 · 2005-10-03 00:00:00 — Det finns få faktorer som så starkt påverkar en människas framtid som studieresultaten i . Var fjärde elev slutar skolan utan godkänt betyg i alla ämnen. Var tionde elev blir inte behörig till gymnasiestudier. Att se till att betydligt fler elever än når kunskapsmålen är därför vår viktigaste utmaning. liberalernas politik för bygger på tre grundpelare: kunskap, ordning och valfrihet. Den socialdemokratiska skolan har tappat fokus genom att ett flertal reformer har rustat ner skolan som bildningsinstitution, tagit ifrån lärarna möjligheten att skapa trygghet och arbetsro för eleverna samt konsekvent motarbetat fristående skolor. Kunskap är huvuduppgift. Skolan måste därför få möjlighet att fokusera på kunskapsmålen och inte få alltför många sidouppgifter. Tyvärr har skolan fått i uppgift att lösa de flesta samhällsproblem som uppkommit och detta har medfört att kunskapsuppdraget har blivit lidande. måste en översyn och förbättring av mål, utvärderingssystem, föräldrainformation, betyg och stödinsatser genomföras för att garantera alla elever maximala möjligheter att lyckas i skolan. En läsa-skriva-räkna-garanti ska införas på lågstadiet för att garantera alla elever det stöd som krävs för att nå målen. Ordning är en förutsättning för lärande. Det måste därför finnas en grundläggande struktur på lektioner och raster som skapar goda förutsättningar för både lärande och trygghet. Det är alltid de elever som har det svårast i skolan som förlorar på oordning. Skolan är en stor arbetsplats där alla måste visa respekt för varandra och gemensamt arbeta för att nå målen. Både lärarnas och elevernas roll måste bli tydligare i skolan. Alla elever har rätt till trygghet och arbetsro. Därför måste lärares befogenheter att vidta åtgärder mot störande elever stärkas och göras tydligare i lagstiftningen. Valfrihet ökar kvaliteten i skolan. Rätten att välja skola och förekomsten av friskolor har bidragit till en positiv utveckling av skolväsendet. Föräldrar bör ha rätt att välja mellan alla grundskolor i . En nationell skolpeng bör införas. Den ska gå till den skola där eleven blir antagen. Friskolor och kommunala skolor ska verka under likvärdiga förhållanden och arbeta under stor självständighet. liberalerna anser att skolor i områden med stort utanförskap ska vara extra bra och utvecklas till magnetskolor som lockar elever även från andra bostadsområden. En särskild satsning på kunskaper i svenska måste göras. liberalerna vill göra det svårare för skolor att strunta i tillgängligheten för funktionshindrade. Kommuner som inte gör vad de ska för att alla elever ska kunna tillgodogöra sig undervisningen ska kunna bötfällas. Alla utvecklingsstörda elever ska ha rätt att välja den gemenskap och specialkompetens som särskolan erbjuder. Särskolan ska utvecklas, inte avvecklas. Lärarnas status har tillåtits sjunka . Detta har skett genom att lärares möjlighet att styra över sin arbetstid har minskat men också genom att lärarutbildningen har blivit alltför likformig för alla typer av lärare. liberalerna vill införa en auktorisation för behöriga lärare. För behörighet ska både tillräcklig ämneskompetens och tillräcklig pedagogisk och didaktisk kompetens krävas. Ett förbud ska införas mot att tillsvidareanställa obehöriga lärare. 4Klassresan börjar i klassrummet9 5.1.1Färre och tydligare mål11 5.1.2Mål för varje stadium12 5.1.4Timplan med fokus på målen13 5.3.2Skriftliga omdömen och utvecklingssamtal16 5.3.3Betyg från årskurs sex16 6Ordning en förutsättning för lärande20 6.4.1Förebygg och upptäck mobbning24 6.4.2Snabba åtgärder vid mobbning25 7Valfrihet för ökad kvalitet28 7.1Rätt att välja skola28 8Skolan i utsatta områden30 10Styrning, finansiering och tillsyn33 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och tydligare mål för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dela in i tre stadier med egna mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en stadieindelad timplan med ökad flexibilitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undervisning utan lärare inte skall kunna räknas av från den garanterade undervisningstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska är skolans viktigaste ämne. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stimulans av läsning i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgången till bibliotek i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenskbetyget bör delas i ett språkbetyg och ett litteraturbetyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fysisk aktivitet bör uppmuntras i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolämnet idrott och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarutbildningen skall innehålla utbildning i hur kunskap utvärderas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att individuella utvecklingsplaner inte skall vara obligatoriska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skriftliga och betygsliknande omdömen skall vara obligatoriska från årskurs 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla föräldrar skall erbjudas regelbundna utvecklingssamtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en sexgradig målrelaterad betygsskala skall införas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betyg obligatoriskt skall sättas från årskurs 6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolor om de vill skall kunna sätta betyg från årskurs 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nivågruppering, t.ex. genom allmän och särskild kurs, skall vara möjlig om skolan bedömer det lämpligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att speciallärarutbildningen skall återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever som behöver undervisning utanför ordinarie skoltid skall ha rätt till det. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en läsa-skriva-räkna-garanti på lågstadiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att byta stadium när målen är uppnådda, oavsett vad timplanen anger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undervisningstid skall kunna flyttas mellan ämnen om eleven behöver extra tid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolplikten skall kunna förlängas till maximalt eller till dess eleven fyller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att demokrati, förståelse och respekt för andra skall prägla skolans arbete och vardag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nationella skolinspektionen skall granska om skolans undervisning förmedlar demokratiska värderingar och är allsidig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje skola skall ha tydliga ordningsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärares rätt att beslagta störande föremål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärares rätt att avvisa en störande elev från undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans möjlighet att besluta om kvarsittning, skriftlig varning, föräldrasamtal och förflyttning av en elev. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra elevers rättigheter och skyldigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever inte skall utgöra majoritet i skolans styrelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eleverna med stigande ålder bör ta ett allt större ansvar för skolans måluppfyllelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolpliktens efterlevnad bör följas upp bättre av kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att olovlig frånvaro skall noteras i terminsbetyg och skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mobbning inte skall bagatelliseras för att den sker inom skolans område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje skola skall ha en antimobbningsplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen måste bli tydligare när det gäller lärarnas, skolans och kommunens ansvar vid mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information till föräldrarna vid mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheten att flytta en mobbare till en annan skola måste finnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till den som utsätts för mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskiljande av och stöd till den som utsatt andra elever för kränkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomisk ersättning till offer för mobbning då skolan inte vidtagit tillräckliga åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell skolinspektion bör följa upp skolornas arbete med mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sexuella trakasserier i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans rätt att avhysa obehöriga från skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever skall ha rätt att söka till valfri skola i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunens skolresurs skall gå till den skola som eleven antas till. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevens vårdnadshavare skall ha rätt att disponera samma skolskjutsresurs som kommunen hade haft om eleven gått på den skola som kommunen anvisat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala skolor och fristående skolor skall arbeta under likvärdiga villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas möjligheter att inverka negativt på en friskolas ansökningsprocess skall försvinna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riksprislistan bör återinföras i väntan på ett system med nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de kommunala skolornas självständighet bör öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolor i utsatta bostadsområden bör utvecklas till magnetskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av den nationella skolpengen bör riktas till skolor i utsatta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av föräldramedverkan i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka svenskundervisningen i skolor i utsatta bostadsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillgången till bibliotek måste garanteras i skolor i utsatta bostadsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eleverna i skolor i utsatta bostadsområden bör få en språkmentor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner som inte uppfyller kraven om tillgänglighet för funktionshindrade skall kunna bötfällas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de statliga specialskolorna för syn- och hörselskadade skall återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskolan skall vara en egen skolform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla utvecklingsstörda skall ha rätt att gå i särskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskolans innehåll skall utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell finansiering av skolan, en nationell skolpeng, skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att roll skall renodlas till att formulera målen för skolverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fristående nationell skolinspektion skall skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Myndigheten för skolutveckling skall avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbetet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studie- och yrkesvägledningens roll i skolan skall stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fysiska arbetsmiljön i skolan skall förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolhälsovården bör genomgå en kvalitetsreform. 4Klassresan börjar i klassrummet Varje vardag går drygt en miljon skolelever till skolan i . Många av dem har välutbildade föräldrar som är samhällsengagerade och studieinriktade. De ställer höga krav och har positiva förväntningar på sina barn. De stöttar, läser läxor och sänder tydliga signaler till barnen hur viktigt skolarbetet är. Dessa elever kommer oftast att lyckas oavsett hur skolan är upplagd. Men det finns också en annan grupp barn, där det inte finns någon därhemma som ställer krav på goda studieresultat. Föräldrarna kanske själva misslyckades i skolan, eller så varken förmår eller orkar de ha förväntningar. Ingen hemma frågar de här eleverna om resultatet på senaste provet, ingen ser efter att läxorna blir lästa. Det riktigt stora misstaget som begåtts i svensk skolpolitik är tron att denna grupp barn skulle tjäna på om även skolan var fri från förväntningar och krav. Tvärtom är det barnen som växer upp i hem utan studietraditioner som är förlorarna i dagens skolsystem. Myten om den läxfria och betygsfria skolan är arbetarrörelsens största självbedrägeri. En liberal skola ställer höga krav och har positiva förväntningar på alla elever. Skolan ska utmana dem som inte får utmaningar hemma. Skolan måste ha höga förväntningar på dem som inte har några förväntningar på sig själva. En del elever behöver mycket hjälp och stöd för att klara målen, några behöver extra tid, men ingen blir hjälpt av att kraven sänks eller avskaffas. Det finns få faktorer som så starkt påverkar en människas liv som studieresultaten i . misslyckas av eleverna med att bli gymnasiebehöriga därför att de inte når målen i svenska, engelska eller matematik. Ungefär en fjärdedel av eleverna misslyckas med att bli godkända i alla ämnen. Att se till att betydligt fler elever klarar är därför vår viktigaste utmaning. måste därför öka fokus på kunskap och ordning. Den enskilda människan är liberalismens utgångspunkt. Liberalismens mål är att alla människor ska kunna förverkliga just sina livsmål. Människor växer med kunskaper. Utbildning ger individen möjlighet att öppna nya dörrar och se nya perspektiv. Med utbildning ökar individens valmöjligheter. Bildning ger människor makt och möjlighet att forma sina egna liv. Ordet bildning hänvisar både till kontinuitet med äldre erfarenheter och till ständig kritisk omprövning av dessa äldre kunskaper som den pekar på en stor rikedom av inriktningar och synsätt. En skola som verkar för bildning bör leda barn och ungdomar i ett landskap av erfarenhet och kunnande, binda ihop med det förflutna och med den väntade framtiden och stimulera dialogen mellan barnens och tonåringarnas erfarenheter och kunskaper som talar om helt andra erfarenheter. Uppfyller dagens svenska skola detta löfte? Serien av skolreformer som har karakteriserat andra byggde på föreställningar om en nutid och framtid som helt bryter med det förflutna. Politiker och pedagoger såg allt kulturarv och alla traditioner som bärare av överklassens mentalitet och skrev läroplaner som avsiktligt vände ryggen till äldre kunskap. påstod många ledande skolideologer att till och med ämnet historia egentligen hade förlorat sitt värde för det moderna barn! Då grundade skolpolitiken sina arbetsmetoder enbart på barnens egna erfarenheter och egna val som en motsats till strukturerad kunskap och systematisk intellektuell träning. I stället för bildning fick barnen fragmentariska kunskaper och snabba informationer, i stället för träning av det egna kritiska tänkandet erbjöds frihet från det förflutna och rotlöshet, som om ett tillstånd av minnesförlust skulle vara sunt. Efter 1970-talet började bilden av skolan att förändras utan att helt byta karaktär. blev larmsignalerna från skolvärlden ett vanligt inslag i vardagen. Långsamt fick allmänheten kännedom om skolans negativa resultatredovisning. har dessa negativa rapporter blivit mer än vanliga. Regelbundet får vi veta hur många högstadieelever som står på gymnasiets tröskel utan godkänt betyg i kärnämnena och hur många gymnasielever som senare lämnar skollivet utan nödvändiga betyg just när de skulle gå vidare med sina studier eller inleda ett yrkesliv. Och dessa siffror är alltid höga. Det är dags att nå fram till en slutgiltig dom över en skolideologi som i praktiken har visat sig vara förvirrande och destruktiv. Respekt för kunskap och lust till lärande kan inte växa fram ur otydlighet och dubbla budskap. liberalerna har arbetat för en skolideologi som inspireras av kunskapens skapande glädje. Otydlighetens, förvirringens och hållningslöshetens skolideologi är redan död nu är det att begrava den. För att åstadkomma en attitydförändring som ger skolan möjlighet att stå emot dagens nedbrytande krafter behövs bestämda riktade ansträngningar att återupprätta bildningen som en livsviktig del av skolarbetet. Liknande verksamhet har redan ägt rum när det gäller den betydelse som de s.k. värdegrunderna alltså etiken har över en demokratisk fostran och en god arbetsmiljö i skolan. På samma sätt behöver vi nu ta itu med bildningens frågor. Instruktioner och regleringsbrev som riktar till underordnade myndigheter bör lyfta fram bildningens betydelse för en skapande utveckling av skolan. Det finns behov av en revidering av läroplaner och kursplaner med tanke på förbättrad dialog mellan eleverna och kulturarvet. En bred och fördjupad kontakt med det förflutnas erfarenheter, en allt större öppning mot hela världens kulturer, en träning i att möta och bearbeta de okända och det annorlunda allt detta är viktigt för en sund demokratisk utveckling av de ungas syn på sig själva och på alla andra. Ingen människa kan respektera en främmande kultur om hon känner sig rotlös, vilsegången i sin egen kultur, ingen människa kan bemöta det nya utan avvisande fördomar och utan rädsla om hon inte har lärt sig att inom sig odla en skapande nyfikenhet. ska ha en enda huvuduppgift: att varje elev ska erövra god och välstrukturerad kunskap som kan växa genom hela livet. Skolan har fått alltfler uppgifter som flyttar fokus från kunskapsmålen och detta har bidragit till att andelen som inte når målen ökar. Så snart ett nytt samhällsproblem har uppstått så har skolan fått i uppgift att lösa det. Så kan det inte fortsätta. Den socialdemokratiska skolan har blivit en ideologisk experimentverkstad där reform efter reform tagit bort mål, krav, prov, betyg, speciallärare, nivågruppering och tydlig föräldrainformation. I stället för att försöka hitta och hjälpa de elever som inte klarar kraven, tar Socialdemokraterna bort kraven. Det är en extremt oansvarig politik som har lett till att alltfler misslyckas. Så kan det inte fortsätta. En del menar att det är förlegat att lära eleverna grundläggande fakta och färdigheter; att skolan framför allt ska lära eleverna metoder för eget lärande. Det här synsättet urholkar skolan som bildningsinstitution. Grundläggande fakta och färdigheter är tillsammans med elevens egen tankeförmåga grundstenarna för djupare förståelse av världen. vittnar alltfler elever om att de lämnas ensamma i sin kunskapsutveckling och att lärarens förmedlande roll nästan helt försvunnit. När läraren helt övergår till att vara handledare drabbar det de elever som har det svårast i skolan. Så kan det inte fortsätta. 5.1.1Färre och tydligare mål Skolans huvuduppdrag ska vara att alla elever ska nå kunskap av hög kvalitet kunskap som utgör grunden för kritiskt tänkande. Skolan har att brottas med en kraftig målträngsel. Det finns mål att uppnå, mål att sträva mot, perspektiv som ska styra undervisningen och många mål som inte har någon relevans för elevernas kunskapsutveckling. Målen måste bli färre, tydligare och fokusera på elevernas kunskap. En av huvudorsakerna till att elever inte når målen i skolan är att det inte varit tydligt vad som krävs av eleven för att bli godkänd. Därför måste målen formuleras tydligt och kriterierna för om målen har uppnåtts diskuteras med elever och föräldrar. Målen för bör bli färre, tydligare och fokusera på elevernas kunskap. Detta bör ge regeringen till känna. 5.1.2Mål för varje stadium När skolväsendet skulle övergå från regelstyrning till målstyrning sattes slutmål upp för vad eleverna ska kunna i årskurs nio, men det saknas tydliga delmål på vägen. De delmål som formellt infördes i årskurs fem har reellt inte fått någon styrande inverkan. Vi kan konstatera att det är fel att det inte finns mål som ska ha uppnåtts i årskurs tre och sex. Frånvaro av distinkta delmål lämnar många elever i sticket. bör därför delas in i tre tydliga stadier, med tre tydliga roller, egna mål och lärare med för stadiet adekvat kompetens. Lågstadiet (årskurs 13) ska lägga fokus på att alla elever ska få grundläggande färdighet i att läsa, skriva och räkna. Mellanstadiet (årskurs 46) ska lägga fokus på hur världen fungerar och grundläggande färdigheter i engelska. Högstadiet (årskurs 79) ska lägga fokus på fördjupad kunskap och förberedelser inför gymnasiet. händer det att elever passerar genom hela utan att ha uppnått grundläggande färdigheter i att läsa och skriva. Dessa elever klarar då heller inte övrig undervisning i mellanstadiet och högstadiet. Sedan får gymnasiet ta hand om problemet. Det är naturligtvis helt upp och ner. Principen ska vara att varje elev ska nå stadiets mål innan han eller hon fortsätter till nästa. Det skicka-vidare-tänkande som dagens skolpolitik tvingar fram måste brytas. För att göra det krävs bättre utvärdering i form av nationella prov och ökade stödinsatser till elever som behöver det. bör delas in i tre stadier med egna mål. Detta bör ge regeringen till känna. Lärarens utbildning och kompetens är den viktigaste enskilda faktorn bakom god läs- och skrivutveckling. Det är därför djupt oroande att flera undersökningar visar på en nedgång i den generella utbildnings- och erfarenhetsnivån bland lärarna. Dagens lärarutbildning innebär att alla lärare, oavsett i vilket ämne och vilka årskurser de ska undervisa, läser en stor del av utbildningen tillsammans. Kunskaperna i hur man bäst lär de minsta eleverna läsa, skriva och räkna har fått stryka på foten.