mot · GT02N436 · 2005-10-05 00:00:00 — Energi en välståndsbildande kraft4 Regeringens energipolitik skadar Sverige5 Regeringens energipolitik blir märkligare och märkligare5 Upphäv förbuden mot kärnkraft9 Avskaffa effektskatten på kärnkraft10 Redovisa de faktiska utsläppen13 Skapa konkurrens på hela elmarknaden13 Energisparande måste löna sig16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återstarta båda reaktorerna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa lagen om kärnkraftens avveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa 5 a § kärntekniklagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa 6 § kärntekniklagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa atomansvarighetslagen till den nya nivån i Pariskonventionen.2 avslår regeringens förslag att höja effektskatten på kärnkraft.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa effektskatten på kärnkraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att utnyttja värmen i kärnkraftverkens kylvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa elcertifikatssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redovisa koldioxidutsläpp för importerad el i den svenska statistiken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tuffare konkurrensgranskning av elproduktionsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioritering av utbyggnad av överföringskapaciteten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett centralt anläggningsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begripliga elräkningar. tillkännager för regeringen som sin mening om vad i motionen anförs om att flytta konkurrensövervakningen av elmarknaden till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om starka ekonomiska incitament för nätbolagen att öka leveranssäkerheten i elnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över samtliga kommuners reservkraftskapacitet vid eventuella strömavbrott.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmuntra energibesparande åtgärder i bostäder. avslår regeringens förslag om investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa miljöbonusen för vindkraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa koldioxidskattebefrielsen för torv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa energiskattebefrielsen för torv.1 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid 1 Yrkandena 1, 8 och 2123 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 6 hänvisat till LU. 3 Yrkandena 7 och 20 hänvisade till FiU. 4 Yrkande 11 hänvisat till MJU. 5 Yrkande 18 hänvisat till FöU. Energi en välståndsbildande kraft God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektricitet är mycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. ekonomiska utveckling har varit starkt beroende av en riklig tillgång på elektricitet till konkurrenskraftiga priser. Den elintensiva svenska basindustrin står för hundratals miljarder i exportintäkter och sysselsätter hundratusentals människor. goda tillgång på vattendrag för produktion av el har givit basindustrierna skog, papper, gruvor och stål billig och miljövänlig el. Den höga teknologiska nivån i vårt lands industri under årtiondena efter kriget ledde till att vi tidigt startade ett avancerat kärnkraftsprogram. ASEA utvecklade kärnkraftsreaktorer som togs i bruk och snabbt minskade det svenska oljeberoendet. fick helt enkelt en elproduktion som resten av världen är avundsjuk på. Hälften vattenkraft och hälften kärnkraft ger nästan inga koldioxidutsläpp alls. Dagens energipolitiska beslut grundas fortfarande i allt väsentligt på folkomröstningen . Under de som förflutit har emellertid flera helt avgörande faktorer förändrats: Vi har kunskap om det hot mot vårt klimat som utgörs av växthuseffekten. Sol och vind, som många hoppades skulle ersätta kärnkraften, har inte uppfyllt de förväntningarna. Elmarknaden har internationaliserats; vilket innebär att avvecklad inhemsk produktion ersätts med import. Livslängden på kärnkraftverk bedöms väsentligt längre än förut. Mot bakgrund av detta är det inte rimligt att dagens och framtidens energipolitik bygger på folkomröstningen . Det är dags för nya tag. Svensk energipolitik behöver en tydlig kursändring. riksdag har antagit minst fyra beslut som är oförenliga: kärnkraften ska avvecklas, de orörda älvarna får inte byggas ut, koldioxidutsläppen ska begränsas och den ekonomiska tillväxten i ska öka. Även regeringen har insett att dessa fyra mål inte är förenliga och tycks nu vara i full färd med att prioritera ned koldioxidmålet. Vi menar att koldioxidmålet måste stå fast, de potentiella följderna av växthuseffekten är så avskräckande att en försiktighetsprincip måste tillämpas. Vi vill istället riva upp beslutet om kärnkraftsavveckling. anser att de energipolitiska riktlinjer som antogs i 1997, och som fullföljdes genom den energipolitiska proposition som behandlades i , allvarligt skadar som industri- och miljönation. Dessutom är politiken förödande för välståndet. Särskilt allvarlig är den förtida avvecklingen av kärnkraft. Avvecklingen innebär en gigantisk kapitalförstöring som kommer att medföra enorma välfärdsförluster . Miljön kommer att skadas och det blir svårare att få företag att utvecklas och skapa fler jobb. Tecknen blir allt tydligare. Den högkonjunktur som den svenska industrin ridit på går mot sitt slut. Den senaste konjunkturstatistiken från SCB och är entydig. Industrin går fortfarande bra men sämre än och några nya arbetstillfällen verkar det inte bli. Facit av blir istället: 80 000 försvunna industriarbeten, varav 50 000 industriarbeten, har flyttat utomlands. när konjunkturen vänder nedåt är risken stor att utflyttningen ökar när industriföretagen blir än mer tvingade att pressa sina kostnader. Ytterligare 160 000 industriarbeten kan försvinna om företagen gör allvar av sina utflyttningsplaner, enligt . Mot bakgrund av att en stor del av svensk industri är mycket elberoende så är energipolitiken en viktig faktor för att bryta denna negativa trend. Resultatet av den förda politiken har blivit att elpriserna stigit och att samhällets hela energiförsörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrott i någon del av elnätet. får i ren desperation upphandla effekt och teckna avtal med företag om att hålla nere konsumtionen vid kallt väder. får det svenska folket damma av sina vedspisar och kaminer för att hålla varmt. Detta är orimligt i . Elförbrukningen i har dessutom ökat år . Beräkningar från tyder också på att förbrukningen kommer att fortsätta att öka framöver. Detta gäller såväl i som i övriga där man räknar med ökning . betyder mer i än i andra länder i eftersom den svenska energikonsumtionen av tradition har byggt på god tillgång på el. Att då brådstörtat ställa om energisystemet är oansvarigt. Dessutom har den svenska industrin en helt annan sammansättning än industrin på kontinenten. Traditionella svenska näringar som bl.a. malm, skog, stål och papper är oerhört elintensiva. Regeringens energipolitik innehåller mycket politik, men lite energi. Den hotar vår industri, våra jobb, vår välfärd, vår miljö och vår hälsa. Regeringens energipolitik blir märkligare och märkligare Regeringen har gett klartecken för att bygga en naturgasledning från till , och planerar för en ökad användning av naturgas i . Om detta sker som den svenska kärnkraften avvecklas kommer det att leda till ökade totala utsläpp av klimatpåverkande koldioxid i . Är det förenligt med klimatmål? Dessutom planeras för en ny kraftledning från , vars syfte är att importera el från det nya kärnkraftverket som håller på att byggas i . Varför är det fel med kärnkraft i om det är okej med kärnkraft i ? Det statliga bolaget gör stora investeringar i kolgruvor och koleldade kraftverk i . Man har till och med tvingat hela byar att flytta för att kunna bryta brunkol, vilket är helt oacceptabelt. Genom att valt att investera så kraftfullt i kolkraft i har det brutit mot beslut. Det finns ingen anledning till att svenska skattebetalare ska betala för tyska utsläppsrätter. Det är även anmärkningsvärt att ska investera för att återstarta det gamla oljekraftverket i . Det strider helt mot de uttalade svenska ambitionerna att sänka koldioxidutsläppen, vilket också är att nonchalera Kyotoprotokollet. Allt detta agerande har inte heller återkopplats till . presenterade rapporten och statens styrning (RiR 2004:18). har granskat uppdrag att inom ramen för affärsmässighet verka för en omställning av det svenska energisystemet och hur dessa krav har hanterats av ägarförvaltningen, dvs. regeringen och , och av bolagets ledning, dvs. styrelsen och koncernledningen. I analysen redogörs för hur expansion i relaterar till de svenska miljö- och energipolitiska målen. konstaterar att regeringen varit otydlig vid styrningen av . Regeringen och bolagsledningen har inte tagit initiativ till att få klargjort om förvärven i var förenliga med den av beslutade miljö- och energipolitiken. Svenska staten har heller inte möjlighet till insyn och kontrollmöjligheter av verksamheten i tyska dotterbolag. rekommenderar att regeringen tar initiativ till att tydliggöra uppdrag vad gäller miljö- och energipolitik. Detta är ytterst allvarlig kritik som vi i instämmer i. Vi har under en rad av år kritiserat engagemang i just . Även konstitutionsutskott har riktat kritik mot , och näringsminister blev prickad med anledning av en anmälan från . Mot bakgrund av denna kritik och att har tagit tydlig ställning mot statliga företag anser vi att ska säljas ut. Den svenska basindustrin är starkt beroende av god tillgång till el till rimliga priser. Om de inte kan få detta i så tvingas de lägga tunga investeringar utomlands, och även flytta ut befintlig verksamhet. En rad industriföretag har gått samman och startat ett eget kraftbolag, , och planerar att på egen hand importera el från utlandet (troligtvis från ). Det kan inte tolkas annorlunda än att den svenska basindustrin helt har tappat förtroendet för regeringens energipolitik. Regeringens politik leder oundvikligen till att elproduktionen i minskar, och för industrin återstår då bara två möjligheter, att importera el eller att flytta sin produktion utomlands. Vi liberaler anser att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri energiproduktion. Staten ska uppställa krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Staten ska inte förbjuda någon specifik teknik för energiproduktion, om den uppfyller miljö- och säkerhetskrav. Den politiska styrningen av energiproduktionen måste förändras. Valet av energiproduktion ska inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknadsekonomi ska råda inom de ramar miljökraven sätter. Det innebär att alla typer av produktionsanläggningar för energi ska tillåtas, förutsatt att de uppfyller generella krav på hälsa, miljö och säkerhet. Det svenska energisystemet bör successivt ställas om till att bli ekologiskt hållbart. Omställningen av energisystemet måste dock ske med hänsyn till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. Att ha konkurrenskraftiga villkor för basindustrin ska vara ett viktigt syfte med svensk energipolitik. vänder sig mot synen att el i sig skulle vara något miljöfarligt och icke önskvärt. Det finns miljöfarliga sätt att producera el, t.ex. kolkraft, men insatser bör sättas in mot dessa och inte mot el i sig. Tvärt om kan en ökad användning av el leda till vinster för miljön, t.ex. genom att ersätta vägtrafik som drivs av fossila bränslen med eldrivna tåg. anser inte att elskatt är att betrakta som en miljöskatt, och höjd elskatt bör inte ses som en del av någon grön skatteväxling. Detta bör ges regeringen till känna. Vi ställer oss också skeptiska till det ensidiga fokus på att få bort elvärme från bostäder som tycks finnas. Det är långt ifrån säkert att det ger någon förbättring av miljön att ersätta elvärme med småskalig eldning av ved eller pellets, som ofta är alternativet. Vi säger absolut nej till utbyggnad av de orörda älvarna samt de utbyggda älvarnas orörda delar. En ytterligare utbyggnad av vattenkraften riskerar förstöra ovärderliga miljövärden för århundraden framöver och folks hem och kulturmark som används för djurhållning eller odling. Dessutom har de orörda älvarna en stor betydelse för turistnäringen. Småskalig vattenkraft påverkar i de flesta fall miljön negativt, men önskemål om sådana projekt måste trots allt kunna prövas från fall till fall. Vi säger även nej till storskalig introduktion av naturgas. Naturgas är ett fossilt bränsle som bidrar till växthuseffekten. Där naturgas redan finns , främst i Syd- och , ska den dock användas eftersom den trots allt är renare än t.ex. kol- och oljekondenskraftverk. Det är bra med naturgas om den ersätter kol eller olja, men vi måste akta oss för att bygga fast oss i en storskalig naturgasinfrastruktur som binder upp oss i ett beroende av ett fossilt bränsle. anser att kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Tron att kärnkraften skulle vara slut är helt fel. I princip går det att byta ut de flesta delar i ett kärnkraftverk . bedömer branschen att ett kärnkraftverk har en ekonomisk livslängd . äldsta reaktor (1) fyller först . Dessutom förbättras våra kärnkraftverk kontinuerligt, säkerheten förbättras, effekten ökas och tillgängligheten förbättras. Vi har därför sagt nej till en förtida avstängning av både den första och andra reaktorn i . Flera instanser har varnat för vad som kan hända om även den andra reaktorn stängs av. hävdar att det finns en risk för elbrist under torrår, speciellt då i Syd- och . när stängts av kommer utsläppen av koldioxid, enligt , att öka med , vilket motsvarar av totala utsläpp av växthusgaser, huvudsakligen från el producerad med kolkraft i och . anser att reaktorer ska stängas när en kompetent myndighet konstaterar att de inte längre uppfyller gällande säkerhets- eller miljökrav. Politikerna är inte bäst på att avgöra när en avstängning kan äga rum. anser dessutom att båda reaktorerna i bör tas i bruk igen så snart det är möjligt. Detta bör ges regeringen till känna. Den energipolitik som regeringen driver innebär stora påfrestningar på samhället. Den tidigare till hälften genomförda avvecklingen av det väl fungerande kärnkraftverket i har bidragit till effektproblem och till en betydande osäkerhet inom industrin beträffande den framtida tillgången på el. När nu regeringen stängt även tilltar denna osäkerhet. Investeringsviljan i svensk elintensiv industri hämmas, vilket drabbar tillväxten och i förlängningen även välfärden. Elpriset påverkar industrins investeringsvilja men är även en kännbar kostnad för många enskilda elkunder. Det är inte rimligt att en avveckling av kärnkraften med förväntade elprishöjningar ytterligare ska få drabba redan hårt ansatta hushållskunder. Satsningar på alternativ elproduktion har bedrivits , men resultaten måste betecknas som relativt svaga. Dessa alternativ kommer under överskådlig framtid inte på långa vägar att kunna ersätta kärnkraften. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att de hittillsvarande satsningarna inom ramen för energiomställningsprogrammet visat ett mycket magert resultat. Om kärnkraften avvecklas kommer bortfallet av el att i huvudsak kompenseras av elproduktion baserad på fossila bränslen, både inom och utanför gränser. Detta rimmar mycket illa med det svenska åtagandet enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. De regionala effekterna på hälsa och miljö av andra utsläpp än växthusgaser (svaveldioxid, kväveoxider, partiklar etc.) kommer att bli påtagliga, inte minst i . båda reaktorer har stängs med beslut enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. Denna lag borde över huvud taget aldrig ha tillkommit och bör nu avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. Upphäv förbuden mot kärnkraft På grund av det växande hotet från utsläpp av växthusgaser vill inte utesluta en utbyggnad av kärnkraften, om stränga krav på hälsa, miljö och säkerhet är uppfyllda. Vi tror att behöver ett stort tillskott av elproduktion. Diskussioner om att bygga ut kärnkraft förs i många länder runt om i världen. I har byggandet av en ny reaktor påbörjats. Faktum är att det är fler länder runt om i världen som bygger nya kärnkraftsanläggningar än vad det är som stänger av. anser att de politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnenergi måste tas bort. Vi anser inte att det finns några skäl att ha en bestämmelse (5 a § i kärntekniklagen) som förhindrar byggandet av kärnkraftsreaktorer i . bör därför besluta upphäva detta förbud. Energibranschen gör bedömningen att, under förutsättning att EU:s klimatpolitik fullföljs, det blir lönsamt att sälja el från nybyggd kärnkraft . Nya tillkommande kärnreaktorer bör i så fall projekteras intill de befintliga reaktorerna i Forsmark, och , där det finns mark reserverad för fler reaktorer. Det är dock väsentligt att påpeka att den typen av planekonomiskt tänkande som styrde kärnkraftens utbyggnad i var olyckligt. Det är inte som ska bestämma i vilken takt nya reaktorer byggs, utan elmarknaden själv. Statens uppgift är att utforma långsiktiga riktlinjer utifrån hälso-, miljö- och säkerhetskrav. infördes en bestämmelse i kärntekniklagen (6 §) som stadgar att ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen som i dagligt tal kommit att få benämningen tankeförbudet eller hjärntvättsparagrafen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från principiella utgångspunkter alltsedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning, och det har ansetts helt artfrämmande att använda en lagtext för att göra allmänna, politiska markeringar. Tankeförbudet har en hämmande effekt på den akademiska friheten. undertecknade 102 svenska professorer och andra framstående forskare från så gott som samtliga landets universitet och högskolor ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Från forskarhåll har också hävdats att bestämmelsen får skadliga effekter bl.a. genom att försvåra forskning kring hur man kan utvinna ytterligare energi ur kärnavfall, en forskning som med framgång pågår i bl.a. . Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten utan att begå lagbrott. Förslag om slopande av tankeförbudet har behandlats av vid ett flertal tillfällen. En bidragande orsak till att förslagen har avvisats torde vara att frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land. Något sådant samband föreligger emellertid inte, vilket bl.a. framgår av att t.o.m. företrädare i instämde i att tankeförbudet utgör en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven. Att kritik mot tankeförbudet numera framförs oberoende av inställningen till kärnkraftens utnyttjande i borde möjliggöra en omprövning av tankeförbudet. Detta bör ges regeringen till känna. Skadeståndsplikten för reaktorolyckor med kärnkraft regleras i , som i omsätts i atomansvarighetslagen. Ägaren till ett kärnkraftverk har haft en begränsning av ersättningsbeloppet till per reaktor. har ändrats och stadgar nu att miniminivån för ersättning är runt . Enligt vår mening ska atomansvarighetslagen anpassas till denna nya nivå i . Enligt atomansvarighetslagen gäller också att ägaren till ett kärnkraftverk ska försäkra sig till motsvarande belopp. Detta bör ges regeringen till känna. Avskaffa effektskatten på kärnkraft Effektskatten på kärnkraft är världsunik och snedvrider konkurrensen mellan olika energislag och gynnar icke önskvärda energislag såsom fossila bränslen. Denna skatt redovisas i budgetpropositionen som en s.k. skattesanktion, och regeringen beskriver den så här: Skatten kan likställas med en extraskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. accepterar inte den här typen av godtyckliga extraskatter på vissa företag. Vi säger definitivt nej till regeringens förslag till höjning. Vi vill fasa ut den helt. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns stora möjligheter att gå vidare med ytterligare effektiviseringar av energiproduktionen. Möjligheten att kombinera kraft- och värmeproduktion i kraftverk bör tas till vara. Konkurrensen på fjärrvärmemarknaden måste förbättras. Distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol, vilket innebär en risk för monopolprissättning. En statlig utredning (SOU 2005:33) har presenterat förslag på detta område. Det är vår förhoppning att regeringen kommer med förslag om hur fjärrvärmemarknaden kan avmonopoliseras. Vi menar att det är angeläget med omedelbara åtgärder för att stoppa den negativa utvecklingen. Exempel på åtgärder som kan vidtas utan ytterligare tidsutdräkt är skärpt pristillsyn, införande av ett system för s.k. benchmarkingkonkurrens, införande av utökade möjligheter till tredjepartstillträde, inrättande av en instans för hantering av klagomål från konsumenter på priser och leveransvillkor samt förbättrade möjligheter att utnyttja spillvärme. kylvatten från kärnkraftverken släpps ut i havet till ingen nytta. I första kommersiella kärnkraftverk i , som var i drift 19641974, tog man vara på värmen och producerade både el och fjärrvärme. Möjligheterna att utnyttja värmen i kärnkraftverkens kylvatten, t.ex. för fjärrvärme till närliggande städer, är därför stora och bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Inom de av politikerna fastställda ramarna förutsätter en fri energiproduktion att alla energislag klarar konkurrensen på marknaden utan subventioner. Att som stödja etablerad teknik är därför inte rimligt. Subventioner, energispecifika skatter och bonussystem snedvrider konkurrensen, höjer priserna och försvårar därmed en rationell energiproduktion. För att undvika växthuseffekten är det angeläget att minska utsläppen av fossil koldioxid från energisektorn, och det behövs ekonomiska styrmedel för att uppnå detta. finns det dock ett lapptäcke med olika styrmedel som motiveras med växthuseffekten. Det finns handel med utsläppsrätter, koldioxidskatt, elcertifikat och diverse direkta subventioner till främst vindkraft. Vi menar att ett sådant lapptäcke inte ger någon effektiv styrning, istället bör man sträva efter att ha färre, enklare och mer heltäckande system. Dagens elcertifikatssystem innebär en extra beskattning av bl.a. kärnkraft som systemet subventionerar vindkraft och biobränsle.