ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So558 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten bör verka för att fler husläkare och distriktssköterskor samt övrig personal i primärvården får geriatrisk kompetens. begär att regeringen återkommer med en redogörelse avseende de åtgärder som vidtagits för att stimulera förekomsten av geriatrisk kompetens i primärvården. Antalet äldre blir allt fler. De kommer under de kommande decennierna att behöva alltmer hälso- och sjukvård, omsorg och omvårdnad. För att samhället ska kunna erbjuda detta på ett värdigt och adekvat sätt fordras både resurser och kunskaper. Givetvis kommer hälso- och sjukvården att kräva större ekonomiska resurser. Men att erbjuda adekvat vård är även en kompetens- och kunskapsfråga. Fler i hälso- och sjukvården behöver geriatrisk kompetens, det vill säga insikt vad gäller äldre äldres hälsa och sjukdomar. Staten bör därför öka antalet utbildningsplatser för specialistläkarutbildningen i geriatrik. Vidare bör det geriatriska inslaget i läkarutbildningen öka. Geriatriska kunskaper är inte minst viktiga bland läkarna och de husläkare i primärvården som ofta är den äldre patientens första kontakt i hälso- och sjukvården. Tyvärr är det svårt att rekrytera läkare med fullständig geriatrisk kompetens. Husläkarna har visserligen grundläggande geriatrisk kompetens i sin utbildning men det vore värdefullt om fler primärvårdsläkare hade ytterligare geriatriska kunskaper. Det skulle göra det möjligt att lista sig hos en husläkare med intresse för äldre äldres situation. Staten bör i detta avseende verka för att landstingen uppmuntras att tillsätta husläkare med särskild geriatrisk inriktning. Dessa husläkare skulle kunna tjäna som äldreansvariga primärvårdsläkare till vilka äldre patienter kan vända sig för särskilt stöd i sin hälsa. De kan även fungera som expertläkare i förhållande till äldreboenden. Det ökar tryggheten för både patienter och anhöriga. Behovet av geriatrisk kompetens gäller inte enbart läkarna utan också övrig personal i primärvården. En grupp som ofta har många kontakter med de äldre är distriktssköterskorna. Dessa kan ha gedigna kunskaper och erfarenheter men eftersom dessa varierar bör distriktssköterskornas geriatriska kompetens ses över och stärkas. Kunskapen om de äldres hälsa och ohälsa behöver vara ett starkt inslag i utbildningen för alla som arbetar i primärvården. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att stimulera kunskaper i geriatrik i nämnda utbildningar samt därefter återkomma till med redogörelse för nämnda insatser och resultatet av desamma.
mot · GT02So562 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot den osynliga diskrimineringen. Att det råder brist på jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet är väl känt. Lika känt, men mindre debatterat, är att kvinnor även diskrimineras som patienter. En kvinna som får en hjärtinfarkt kan inte vara säker på att symptomen tolkats rätt och att adekvat behandling sätts in. Mannen är norm både när det gäller kartläggning av symptom på olika sjukdomar och framtagande av läkemedel. Att kvinnor i regel tål lägre doser av läkemedel och inte sällan uppvisar andra symptom än män ses som avvikelser från det normala. Förutom ppiller lär listan av läkemedel utprovade av kvinnor för kvinnor inte vara lång. Följaktligen visar också olika undersökningar samma resultat, nämligen att kvinnor får tillgång till mindre rehabilitering än män med motsvarande sjukdomar. Kvinnor behandlas också olika när det gäller bedömningar av arbetsförmågan. De exempel vi här beskriver tillhör vardagen men beror självfallet inte på illvilja vare sig från doktorer, försäkringskassa eller läkemedelsföretag. De är istället en konsekvens av kvinnors underordnade ställning. Det anses helt enkelt mindre intressant att forska på kvinnors hälsa och sjukdomar. Vidare finns oreflekterat förväntningen att kvinnor i högre grad än män ska rehabilitera sig själva. Bristen på jämställdhet handlar om värderingar på djupet. Tusenåriga traditioner är inte lätta att förändra även om de är felaktiga. Jämställdhetspolitiken har trots detta gjort stora framsteg. Politiskt har vi kunnat se till att den direkta och tydliga diskrimineringen möts med både upplysning och direkta sanktioner. Men det finns mer att göra. Och handlar det om den mer osynliga diskrimineringen, alltså de villkor kvinnor ställs inför och som inga jämställdhetsplaner i världen rår på. bör ges ett särskilt uppdrag att föra in kvinnors utsatta position inom vården i patientskadenämnder, hos sjukvårdens tillsynsmyndigheter, i , försäkringsdelegationerna och i socialförsäkringsnämnderna. Ytterligare professurer i kvinnors hälsa och sjukdomar bör inrättas. En total förändring av attityder lär inte åstadkommas genom dessa föreslagna åtgärder men de kan utgöra ytterligare en pusselbit mot ett rättvisare samhälle och ett samhälle mindre farligt för kvinnor. Det är trots allt så att kvinnor dessvärre dör för att doktorn inte känt igen kvinnors specifika symptom vid till exempel en hjärtinfarkt. i (s)
mot · GT02So563 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om människors nya boendemönster och fritidsboende kräver förändringar i lagstiftning som t.ex. Kommunallagen, socialtjänstlagen samt skattelagstiftningen som styr utdebitering av kommunal- och fastighetsskatt. Människors levnadsmönster har förändrats och allt tyder på att det även framgent kommer att innebära att människor kommer att ha flera boendeorter. Det är redan nu vanligt med ett boende på flera orter och ibland i flera länder. Människor, unga såväl som gamla, kommer att välja att bo halvårsvis i en del av landet eller världen och en annan del . Ofta delar man dessutom på arbetsort och boendeort. Detta levnadsmönster innebär att traditionella lagstiftningar och skatteuttag kopplade till hemkommunen eller socialtjänstlagens vistelsebegrepp inte längre fungerar på det sätt som lagstiftaren en gång utgick ifrån. Många kommuner tycker att det blir betungande att ett fritidsboende i praktiken är ett halvårsboende med allt vad det innebär för vård och omsorg för äldre eller ett ökat krav på service fast kommunalskatten betalas i annan kommun. Det är viktigt att människor ges bästa möjliga förutsättningar och villkor att leva ett så rikt liv som möjligt, även vad avser sommarvistelser och ferieverksamheter. Vår uppgift är att ge människor lika förutsättningar, och visst ska det vara en självklarhet för en person som har behov av vård och omsorg att få möjlighet till rekreation på annan ort. Dock måste det anses orimligt att en hemmakommuns behovsprövning får genomslag i en annan kommuns budget, vilket är aktuellt när det gäller långa sommarvistelser som kan röra sig . Det är också tveksamt om lagstiftaren räknade med denna form av livsstilsförändring som har skett och som kommer att bli än mer aktuell framöver. Därför behöver både socialtjänstlagen och kommunallagen ses över och omarbetas i syfte att möta människors levnadsmönster utan att det skall behöva uppstå konflikter mellan boende och fritidsboende eller mellan hemmakommun och vistelsekommun. Därför bör det tillsättas en utredning som tar ett samlat grepp över den lagstiftning som berör sambandet mellan människors nya boendemönster och levnadssätt och de krav vistelsekommunerna därmed möter i syfte att göra det enkelt för människor att välja sitt boende utan att tänka på vad det får för effekter på vistelsekommunen.
mot · GT02So566 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för dem som vill sluta röka att få tillgång till nikotinläkemedel. Varje timme dör en människa i på grund av rökning, år ut och år in. Det blir ca 8000 dödsfall , som ca 1000 svenskar dör på grund av passiv rökning. Tobak har blivit den vanligaste yttre orsaken till sjukdomar och för tidig död. Många av de kemiska ämnen som bildas när cigaretter brinner har kända skadeeffekter på människan. De når alla delar av kroppen i farligt höga doser eftersom de transporteras runt med blodet. Trots att de flesta känner till åtminstone en del av riskerna fortsätter människor att röka. Den främsta orsaken till det är förstås nikotinberoendet, men också att det dröjer så länge innan skadorna märks . Flertalet som använder nikotin vill egentligen sluta och väldigt många svenskar har slutat röka . Men återfallen är vanliga och många försök misslyckas. För att lyckas krävs noggranna förberedelser. Nikotinläkemedel är ett medel för den som vill sluta röka. I för rökavvänjning betonas också att hjälpmedel för rökavvänjning fördubblar rökarens chanser att bli permanent rökfri. Men är tillgängligheten av nikotinläkemedel mycket begränsad. Det blir särskilt påtagligt när man jämför med hur lätt det är att få tag i tobak. Nikotinläkemedel får ju enligt läkemedelslagstiftningen endast säljas på landets omkring 900 apotek och även ca 900 apoteksombud. vet vi att det finns närmare 34 000 försäljningsställen som tillhandahåller tobak. Bor man i glesbygd är det enkelt att få tag i tobak i den lokala livsmedelsbutiken, men betydligt längre till närmsta apotek. Det rimmar illa med våra folkhälsomål. Ett litet, men betydelsefullt steg för att minska tobaksbruket vore att sörja för att också apoteksombuden har nikotinläkemedel i sitt sortiment. En mer radikal förändring vore att följa det danska exemplet. är det i möjligt att, vid sidan av flera andra receptfria läkemedel, köpa nikotinläkemedel i vanliga butiker.
mot · GT02So567 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hospisverksamheten skall byggas ut inom samtliga landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning kring hospis- och anestesivård samt palliativ vård. Delstaten lag som tillåter dödshjälp/läkarassisterat självmord kommer sannolikt att prövas av under det närmaste året. Möjligheten finns att lagen förklaras ligga i strid med den amerikanska konstitutionen. När man betraktar den utveckling genomgått med avseende på dödshjälp inom sjukvården blir man skakad. Från att helt ha tagit avstånd från dödshjälp, har den holländska läkarkåren gått i spetsen för legaliseringen av dödshjälp inom sjukvården. Situationen i har spårat ut jag finner inget annat ord så att t.ex. små barn nu dödas utan att själva ha efterfrågat det. presenterades en studie över situationen i i utförd av forskare vid i . Av de 2658 undersökta förfrågningarna om att få dödshjälp, hade slutligen verkställts. I av fallen ändrade patienterna sig, vilket enligt projektledare innebär att det verkligen är viktigt att fortsätta fråga patienter (fram till själva stunden då den dödliga drogen administreras) om detta är vad han eller hon vill. En stor andel av patienterna dog en naturlig död innan de hann få dödshjälp. riktade skarp kritik mot eutanasilag och -praxis i en offentlig granskningsrapport. sa bl.a. att det holländska systemet inte upptäcker och förhindrar situationer där otillbörlig press kan leda till att lagens krav kringgås. menade också att det stora antalet (över 2000 fall ) kan indikera att eutanasi inte sparas enbart åt de mest extrema sjukdomsfallen som lagen kräver. I samband med rapporten krävde FN en grundlig granskning av rapporterade fall där nyfödda barn med handikapp sades ha dödats av sjukvårdspersonal med motiveringen att det var dödshjälp. har det bekräftats att barn dödas på detta sätt i , bl.a. vid Academic Hospital, och det sägs nu att den holländska regeringen arbetar på riktlinjer för hur dödshjälp av barn skall verkställas. I en kommentar till studien från säger , med dubbla professurer i juridik och medicin vid /, att den viktigaste frågan alltjämt är om dödshjälp i även ges utanför lagens bestämmelser. Lagen säger att dödshjälp endast skall ges till dödligt sjuka patienter med outhärdlig smärta utan hopp om förbättringar och som frivilligt efterfrågar att få dö. Den slutgiltiga frågan kvarstår om du tillåter läkare att ta liv avsiktligt genom assisterat självmord eller genom eutanasi, kan du kontrollera den praktiska tillämpningen? Kan du hålla den inom överenskomna gränser? ... Ännu vet vi för lite för att besvara frågan, framhåller professor . För att motverka de krafter som vill legalisera dödshjälp och läkarassisterat självmord även i , är det viktigt att hospisverksamhet byggs ut i samtliga landsting och att regeringen satsar på den palliativa vården genom bl.a. fördjupad forskning kring hospis, anestesi och palliativ vård för äldre och dödligt sjuka patienter.
mot · GT02So569 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att renodla ansvaret för dem som söker stöd och vård för sin övervikt. I har andelen vuxna med fetma fördubblats och andelen överviktiga har ökat bland män och bland kvinnor. För många överviktiga blir det ett hälsoproblem Dåliga matvanor och brist på fysisk aktivitet är en del av förklaringen till varför människor blir överviktiga. Både arv och miljö spelar in samt att takten i arbetslivet ökar och vi får allt mer stillasittande arbete. När överviktiga personer söker hjälp hamnar de lätt mellan olika myndigheter och deras ansvar. Landsting och kommun har ansvar. har också ett ansvar när frågan blir ett hälsoproblem. Och kan läkare också på recept skriva ut motion. För den som söker för överviktiga besvär bör det bli enklare att få rätt stöd och vård . Ansvaret behöver renodlas. Därför bör en översyn göras i syfte att tydliggöra vilken myndighet som har ansvaret.
mot · GT02So570 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om varningstext på cigaretter. innehåller cigaretternas paket en varningstext. Den texten talar om för den som röker vilka konsekvenser det kan bli av rökning. Där anges risker vad gäller cancer och hjärt-kärlsjukdomar. Vad som framkommit är att rökning också försämrar blodgenomströmning vid ögats gula fläck, så kallad maculadegeneration, vilket ökar risken för svår synnedsättning eller till och med blindhet. Varning för sådan risk ges till cigarettanvändarna i . Jag anser att svenska rökare också bör medvetandegöras om denna risk och att ska arbeta för att det inom EU tas fram en sådan varningstext.
mot · GT02So571 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av de långa handläggningstiderna och regelverket för högkostnadsskyddet vid tandvård. har personer rätt till högkostnadsskydd vid ingrepp som implantat, broar och proteser. Patienten får själv bekosta ädel- och gjutmetaller som används upp till en kostnad på . Tandläkaren gör en förhandsprövning av patientens behov av åtgärder och skickar sedan ärendet vidare till i . i har ansvaret för att bedöma om den planerade behandlingen ger rätt till ersättning. Det vill säga, man gör en bedömning om patienten har rätt till ersättning vid ett planerat tandvårdsingrepp inom ramen för högkostnadsskyddet. väntade omkring 20 000 personer på besked från . Och många patienter har och får vänta upp på beslut, vilket kan ge konsekvensen att behandlingen fördröjs upp till . Det är inte rimligt med dessa långa handläggningstider. Med anledning av reformen har efterfrågan på ovan beskrivna tandvård ökat, vilket är positivt. Följden har också blivit att pressen på tandläkaren har ökat och handläggningstiden hos i har blivit längre. påtalar också att regelverket sätter hinder för och fördröjer behandlingarna. För att patienterna inte skall hamna i kläm utan få besked i rimlig tid behöver en översyn göras.
mot · GT02So572 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagutrymmet gällande journalöverföringar mellan olika vårdgivare för att få till stånd en lagstiftning som möjliggör en journalöverföring för patientens bästa. I takt med att alltmer avancerad sjukvård utförs av våra kommuner och landsting ställer våra lagföreskrivna sekretessgränser till med allt större problem. Nuvarande lagstiftning förhindrar t.ex. att man skickar olika journalhandlingar via e-post mellan olika vårdinstanser, t.ex. barnavårdscentralen och sjukhuset. Patientens bästa måste alltid vara det som är i centrum för sjukvårdsinsatser. Att kunna optimera hanteringen av journalhandlingar mellan olika instanser som behandlar en patient måste därför ses från fler aspekter än enbart sekretessen. bör därför godkänna ett enhetligt system som möjliggör användandet av modern teknologi. E-post kan anses vara ett säkert system som med de rätta lösningarna kan garantera säkerhet och sekretess. I dagens högteknologiska informationssamhälle bör det alltså gå att hitta säkra lösningar för att patienten inte ska ha för många olika journaler. Målet bör vara att det ska finnas endast en journal per patient.
mot · GT02So580 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att nå målen i den nationella handlingsplanen för handikappolitik. Att funktionshindrade ska ha likvärdiga levnadsförhållanden som övriga medborgare i vårt land finns det en bred samstämmighet om i politiska organ på olika nivåer. Graden av olika handikapp är inte statisk utan är snarare en följd av samhällets vilja och förmåga att gå människor med funktionshinder till mötes. Funktionshinder blir ett handikapp för den enskilde när samhället inte förmår kompensera bristerna. Nuvarande handikappolitiska mål är delvis oprecisa och ansvaret för att olika mål nås är inte alltid lätt att klart definiera. Från olika håll har det bland annat konstaterats att arbetet med att göra samhället mer tillgängligt för människor med olika funktionshinder går alltför långsamt. Enkelt åtgärdade hinder för tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga ska vara åtgärdade före utgången av i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. Så står det i nationella handlingsplanen för handikappolitik. Planen handlar om att tillgängliggöra myndigheter, livsmedelsaffärer, kommunkontor, museer, biografer och skolor som funktionshindrade inte kan besöka. Ett problem är att planen saknar de kraftfulla medel som garanterar att hindren verkligen blir åtgärdade. genomförs inte förbättringar i den takt som krävs för att tidsplanen ska kunna hållas. De goda intentionerna i den av antagna handlingsplanen löper risk att falla platt eftersom kraven inte är förenade med någon form av sanktioner om de inte uppfylls. Enligt min mening bör regeringen överväga att införa någon form av sanktioner i de fall inte kraven om ökad tillgänglighet nås inom utsatt tid.
mot · GT02So584 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla måste ha råd att gå till tandläkaren. I de nedskärningar som följde efter 1990-talets kris drabbades tandvårdsförsäkringen hårt av nedskärningarna. har ett helt nytt system börjat gälla som sammantaget innebär en avsevärt dyrare tandvård för den enskilde individen. Bland andra har visat att den fria prissättning som blev följden av reform har lett till kraftiga prisökningar. Det har i sin tur lett till att allt färre regelbundet besöker tandläkaren. En undersökning av visar att arbetslösa och socialbidragstagare har klart lägre besöksfrekvens än andra samhällsgrupper. En annan undersökning av av det nya systemet visar att nedskärningarna har drabbat låginkomsttagare mycket hårt. Tandhälsa har återigen blivit en klassfråga. Människor ska ha lika rätt till bra tänder oavsett vilken position i samhället de har. Denna princip har frångåtts, men är det hög tid att åtgärda de brister som givit sig till känna, nämligen en sämre generell folktandhälsa. För att återfå en god tandhälsa och allas lika rätt till en god tandvård bör därför tandvårdsförsäkringen likställas med sjukförsäkringen. Kostnaden för en sådan reform är stor och måste naturligtvis finansieras. Inte desto mindre är det viktigt att slå fast en tydlig ambition när det gäller i vilken riktning vi vill gå för att garantera hela svenska folket en god tandvård.
mot · GT02So585 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att överväga ett enhetligt system för hörselhjälpmedel. Hörselskador är ett stort och växande folkhälsoproblem, som omfattar alltfler och allt yngre människor, sammanlagt över en miljon, bara i . Bland dem finns dessutom alltfler kvinnor; hörselskadorna ökar nu mest bland kvinnor i arbetslivet. Trots det hamnar hörselfrågorna långt ner på dagordningen. Hörselfrågorna prioriteras oftast inte särskilt högt, och de förbises ofta i debatten om ohälsan i arbetslivet. Konsekvenserna är allvarliga, tusentals kvinnor drabbas av ohälsa och förtidspension, låginkomsttagare har inte råd med hörapparater för att de råkar bo i fel landsting. I 14 av 21 landsting måste de enskilda betala för att få tillgång till hörapparat. Samma typ av hörapparat och utprovning kan kosta mellan noll och beroende på vilket landsting det är fråga om. Detta beror på den uppsjö av olika avgiftssystem och avgiftsnivåer som finns på hörselvårdsområdet. Även människor som bor i ett och samma landsting kan få betala olika mycket. Av hälso- och sjukvårdslagen framgår en skyldighet att erbjuda invånarna habilitering, rehabilitering och hjälpmedel med målet en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga ett enhetligt system för hörselhjälpmedel.