mot · GT02Sf428 · 2005-10-05 00:00:00 — 5.1Kostnaderna för ohälsan stiger7 5.2Målet om halvering av ohälsan långt borta7 5.3Över en halv miljon förtidspensionerade och allt yngre7 5.4Socialdemokraternas trixande med förtidspensioner8 5.5Sverige i topp med sjukfrånvaron varför?8 6Kristdemokraternas åtgärder för att minska sjukskrivningarna9 6.1Stärk det förebyggande arbetet minska antalet nya sjukskrivningar9 6.2Stöd arbetsgivarna i ohälsoarbetet10 6.3Certifiering av företagshälsovård och vidgad definition11 6.3.1Hälsokontroll skall ge avdragsrätt11 7Friskförsäkring ett nytt system12 7.1Många långtidssjukskrivna kan jobba om de får hjälp12 7.2Rehabilitering lönar sig!12 7.3Kravet på en rehabiliteringsförsäkring från flera håll13 7.4Aktiv och snabbare rehabilitering är målet14 7.6En offentlig huvudaktör som samordnar alla insatser15 7.6.2Rehabiliteringsprocessens tre faser snabbare rehabilitering16 7.7Individens rättigheter och skyldigheter förstärks17 8Ökad kvalitet, kontroll och kortare handläggningstider18 8.1Stoppa den rutinmässiga förtidspensioneringen19 8.2Omprövning av aktivitets- och sjukersättningar19 8.3Fusk är osolidariskt och oacceptabelt!19 8.3.1Påverka attityder genom opinionsbildning21 8.4Läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen21 8.5Friskintyg i stället för sjukintyg22 8.6Rätt att kräva läkarintyg tidigare22 8.7Ytterligare kontrollåtgärder i sjukförsäkringen23 9.1Avskaffa medfinansieringen som leder till selektering24 9.2Individanpassad sjukersättning slopa de fasta stegen25 9.4Sjukpenninggrundande inkomst (SGI)25 9.5Ny modell för trafikförsäkringen26 9.7Oförändrat tak i sjukförsäkringen27 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om socialförsäkringssystemets utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett brett och långsiktigt perspektiv för att förebygga ohälsans orsaker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att definitionen av företagshälsovård skall vidgas och att en certifiering av företagshälsovården genomföras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hälsokontroller skall omfattas av företagshälsovården och därmed avdragsrätt för arbetsgivaren.2 begär att regeringen återkommer till med lagförslag för en ny friskförsäkring som sätter individen i centrum med en offentlig aktör, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeln om att en rehabiliteringsutredning alltid skall göras av arbetsgivarna upphör till förmån för att en friskförsäkring införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivare skall få en personlig arbetsplatsrådgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa regeln om att skall pröva om sjukpenning skall övergå till sjuk- eller aktivitetsersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ompröva tidigare beslutade aktivitets- och sjukersättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med fusk i socialförsäkringarna kräver mer resurser, möjlighet att samköra fler register mellan olika myndigheter samt strängare påföljder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attitydförändringar och vikten av information om sjukförsäkringens syfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkarintygen utformade av skall vara obligatoriska och benämnas friskintyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten för arbetsgivare att begära läkarintyg från första sjukdagen, att beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på samt att och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. beslutar att avskaffa arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till avskaffande av de fasta stegen i sjukersättningen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare en karensdag , dock med bibehållet högriskskydd . begär att regeringen återkommer med förslag till regeländring i den nuvarande karensdagsbestämmelsen så att vissa anställda inte missgynnas, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en ny beräkningsgrund för den sjukpenninggrundade inkomsten (SGI), i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att införa en ny modell för trafikförsäkringen, i enlighet med vad som anförs motionen. beslutar om en förändrad beräkning av pensionsavgiften för dem som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning, i enlighet med vad som anförs i motionen. avslår regeringens förslag om att höja taket i sjukförsäkringen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiell samverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av de medel som tilldelas skall användas för att administrera den utvecklingspeng som skall utgå till flyktingar. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt uppställning: Regeringens förslag, tkr 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 19:2 Aktivitets- och sjukersättning Summa totalt för utgiftsområdet 1 Yrkande 3 hänvisat till AU. 2 Yrkande 4 hänvisat till SkU. står just nu inför några av de största ekonomisk-politiska utmaningarna i modern tid; att få ner de gigantiska sjukskrivningstalen och bryta utanförskapet på arbetsmarknaden. Mer än en miljon människor i arbetsför ålder står av olika orsaker utanför arbetsmarknaden. Den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension har ökat dramatiskt . Bakom siffrorna döljer sig människor som förlorat hoppet om en bättre framtid. Socialdemokraternas politik för att möta dessa utmaningar har efter elva regeringsår kommit till vägs ände. Grundläggande förändringar och satsningar har uteblivit. Politiken har i stället präglats av å ena sidan handlingsförlamning och å andra sidan panikåtgärder. Men främst saknar den socialdemokratiska regeringen visioner om hur framtidens utmaningar ska mötas. I denna motion presenterar förslag för att färre skall behöva hamna i långtidssjukskrivningar och fler skall kunna återvända till arbetet. Några av våra förslag är följande: Inför en friskförsäkring snabbare och aktiv rehabilitering med en offentlig aktör som sätter individen i centrum. En individuell koordinator som driver på rehabiliteringsprocessen. Rätten till rehabilitering lagfästs skyldigheten att vara aktiv förstärks. Avskaffa arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen. Inför friskintyg i stället för sjukintyg som samtliga läkare måste använda. Rätt att begära läkarintyg fr.o.m. den första sjukdagen. Utvidgad definition och certifiering av företagshälsovård. Utbildning i försäkringsmedicin för alla läkare på alla nivåer. Frånta rätten att skriva läkarintyg för dem som inte följer reglerna. Ompröva samtliga förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättningar). Individanpassa sjukersättningen steglös ersättning från . Satsa på arbetsplatsrådgivare som ett stöd i generell rehabiliteringsverksamhet och i enskilda rehabiliteringsfall. Frågan om socialförsäkringarnas omfattning och utformning handlar ytterst om var gränsen mellan det offentliga och det privata ansvarstagandet skall dras. Varje del i ett socialförsäkringssystem bör därför prövas utifrån subsidiaritetsprincipen: vilken nivå är mest lämpad för beslutsfattande individen, familjen, kommunen eller staten? När svaret på denna fråga avgörs är det flera faktorer som måste vägas in: hur påverkas möjligheterna till personligt inflytande och ansvarstagande? Hur påverkas människors trygghet och grundskyddet för dem med lägst inkomst? Hur påverkas drivkrafterna till arbete, utbildning och företagande, dvs. ekonomins funktionssätt i stort? Hur påverkas risken för fusk och överutnyttjande? Kommer personer som står utanför systemen att få del av dem? står bakom huvudtanken att staten är den aktör som bäst kan tillhandahålla ett generellt system för att försäkra människor mot vissa mer eller mindre påverkbara inkomstbortfall, men att dessa system även bör ge utrymme för egna lösningar och personligt ansvarstagande. Detta gäller i första hand vid sjukdom, arbetslöshet, barnafödande och pension. Till allra största delen kan dessa system betraktas som en omfördelning i tiden för en och samma person eller familj. Omfördelningen mellan olika personer och familjer påverkas huvudsakligen av grundskyddens nivå och hur systemen finansieras. Dagens socialförsäkringssystem har emellertid brister i flera avseenden. De är för det första inte tillräckligt robusta för att skapa den ekonomiska trygghet som är en viktig del i ett välfärdssamhälle. Denna brist beror på både politiska och demografiska faktorer. har över 600 regeländringar gjorts i socialförsäkringssystemen. Därtill kommer den demografiska utvecklingen och att en mer rörlig arbetsmarknad kommer att ställa helt nya krav på socialförsäkringarna. Socialförsäkringssystemet är för det andra inte heller översiktligt. Socialförsäkringarna omfattar ett 50-tal olika ersättningstyper. Dessa regleras i ett 20-tal olika lagar och administreras av ett tiotal olika huvudmän. För det tredje kan systemets effektivitet och träffsäkerhet också ifrågasättas. omfördelas , men systemen omfattar inte alla. För det fjärde är kopplingen mellan avgifter och förmåner dålig och, för det femte, finns alltför många dåliga incitament inbyggda i systemen, vilket gör att arbete lönar sig dåligt eller t.o.m. inte alls för den enskilde i vissa fall. Även flexibiliteten kan ifrågasättas. Vissa av inkomstförsäkringarna kan t.ex. enbart tas ut som hel, trefjärdedels eller halv ersättning. Det finns således ett stort behov av att reformera dagens socialförsäkringssystem. En nödvändig reformering av socialförsäkringarna låter sig dock inte göras hur snabbt eller lätt som helst. Det nya pensionssystemet föregicks av utredningar även om huvuddelen av arbetet gjordes . Pensionssystemet är ett tydligt exempel, där den livsinkomst man arbetar ihop utgör grunden för de avgifter man betalar in och sedan den pension man får. För dem som inte har kunnat arbeta ihop till en rimlig pension finns ett golv, en garantipension, som finansieras av alla förvärvsarbetande via de vanliga inkomstskatterna. Denna typ av raka rör mellan vad man betalar in och vad man får ut behöver skapas i flera delar av socialförsäkringssystemet, men på lång sikt måste det också gå att fondera delar av systemen. I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna (pensionssystemet undantaget) renodlas och samordnas. Ett bättre samband mellan avgifter och förmåner försäkringsmässighet måste upprättas genom någon form av löne- och avgiftsväxling då det är fråga om att försäkra ett inkomstbortfall. I ett längre perspektiv är det sedan önskvärt att hela skatte-, avgifts- och transfereringssystemet effektiviseras. Därtill bör även incitamenten för enskilda individer förbättras vid givna förmåner. Dessa förbättringar tillsammans, eller var och en för sig, skulle avsevärt kunna stärka den svenska ekonomins tillväxtkraft. En styrka med dessa reformer är att de kan genomföras utan att den offentliga sektorns totala omfördelande funktion behöver ändras. Den socialdemokratiska regeringen har tillsatt en ensamutredare som skall se över sjukförsäkringen. Detta är, enligt vår mening, otillräckligt. anser att en parlamentarisk kommitté skall ges i uppdrag att utreda en samordning och renodling av socialförsäkringarna. Efter elva socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk sjukskriven eller förtidspensionerad. Bakom de ökade ohälsotalen döljer sig först och främst utsatta människor med försämrad livskvalitet och mänskligt lidande. Men det innebär också dramatiska samhällskostnader. Utgifterna för ohälsan tar ensamma upp av statsbudgetens utgifter. 5.1Kostnaderna för ohälsan stiger ekonomi är i fara och enskilda människor får vänta på rehabiliteringsinsatser på grund av regeringens handlingsförlamning inför de utmaningar som de höga ohälsotalen utgör. Det finns enligt föreliggande budgetproposition inget som tyder på en minskning i utgifterna för sjukförsäkringen. I stället förväntas kostnaderna inom utgiftsområdet för Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp öka med till 2008, vilket är en ökningstakt med ! 5.2Målet om halvering av ohälsan långt borta Den senaste statistiken från är nedslående. utbetalades nästan dubbelt så många sjukpenningdagar som under1997. har antalet personer som varit sjukskrivna eller längre ökat . Nästan vartannat pågående sjukfall har pågått längre än . Trots att antalet sjukpenningdagar nu sjunker (från en skyhög nivå) kommer, enligt , det totala ohälsotalet bara att förbättras marginellt . Enligt beräkningar kommer regeringens mål om att få ner sjukpenningdagarna inte att nås. I stället räknar man med att målet missas med 15 miljoner dagar! 5.3Över en halv miljon förtidspensionerade och allt yngre Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning fortsätter att öka. uppbär över en halv miljon personer, av den arbetsföra befolkningen, förtidspension i form av sjuk- eller aktivitetsersättning. beviljas dessutom ca 70000 nya aktivitets- eller sjukersättningar. Sedan 19971 har totalt 127000 nya aktivitets- och sjukersättningar beviljats. gick dessutom av de nytillkomna ersättningarna till personer . Ökningen är mycket oroande eftersom det innebär att fler ställs mer permanent utanför arbetsmarknaden. 5.4Socialdemokraternas trixande med förtidspensioner Regeringens mål för att minska ohälsan är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras . saknas det några mål om att antalet förtidspensionärer skall bli färre. infördes en ny regel som innebär att senast efter sjukanmälningsdagen skall överväga om sjukpenning skall övergå till förtidspension även om den sjukskrivne inte ansökt om Den socialdemokratiska regeringen uppger att förslaget innebär en utgiftsminskning för staten. Orsaken till denna utgiftsminskning är att man förväntade sig att fler skulle förtidspensioneras samt att ersättningsnivån för förtidspension är , det vill säga mycket lägre än för sjukpenning. har det i medierna förekommit uppgifter om övertidsersättningar som handläggare uppfattat som ett slags bonus för att överföra personer från sjukpenning till aktivitets- eller sjukersättning. Antalet förtidspensionärer har också ökat dramatiskt. Målet om en halvering av sjukdagarna men inget motsvarande mål om aktivitets- och sjukersättningar, införandet av en automatisk ettårsregel och uppfattning om ett bonussystem innebär sammantaget att det har skapats incitament och signaler om att minska sjukdagarna bl.a. genom att förtidspensionera fler. innebär det även att utgifterna i statsbudgeten sjunker eftersom ersättningsnivåerna är lägre för förtidspensionärer. Det finns all anledning att ifrågasätta den socialdemokratiska regeringens trixande med förtidspensionerna (aktivitets- och sjukersättningarna) för att statistiskt dölja sjukskrivningar och kostnaderna för dessa. 5.5Sverige i topp med sjukfrånvaron varför? Det finns inga enkla förklaringar till att ohälsotalen ökat så dramatiskt . Svaret går inte att finna i att vi har blivit sjukare. Av flera utredningars2 arbete framgår det snarare att folkhälsan blivit något bättre. Svaret går heller inte generellt att finna i en sämre arbetsmiljö eller ett hårdare arbetsklimat. Den fysiska arbetsmiljön har genomsnittligt förbättrats under det senaste decenniet.3 En studie av visar att utbrändhet är minst lika vanligt hos arbetslösa och studerande som hos förvärvsarbetande. är nästan var femte sjukskriven arbetslös. Av en enkätundersökning som RFV gjort bland långtidssjukskrivna framkommer det att hälften av sjukskrivningarna beror på andra faktorer än arbete eller arbetsmiljö4. Orsak till ohälsan kan inte heller härledas till att man exempelvis bor i en stressig storstadsmiljö. RFV har utrett frågan om de regionala skillnader som finns avseende sjukskrivningar och där framkommer det att norrlandslänen, särskilt norrländsk glesbygd, ligger över riksgenomsnittet för ohälsotalet och att större kommuner som exempelvis och ligger under riksgenomsnittet. RFV:s enkätundersökning bland 15 000 långtidssjukskrivna visar att frågan om orsakerna till sjukskrivningar är komplexa. De långtidssjuka är långtifrån en homogen grupp och därmed heller inte mottagliga för samma typer av åtgärder. Enligt (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi) är sjukfrånvaron i hög internationellt sett. Ur ett svenskt perspektiv är ett av huvudresultaten av en studie5 att det finns ett starkare samband mellan sjukfrånvaron och konjunkturcykeln i än i övriga länder. 6Kristdemokraternas åtgärder för att minska sjukskrivningarna 6.1Stärk det förebyggande arbetet minska antalet nya sjukskrivningar En av de stora bristerna med dagens system ligger i det förebyggande arbetet. vill betona att det förebyggande arbetet måste ses som en integrerad del i arbetet för att minska förekomsten av sjukfrånvaro. Det förebyggande arbetet måste ses i ett långsiktigt och brett perspektiv. Det räcker inte med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Vi behöver föra en politik som bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Möjligheterna för var och en att få ihop sitt livspussel påverkas av den förda politiken inom olika områden, och detta har blivit svårare . Främst krävs det åtgärder för att öka valfriheten. För småbarnsföräldrar innebär det att man ges ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själv kunna välja hur barnomsorgen skall utformas. Därigenom kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra och kombinationen av föräldraskap och arbetsliv underlättas. För majoriteten av den svenska befolkningen handlar det om att ha ett ökat ekonomiskt handlingsutrymme och för detta krävs sänkta skatter, främst för låg- och medelinkomsttagare. Inom arbetsmarknadspolitiken handlar det om att utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av sina arbetstider behöver öka eftersom det ger en positiv inverkan på det upplevda arbetsklimatet. Semesterlagen bör förändras så att betald semester utöver skall kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Ett individuellt kompetenssparande för arbetstagare bör införas. Därmed skapas bättre förutsättningar att avbryta ett arbete som inte är positivt för individen och att utveckla sig själv och därmed stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Öppna upp för en mångfald av vårdgivare; privata, kooperativa och ideellt drivna. För vårdens anställda leder detta till fler arbetsgivare och karriärvägar, ökad lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Sjukskrivningstid av medicinska skäl skall kortas genom snabbare vård. Kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården bör förstärkas genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. vill förstärka antalet yrkesinspektörer och genomföra en nationell utbildningssatsning för 3 000 nyckelpersoner på arbetsplatser och myndigheter i dessa frågor. Vi vill även anslå medel för forskning inom ohälsoområdet samt tillse att det finns en högskoleutbildning i rehabilitering. 6.2Stöd arbetsgivarna i ohälsoarbetet I den socialdemokratiska regeringens senaste propositioner ställs återigen de stora kraven på arbetsgivarna. Men man måste ha i åtanke att det är ansvar att samordna insatserna. får arbetsgivarna sällan det nödvändiga stödet från när det gäller rehabiliteringsarbetet. En ny Temoundersökning6 visar att sju av tio företagare upplever att de inte får hjälp av och att har en särskild kontaktperson på . Man kan inte förvänta sig att varje enskilt företag skall känna till landstingens och verksamhet. Den kompetensen måste rehabiliteringshandläggare stå för. Det förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna är viktigt. Detta är arbetsgivarnas ansvar tillsammans med företagshälsovården. Här skall arbetsgivarna arbeta med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen föreskriver. Den nuvarande arbetsmiljölagstiftningen är bra och ger arbetsgivarna ett stort ansvar för arbetsmiljön. Regeringen bör följa upp att den efterlevs. 6.3Certifiering av företagshälsovård och vidgad definition av alla arbetsplatser har någon form av företagshälsovård. Innehållet i företagshälsovårdsavtalen är dock sådant att bara har tillgång till regelbundna undersökningar och uppföljning. Andelen på arbetsmarknaden som täcks av företagshälsovård har minskat då det statliga stödet till företagshälsovården drogs in. Som mest täcktes av arbetsplatserna av företagshälsovård. har i ett ställningstagande skärpt tolkningsutrymmet för vad som är att betrakta som skattefri och avdragsgill företagshälsovård7. Enligt kan endast sådan hälsovård som är en direkt del av arbetsmiljöarbetet betecknas som företagshälsovård. Som exempel nämns regelbunden lungröntgen av personer som arbetar i rökig miljö, hjärtundersökningar på idrottsmän och blodtrycksmätning av personer som arbetar i stressig miljö. Riskerna med denna skärpning är dels att osäkerheten om vad som kan betraktas som arbetsmiljörelaterad företagshälsovård innebär att färre företag vågar ta risken att teckna avtal om företagshälsovård för sina anställda, dels att företagshälsovårdens innehåll kommer att behöva ändras. De senaste årens utveckling mot att företagshälsovården i allt större utsträckning har inriktat sig på att upptäcka psykosociala problem på ett tidigt stadium för att motverka långtidsfrånvaro kommer sannolikt att förändras eftersom arbetsmiljön i sig sällan är förklaringen. I stället kan företagshälsovården inrikta sig på att endast förebygga direkta fysiska skador och sjukdomar relaterade till arbetet. Enligt ett EU-direktiv om företagshälsovård har arbetsgivaren skyldighet att tillse att de anställda har tillgång till företagshälsovård. har kunnat hävda att EU-direktivet uppfyllts på grund av en starkt utbredd företagshälsovård. I och med ställningstagande kan dock antalet företag som anlitar företagshälsovård sjunka, och på så sätt uppfylls inte längre EU-direktivet. vill framhålla företagshälsovårdens betydelse i arbetet med att få ned sjukfrånvaron. Genom den nya Friskförsäkringen som vill införa kommer företagshälsovårdens roll att stärkas. De är en resurs i arbetet med det systematiska arbetsmiljöarbetet som lagen föreskriver (tidigare kallad internkontroll). anser att definitionen av företagshälsovård måste vidgas. I samband med detta bör även en certifiering av företagshälsovården genomföras, enligt förslag. 6.3.1Hälsokontroll skall ge avdragsrätt definieras inte hälsokontroller av personal på en arbetsplats utförda av privata vårdgivare som företagshälsovård. Därmed kan arbetsgivaren heller inte göra avdrag för kostnaden. anser att vad som är hälsoundersökningar relaterade till arbetsmiljön är snävt definierat. För att kunna bedöma sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa bör regelbundna hälsokontroller utföras. Därför finns det starka skäl att hälsokontroller omfattas av företagshälsovården och därmed avdragsrätt för arbetsgivaren. 7Friskförsäkring ett nytt system 7.1Många långtidssjukskrivna kan jobba om de får hjälp Trots att antalet långtidssjukskrivningar har ökat dramatiskt är antalet rehabiliteringsinsatser i princip oförändrade. av dem som varit sjukskrivna har genomgått en samordnad rehabilitering. Dessutom är det bara hälften av de sjukskrivna som vet vem som är deras kontaktperson på Försäkringskassan8.