mot · GT02So2 · 2005-12-05 00:00:00 — Ett nationellt bör inrättas för att säkerställa kunskap och erfarenheter om alkoholkonsumtion under graviditet. rapporterade medierna om en gravid missbrukare i . Kommunen ville tvångsomhänderta kvinnan för barnets bästa. Kvinnan vägrade och fick rätt i länsrätten. Dagens lagstiftning ger inget skydd för det ofödda barnet. LVM behöver ändras för att tvångsvård av missbrukande gravida kvinnor ska kunna ske där så är nödvändigt för att förebygga fosterskador. har en sådan tvångslag, och även om den inte använts så ofta har den enligt uppgift en förebyggande effekt. Det finns en risk att en sådan utökning av LVM skulle leda till att missbrukande kvinnor inte söker sig till mödrahälsovården av rädsla för att bli tvångsomhändertagna. Det tycks inte finnas någon tydlig sådan effekt i , men det kan inte uteslutas. För att minimera den risken måste det göras tydligt i lagen att tvångsomhändertagande är en sista utväg. I de allra flesta fall är det att föredra om den gravida kvinnan får stöd att avbryta sitt missbruk frivilligt. Vi menar ändå att det är orimligt att samhället inte har någon möjlighet till tvångsåtgärder i de fall en gravid kvinna trots erbjudanden om hjälp fortsätter att t.ex. konsumera stora mängder alkohol. bör ge regeringen till känna vad som ovan har anförts om mödravårdens insatser mot alkoholkonsumtion vid graviditet, om ett nationellt och om ändringar i LVM för att kunna tvångsvårda missbrukande gravida kvinnor. Förslagen har väckts i tidigare motioner från som ännu inte är behandlade av , därför väcker vi dem inte i denna motion. Alkohol och bilkörning är en betydande orsak till att många liv släcks på våra vägar. Det är orsaken till att människor skadas svårt i trafiken och får sina liv förändrade på ett dramatiskt sätt. Rattfylleriet medför också ett oerhört lidande för anhöriga till dem som drabbas. har ca 1 000 personer skadats svårt på grund av rattfylleriolyckor. Rattfylleriet skördar 150 människors liv . Alkohol och bilkörning är en dödlig kombination, men alltmedan berusade människor kör runt på våra vägar som tickande bomber lägger regeringen nödvändiga åtgärder på is. Utredning efter utredning tillsätts. Regeringens senaste lagförslag till , Fortsatt arbete för en säkrare vägtrafik, var mest en redogörelse för alla dessa pågående och kommande utredningar. liberalerna vill inte vänta på resultatet från segdragna utredningar. Vi vill se tydligare och effektivare åtgärder mot rattfylleri; det handlar om att rädda människor från att både utsättas för och begå rattfylleribrott. I liberalernas partiprogram (reviderat vid landsmötet ) fastslås att all trafik på land, till sjöss och i luften ska hållas fri från alkohol och andra droger. Vi satsar på ett helt paket med åtgärder för att det målet ska kunna bli verklighet. I riksdagsmotion 2005/06:Ju382 Åtgärder mot drog- och rattfylleri finns en detaljerad beskrivning av våra förslag. Här följer en kort sammanfattning: Upprensning av påföljderna för rattfylleribrott. Vid grova fall av rattfylleri eller vid upprepade rattfylleribrott ska i större utsträckning dömas till fängelse. Domstolarna bör oftare använda sig av hela straffskalan. Samhällstjänst bör undvikas. Obligatoriska behandlingsprogram för den som dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri. Dessa brott ska alltid leda till straff kombinerat med vårdåtgärder. Den som kör drog- eller rattfull och orsakar någons död bör kunna dömas för dråp. Påföljderna för ett sådant allvarligt brott bör skärpas, kan endast grovt rattfylleri och vållande till annans död komma i fråga. Höj straffet för grov olovlig körning. Många som begår brottet olovlig körning har också alkoholproblem. Straffet för grov olovlig körning bör höjas till fängelse och därmed kunna vara häktningsgrundande. Inför förbud mot s.k. eftersupning. En rattfyllerist som orsakar en trafikolycka ska inte kunna skylla på att han eller hon har druckit alkoholen efter olyckan om han eller hon inte kan bevisa att så skett. Läkare ska anmäla diagnostiserat alkoholmissbruk oftare till . anmäls bara en av 1 000 patienter, trots att läkarna har anmälningsskyldighet enligt körkortslagen. Tullen ska kunna utföra nykterhetskontroller i samband med tullkontroller. Tulltjänstemän, som vid tullkontroll påträffar en förare som är misstänkt berusad, ska i stort sett ha samma befogenheter som polisen. Fulla förare måste stoppas direkt vid gränsen, innan de ger sig ut på våra vägar. Inför alkobommar kopplade till alkoholmätare vid färjeområden. Vid färjeområdens utfarter skulle en bom kunna sättas upp som kopplas till alkoholmätare. För att kunna lämna området om bommen är nerfälld måste föraren göra ett utandningsprov. Alkolås i linjetrafiken, yrkessjötrafiken, flyget, bussar, skolskjutsar m.fl. fordon. Alkolås ska införas i snabbare takt, och kommunerna bör visa vägen vid upphandling av nya fordon. Utöka verksamheten med villkorligt återkallade körkort. Även den som inte har begått rattfylleribrott, men som fått sitt körkort återkallat på grund av alkoholberoende eller opålitlighet i nykterhetshänseende, ska kunna ingå. Ökade insatser från polisen. Det behövs fler trafikpoliser så att antalet nykterhetskontroller ökar. Fler än 50 människoliv skulle kunna räddas om trafikövervakningen var lika bra över hela landet. Skärpta krav på alkohol- och drogpolicy samt handlingsplaner hos kommuner, taxibolag, åkerier m.fl. Inom alla branscher med yrkeschaufförer och inom alla kommuners berörda verksamheter måste arbetet mot rattfylleri skärpas. Arbetsgivare och medarbetare ska uppmuntras att arbeta mot alkoholskador. Det bör övervägas om de ekonomiska förutsättningarna för företagshälsovårdens arbete med alkoholmissbruk behöver förbättras. gör bedömningen att den väntade höjda alkoholkonsumtionen kommer att motverka ansträngningar att sänka de höga sjuktalen. Vid längre sjukskrivningar bör det alltid undersökas om det finns en alkoholrelaterad problematik så att rätt åtgärder kan vidtas. För att visa att staten inte vill bidra till ökad alkoholkonsumtion bör all offentligt finansierad representation visa stor återhållsamhet vad gäller alkoholservering. Ett par glas vin eller öl till högtidliga middagar är acceptabelt, men i övrigt ska offentliga medel inte gå till att köpa alkohol. Detta har konstitutionsutskott tidigare uttalat, men det är uppenbart att det inte alltid följs. Regeringen måste se till att detta åtgärdas. Detta bör ge regeringen till känna. Vårdens arbete med att förebygga alkoholmissbruk Den ökade alkoholkonsumtionen är en stor utmaning för vården och behöver mötas med nytänkande. Kompetensen och de ekonomiska resurserna för förebyggande av missbruk liksom missbruksvården måste förstärkas. Motiverande samtalsmetodik är en enkel åtgärd som alltid borde kunna erbjudas av vårdpersonalen. Detta gäller generellt för stöd att ändra levnadsvanor. Alla husläkarmottagningar ska således arbeta med att förebygga alkoholmissbruk. Alla patienter bör rutinmässigt få möjlighet att svara på frågor om livsstil och alkoholkonsumtion vid besök eller vård på sjukhus. Det har visat sig att särskilt kvinnornas alkoholproblem då kan upptäckas. De förebyggande insatserna liksom missbruksbehandling ska anpassas efter kvinnornas särskilda behov och förutsättningar. Det innebär t.ex. att det ska finnas särskilda öppenvårdsmottagningar för kvinnor. Det ska vara lätt att hitta hjälp för den som inte kan ta sig ur destruktiva alkoholvanor på egen hand. På samma sätt som det finns ett telefonnummer att ringa för den som behöver hjälp att sluta röka borde det finnas ett nummer och en hemsida för den som vill få kontroll över sin alkoholkonsumtion. Sluta supa-linjen ska kunna ge råd och hänvisa till möjliga behandlingsmetoder och hjälporganisationer. Sluta supa-linjen ska också kunna ge råd till den som vill hjälpa en vän eller anhörig. Detta har inte minst en viktig psykologisk effekt, eftersom det kan vara lättare att ringa ett telefonnummer och prata om en vän än att erkänna att man själv har problem. En tredje funktion ska vara att stötta anhöriga till missbrukare. Anhöriga dras ofta in i ett destruktivt beteende där de skyddar en alkoholiserad make eller förälder. En anonym telefonlinje är en möjlighet att bryta den mur av skam som begränsar livet för den som lever nära en missbrukare. Det finns hjälp att få, och den måste vara lättillgänglig. Varningstexter och annan information De kampanjer som bedrivs av har på flera sätt varit nydanande, och vi hoppas att de får gott resultat. Tyvärr har regeringen bestämt sig för att se kampanjer mot de stora svenska folkhälsoproblemen som tillfälliga insatser. Vi vill göra klart att informationsinsatser mot alkohol och narkotika (liksom mot rökning m.m.) ska vara ständigt återkommande. Som nämnts under rubriken den övergripande organisationen bör och narkotikasamordnarens arbete inordnas under . har föreslagit att anslagen 14:7 och 14:8 till bl.a. informationsinsatser ökas med . En informationsinsats som däremot inte kostar något för staten är att införa obligatoriska varningstexter på flaskor och burkar med alkoholdrycker. Varningstexterna ska vara utformade på ett något annorlunda sätt än varningstexterna för tobak, eftersom alkohol inte på samma sätt som tobak är skadligt redan i små mängder. En utgångspunkt kan vara de varningstexter som finns i alkoholannonser som är tillåtna. Texterna varnar bl.a. för att dricka i samband med trafik och graviditet. Det bör också finnas texter som tipsar om Sluta supa-linjen (se ovan) och om larmnumret 112 för att hindra den som sätter sig bakom ratten med alkohol i blodet. En text skulle också kunna bestå av tre korta frågor om varningssignaler för ett skadligt alkoholbeteende, med uppmaningen att göra ett mer ingående test om man svarat ja på minst två av frågorna. har infört varningstexter på alkoholförpackningar, och vissa undersökningar tyder på att de gör nytta. Samlad attack mot narkotikan På papperet har en bra narkotikapolitik. I internationella sammanhang stoltserar vi gärna med restriktiva lagar och långa handlingsplaner. Men när det gäller konkreta resultat visar det sig att politiken är ihålig. har antalet personer som lagförts för olovligt narkotikabruk mer än femdubblats. Antalet grova narkotikabrott ökade (2004:5, Narkotikastatistik 2003). anmäldes drygt 45000 narkotikabrott, en ökning jämfört med året innan. Amfetamin och cannabis (hasch) är fortfarande de vanligaste drogerna, men missbruk av kokain och marijuana ökar bland ungdomar. Missbrukaren själv, och hans eller hennes efterfrågan på narkotika, är själva motorn i narkotikamarknaden. Den senaste uppskattningen () över hur många personer i som är tunga narkotikamissbrukare, ligger på drygt 28 000 individer (den nationella narkotikapolitiska samordnarens årsrapport ). 2003 uppgav av unga i åldern att de hade använt narkotika . Det motsvarar ca 160000 personer. Det finns alltså tusentals människor i som efterfrågar narkotika och som dessutom kan få det allt billigare. Narkotikapriserna i konsumtionsledet har nämligen sjunkit kraftigt . Utbudet av narkotika är större än någonsin och narkotikamissbruket ökar (CAN-rapporter 80/2004 och 71/2003). beräknas de beslag av narkotika som görs i utgöra av den totala mängden som förs in i landet (Organiserad kriminalitet, grov narkotikabrottslighet, rapport från , 2004). fastslog riksdag en restriktiv narkotikapolitisk linje genom beslutet om målet ett samhälle fritt från allt missbruk av narkotika. 2005 är vi mycket långt ifrån att ens närma oss det målet. Det är hög tid att vända utvecklingen åt rätt håll. har lagt fram en rad förslag till riksdagsbeslut i motion 2005/06:Ju332 Bekämpning av narkotikabrottslighet och alkoholmissbruk som ännu inte har behandlats av . För att undvika dubbelarbete väcker vi inte förslagen igen, men beskriver ändå vår politik i korthet. Polis och socialtjänst ska kunna ingripa tidigt Att kunna ingripa tidigt mot de personer som just har inlett ett missbruk har många viktiga effekter. En etablerad narkoman är nämligen i många fall straffimmun. Ett tidigt ingripande medför att missbrukaren inte hinner sprida sitt missbruk vidare genom att introducera andra till narkotikan (, RNS 2001). Tidiga ingripanden får också vidare spridningseffekter, unga människor som vet att risken att åka fast är hög är inte lika angelägna att prova narkotika. föreslår förbättrade möjligheter för polis och socialtjänst att ingripa tidigt: Inför lokala team i varje kommun där polis och socialtjänst arbetar tillsammans så att kan ta över ett ärende direkt efter polisförhöret. Korta tiden mellan polisens ingripande och vårdinsatser. Polisen ska samverka med och beroendevården för direkta vårdinsatser vid polisingripande. Samarbete mellan åklagare och socialtjänst åtalsunderlåtelse ska förutsätta deltagande i vårdprogram. Vid ringa narkotikabrott ska unga kunna få åtalsunderlåtelse mot villkoret att de tar emot missbruksvård. Utvidga möjligheterna för polisen att få information från om överlåtelse av narkotika till ungdomar. En misstanke om överlåtelse av narkotika till den som inte fyllt ska kunna lämnas till polis eller åklagare. Ändringar av vissa sekretessbestämmelser inom är därför nödvändiga. Kartlägg, identifiera och gör fler riktade insatser i de miljöer där narkotika förekommer. Polisens arbete mot narkotika i s.k. ravekommissioner, krogkommissioner och gatulangningsgrupper måste säkerställas och vidareutvecklas. Polisen bör systematiskt använda sig av möjligheten att avkräva urinprov vid misstänkt narkotikabruk. Urinprov gör att man enkelt och säkert kan bevisa om brott har begåtts, att ta sådana prov bör prioriteras. Polisen ska kunna använda sig av kräkmedel i vissa fall vid skälig misstanke om narkotikabrott som inte är ringa. Åtgärden ska få användas vid skälig misstanke om försäljning av narkotika när någon har svalt t.ex. en kapsel. Kräkmedel får endast användas efter beslut av åklagare och ska bara genomföras av läkare. Internethandeln med narkotika är ett allvarligt problem polisen måste kunna utöka insatserna. Narkotikahandeln via Internet är omfattande, inte minst bland ungdomar. samarbetsprojekt har visat sig vara framgångsrikt och innefattar samverkan mellan polis, tull och åklagare. Projektet bör utökas och en fortsatt verksamhet säkerställas. Samtliga landets skolor ska ha en väl utvecklad alkohol- och narkotikapolicy. Policyn ska innehålla konkreta åtgärds- och uppföljningsprogram. Skolan ska ha upparbetade kanaler till polis- och i kommunen. Skolornas policy mot alkohol- och narkotikamissbruk ska kunna innefatta drogtester. Föräldrarna till den som inte vill delta i sådana tester ska kontaktas. Kriminalvården en narkotikafri zon En majoritet av de fängelsedömda, , är narkotikamissbrukare, och alltför många fortsätter sitt missbruk inne på anstalterna. av landets fängelser rapporterar att missbruk förekommer ofta eller så gott som . Att anstalterna hålls fria från narkotika är dock en förutsättning för att kriminalvården ska kunna uppfylla målet med den egna verksamheten att minska återfall i brott. Tiden i anstalt måste tas till vara för behandling av missbruket och åtgärder vidtas som hjälper den intagne att kunna bryta med drogerna och sitt kriminella liv. De senaste årens omfattande överbeläggning vid häkten och anstalter, , har inneburit kraftigt minskade möjligheter för intagna att få behandling för sitt missbruk. Av de häktade som dömdes till fängelse 2003, ville komma direkt till motivations- eller behandlingsavdelning. Men det behovet kunde inte tillgodoses, bl.a. eftersom platssituationen inom kriminalvården var akut överhettad (redovisning av drogsituationen 2003). Situationen är ett hån, både mot missbrukarna själva som vill förändra sin situation och för alla dem som arbetar mot narkotikan inom polis, socialtjänst, kriminalvård m.fl. Kriminalvården måste bli en narkotikafri zon. vill se konkreta åtgärder för en narkotikafri kriminalvård: Narkotikafria fängelser ska vara en reell och bestående målsättning inom hela kriminalvården. Kriminalvården ska ha ett väl definierat mål mot missbruk på anstalterna, en konkret åtgärdsplan med mätbara etappmål och en kontinuerlig resultatuppföljning. Operativa mål måste finnas. Fler behandlings- och motivationsplatser behövs på anstalterna. Kriminalvården måste utöka kapaciteten för behandling av missbrukare. En drogfri intagen ska inte tvingas vara på samma avdelning som narkotikamissbrukare. Inrätta fler narkotikateam vid häktena som direkt kan erbjuda bl.a. rådgivning och kortare påverkansprogram. I häktet tas ofta personer in som är akut drogpåverkade. Men de är inte dömda för brott och kan därför endast erbjudas att delta i program. Det är viktigt att flera direkta motivationsinsatser görs. Skärpt inpasseringskontroll i förebyggande syfte. Allmän inpasseringskontroll ska vara huvudregeln vid samtliga slutna anstalter och vid häktena. Tillståndsgivningen för inpasseringskontroll ska inte vara begränsad utan bestämmas tillvidare med återkommande utvärderingar av säkerhetssituationen. Totalförbud mot mobiltelefoner inom fängelseområdena. Drygt 600 mobiltelefoner hittades på landets anstalter 2003. Detta är helt oacceptabelt. Intagna ska inte kunna förbereda insmuggling av narkotika eller andra förbjudna föremål till anstalterna, planera andra brott eller via telefon kunna hota brottsoffer och vittnen. Totalförbud mot mobiltelefoner ska gälla både intagna och anställda. Fler narkotikahundar som kan söka efter narkotika hos människor vid anstalterna. Narkotikahundar fyller en viktig funktion även i avhållande syfte i arbetet med att upptäcka narkotikan vid anstalterna. Satsningar på att få fler narkotikahundar behövs. En intagen som visat sig ha använt narkotika bör endast få träffa besökare med restriktioner, t.ex. bakom glasruta. har den intagne fått tillgång till narkotikan med hjälp av besökare. För att förhindra att detta fortsätter kan det i vissa fall vara bra att låta besöken ske bakom glasruta. Att vägra drogtesta sig ska ge samma disciplinpåföljd som ett positivt testresultat. Regelbundna urinprover för att kontrollera drogfrihet behövs i många fall. Att vägra att lämna sådana prover måste få tydliga och kännbara konsekvenser. Konstaterat, uppsåtligt bruk av narkotika på anstalt ska alltid polisanmälas. Att knarka inne på en anstalt måste medföra samma konsekvenser som att knarka ute i samhället. Anstalterna ska alltid polisanmäla narkotikabrott. Inför ett nytt system för klassning av narkotika Dagens system när det gäller klassning av narkotiska preparat är inte effektivt. Både lagstiftningen och proceduren behöver förändras för att vi ska kunna ha en möjlighet att hinna med den snabba utvecklingen av nya narkotiska preparat och hur preparaten finner nya spridningsvägar. vill att narkotikastrafflagen ändras för att utgå från preparatens farlighet samt psykiska och fysiska effekter. En sådan ändring kräver dock noggrant övervägd lagstiftning som bygger på förutsebarhet, rättssäkerhet och effektivitet. Vi vill att regeringen återkommer till med en ny lagstiftning gällande klassning av narkotiska preparat. är det angeläget att processen för narkotikaklassning hos ansvarig myndighet, , kan påskyndas. Därför vill vi att ett snabbspår för narkotikaklassning enligt nu gällande regler införs. Ett sådant system finns exempelvis i (emergency scheduling) och innebär att ansvarig myndighet kan ställa en drog under tidsbegränsad kontroll i väntan på narkotikaklassning i vanlig ordning.