ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi214 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en utredning som ser över vilka strukturella problem som föreligger i samband med ansökan och mottagande av EU-bidrag. är nettobetalare till Europeiska unionen, dvs. ger i rena pengar mer till EU än vad landet får i bidrag. Ett sätt att minska nettoutbetalningarna vore att öka inflödet. finns det ett antal EU-fonder att ansöka om bidrag ifrån. Exempel är strukturfonden, regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden och fiskefonden. EU:s sjätte ramprogram ger bidrag till forskning och teknisk utveckling. och svenskarna utnyttjar tyvärr inte fullt ut sina möjligheter att få stöd från dessa fonder och program. står regeringen passiv inför det faktum att förlorar bidrag från EU på grund av att vi själva inte tar itu med svenska hinder. Detta måste ändras. Vid ansökan om bidrag krävs oftast motfinansiering/egenfinansiering. För många potentiella bidragstagare är det svårt att uppbringa de medel som behövs för egenfinansiering, ofta hälften av projektets totala kostnad. I vissa fall krävs det att egenfinansieringen bekostas av offentliga aktörer såsom exempelvis kommun och länsarbetsnämnd. Då dessa redan har svårt att uppbringa medel för sin huvudverksamhet kan det vara svårt att få dessa engagerade i att medfinansiera EU-projekt. Andra problem som gör sig gällande i samband med EU-finansiering är bl.a. att det krävs att projekt ska ha påbörjats och i stora delar genomförts innan bidrag delas ut. Många klarar inte av att ha fullfinansiering av ett projekt till dess att bidraget betalas ut. Vid ansökan till forskningsprojekt uppkommer problem med höga svenska overheadkostnader. De svenska OH-kostnaderna (lokaler, telefon, bibliotek, stödpersonal) ligger på . Kommissionen räknar med att OH-kostnaderna maximalt ska uppgå till . Detta betyder att om man söker bidrag för ett forskningsprojekt får man i enbart täckning för av projektets kostnader. Pengar, tänkta för annat, såsom exempelvis fakultetsanslag, måste skjutas till för att projektet ska kunna finansieras. Vidare anser vissa att redovisningen av kostnader som ska täckas av bidrag är alltför omständlig och väljer därför att inte ansöka. Att ansöka om bidrag från EU ställer krav på kunskaper utöver dem som behövs vid ansökan om bidrag nationellt. En större kunskap om förfarande vid internationella ansökningar måste därför initieras. Nationella program är sällan koordinerade med EU:s program. Att samordna mål, tidsutdräkt och egenfinansiering kan göra att varje satsad krona kan bli två. För att öka bidragsinflödet från EU till vill vi för regeringen tillkännage att det behövs en utredning för att se över vilka strukturella problem som föreligger i samband med ansökan och mottagande av EU-bidrag.
mot · GT02Fi215 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utmaningsrätt för entreprenader. Grundstenen för en väl fungerande marknadsekonomi är flertalet aktörer och en rättvis konkurrens. Korrekt uppbyggt fyller ett system med flera aktörer flera funktioner: det ger bättre valuta för skattekronorna, ökar tillväxten, skapar fler tillfällen för fler och nya företagare, fler arbetsgivare för anställda som traditionellt endast haft en arbetsgivare att välja på och det skapar valfrihet för medborgarna. Att lägga ut verksamhet på entreprenad måste därför vara en prioriterad fråga i dagens samhälle. Trots det präglas våra kommuner av verksamheter i monopolställning, ofta på grund av ideologiska låsningar som blockerar företagsamheten. Därför behövs en utmaningsrätt som öppnar kommunerna för mångfald och alternativa driftsformer. Enskilda entreprenörer eller anställda får inte förhindras att få till stånd en upphandling av delar av kommunens eller verksamhet. För en utmaningsrätt krävs en utredning av metodik och konsekvenser. Men grundinställningen bör vara att hela, eller delar av verksamheter ska kunna utmanas. Den som utmanar måste kunna visa att man har kapacitet att utföra uppdraget och att anbudet är rimligt. myndighetsutövning kan naturligtvis aldrig avyttras från kommunens ansvar men övrig verksamhet ska vara öppna för anbud. Kommunen eller ska vara skyldig att anta det bästa budet där den egna verksamheten ska utgöra en av anbudsgivarna. För att detta ska kunna genomföras praktiskt måste upphandlingar och anbudsförfaranden präglas av ett tydligt och godkänt regelverk. Privata1 driftsentreprenader enligt SCB 2004: 20,3, 13,7, 10,1, 10,0, 8,7, 8,5, 8,1, 7,5, 7,1, 6,5, 5,5, 5,4, 5,3, 5,1, 5,1, 5,1, 4,7, 4,5, 4,4, 4,3, 3,5. Privata företag, föreningar, kooperativ, stiftelser.
mot · GT02Fi216 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utjämningssystemet inom LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna valfriheten för personer som omfattas av LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över övergången mellan de olika finansieringssystemen för LSS. infördes ett utjämningssystem mellan olika kommuner för kostnader för insatser inom LSS, lagen om stöd och service för funktionshindrade. Innan det nya systemet infördes var det den kommun personen kom ifrån som var ansvarig för kostnaderna, oavsett var personerna valde att få sina insatser. I flera fall har kommuner som tidigare betalat för nu sagt upp sina avtal, vilket leder till att de kommuner i vilka verksamheten bedrivs nu står med hela kostnaden. Det nya systemet ersätter dock inte den mottagande kommunen med hela kostnaden. Detta leder till den orimliga konsekvensen att kommuner som tidigt satsat på högkvalitativ behandling för dessa personer nu är de som straffas ekonomiskt. Det riskerar också att leda till att kommuner inte satsar på vård för personer som har rätt till stöd enligt LSS. Ett sådant system är inte acceptabelt. Det är också cyniskt och omänskligt att de personer som har störst behov av stöd i samhället reduceras till spelkort i ett kommunalekonomiskt . På Mo gård i kostar en vårdplats i snitt . Trots detta får kommun bara ersättning med enligt utjämningssystemet för LSS. Detta gör att kommun får ekonomiska problem som någon annan kommun sparar motsvarande pengar. Det är orimligt orimligt för kommun, men framför allt orimligt för de personer som har rätt till vård och assistans och som riskerar att hamna i kläm då kommuner ställs mot varandra. För en liten kommun som rör det sig dessutom om mycket stora pengar. Det är också viktigt att värna valfriheten för de personer som har rätt till stöd enligt LSS. Med det nya utjämningssystemet, där mottagande kommuner riskerar att förlora stora pengar, riskerar utbudet av service och därmed valfriheten att minska. Socialminister skrev i att Personer med omfattande funktionshinder har samma rätt som alla andra att bestämma vilken kommun de vill vara bosatta i. De skall inte godtyckligt behöva skyfflas mellan kommuner. Jag kan inte annat än hålla med. har regeringen skapat ett system där personer just skyfflas mellan kommuner. Det går inte att förneka de konsekvenser som förändringarna av reglerna för LSS fått för kommuner som t.ex. . Utjämningssystemet måste ses över eftersom kostnaden för slår väldigt olika mellan olika kommuner. Övergången mellan de olika systemen bör också granskas i efterhand så att de skevheter som uppstod vid uppsägningen av de gamla avtalen mellan olika kommuner kan rättas till. Dessutom måste de funktionshindrades valfrihet även värnas. Den får inte begränsas av ett system där kommuner inte har råd att ta hjälpa de medborgare som kanske mest behöver vårt gemensamma stöd.
mot · GT02Fi217 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av förstärkt lagstiftning och tillsyn över de finansiella företagens erbjudanden till hushållen. roll har stärkts både när det gäller tillståndsgivning och kontroll av finansiella företags tjänster gentemot allmänheten. De erbjudanden om att låna pengar vi alla får i våra brevlådor vittnar emellertid om att i varje fall tillsynen inte är tillräcklig. Det tycks närmast vara så att godkänd av används som försäljningsargument för att locka oss konsumenter att binda oss för lån med mycket hög ränta. Det är lätt att konstatera att långt ifrån alla finansiella företag uppfyller marknadsföringslagens krav och riktlinjer i sina erbjudanden till hushållen. Den effektiva räntan uppges oftast men lika ofta omfattar denna information bara vissa lånebelopp. Det krävs både kunskaper och räknedosor för att få en riktig uppfattning om vad ett låneerbjudande egentligen kostar. Räntesatser på måste anses tangera gränsen för ocker. Att erbjudandena i huvudsak vänder sig till den grupp människor som har minst ekonomiska resurser kan illustreras med följande exempel: Lånebelopp , återbetalningstid med /månad. Kunden får själv räkna ut att lånekostnaden blir . Troligen är det så att dessa lån i huvudsak tecknas av människor som har akuta ekonomiska problem. Det är uppenbart att dessa ekonomiska problem snarare förvärras än förbättras genom dyra lån. Det finns troligen ett samband mellan dessa lån och de människor som i ett senare skede måste prova sin situation gentemot skuldsaneringslagen. En avreglerad kreditmarknad kan inte återregleras. Dock måste det vara möjligt att ytterligare skärpa både lagstiftning och tillsyn när det gäller hur de finansiella företagen utformar sina erbjudanden.
mot · GT02Fi218 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reducera antalet myndigheter i . Antalet myndigheter är bl.a. ett resultat av en överdriven regleringsiver. Ett exempel är att 1 600 lagar och förordningar styr kommunernas verksamheter. Alla dessa regler kontrolleras, administreras och följs upp. Och de blir fler . Behovet av prioriteringar är stort inom offentlig sektor. Om byråkrati och administration kan begränsas blir resurserna större till kärnverksamhet och möjligheterna att minska skatteuttaget ökar. Effektiviseringar i administrationen kan också blir nödvändiga framöver då behovet av arbetskraft i kommuner, landsting och inte minst i den privata sektorn kommer att öka. Det finns all anledning att ifrågasätta det stora antalet myndigheter i . påbörjade den danska regeringen ett arbete med att gå igenom samtliga myndigheter, råd och institutioner. Syftet var bl.a. att genomföra effektiviseringar, minska dubbelarbete och avveckla myndigheter med huvudsakligen opinionsbildande verksamhet. redovisade danska finansministeriet en utvärdering som visar att 374 myndigheter har lagts ned . Det har ännu inte genomförts någon samlad utredning av konsekvenserna av nedläggningarna, men regeringen menar att nedläggningarna har inneburit en besparing på ca . Då nedläggningarna oftast fastställts genom beslut på de enskilda departementens områden finns det inte heller något samlat beslutsunderlag. Vi bör i påbörja en liknande kritisk genomgång av våra myndigheter som den som pågår i .
mot · GT02Fi221 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utföra en utredning om kostnaderna för 1990-talets nedskärningspolitik. I stort sett varje politiskt beslut har såväl kortsiktiga som långsiktiga konsekvenser. Det som kortsiktigt kan ses som en vinst, kan långsiktigt visa sig vara en förlust och vice versa. Om detta är de allra flesta eniga. Just därför framstår det som så märkligt att intresset för att utreda tidigare gjorda reformers långsiktiga konsekvenser är så litet. kantades av stora nedskärningar i det offentliga. Kärnverksamheten i den offentliga sektorn, skola, vård, och omsorg, fick stryka på foten såväl som försäkringssystemen. Det vore naivt att tro att inte detta har gett konsekvenser som vi nu kan studera. Den politiska debatten kring skolan fokuserar mycket på det ökande antal elever som lämnar skolan utan fullgoda betyg vilket samband har det med att det är just dessa elever som gått genom nedskärningsskolan? Barnsjukvården stöter på hård kritik från läkare och patienter, så också övriga delar av sjukvården. Vilka konsekvenser får denna minskade trygghet kring en bra fungerande vård för den som blir sjuk? Alltfler räds sin egen ålderdom efter rapporter om missförhållanden inom äldreomsorgen hur påverkar det samhället ekonomiskt? Den svenska psykvården går enligt många rapporter på knäna, hemlöshet ökar som alltfler vittnar om att samhället sviker de psykiskt sjuka. Vad blir konsekvenserna i form av kriminalitet, ökade repressalier och stegrande kostnader? Vilka problem hade kunnat lösas tidigare och billigare? Sjukskrivningarna, särskilt de långtida, ökar med stora ekonomiska problem som följd vilket samband har detta med det hårdare samhällsklimatet, karensdagar, försämrade försäkringssystem och den allmänna nedskärningspolitiken? En särskild utredning borde tillkallas för att i möjligaste mån besvara dessa frågor och belysa kostnaderna för 1990-talets nedskärningspolitik. under redovisade i stora delar konsekvenserna av ovan nämnda politik för välfärden, som man funderade över tänkbara vägar framåt. är det att gå vidare med att utreda kostnaderna för nedskärningspolitiken. Kravet på en sådan utredning måste ses som ett av de mer kraven i årets motionsflod. Varje utredning syftar till att ge god information för att kunna förbättra det politiska beslutsfattandet . En utredning om de största ekonomiska reformerna är av största vikt för att man ska kunna fatta bra politiska beslut i de framtida budgetprocesserna. Om det visar sig, exempelvis, att nedskärningarna inom skolan renderat större kostnader än besparingar för samhället, är det givetvis av största vikt att de ekonomiskt ansvariga politikerna känner till detta för att på så sätt kunna byta spår i politiken. Om bara 1990-talets ansvariga partier kan släppa på prestigen kan vi möta resten av bättre rustade med en god utredningskunskap i ryggsäcken.
mot · GT02Fi222 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och effektivare myndigheter. I har vi 250 statliga myndigheter till en kostnad av . Hälften av myndigheternas kostnader är kringkostnader som inte direkt rör uppdraget, såsom höga lokalkostnader. Flera myndigheter ansvarar också för samma frågor, bl.a. delar sex myndigheter på ansvaret för bara ett av många exempel på en svällande byråkrati. Det finns anledning att ompröva vilka myndigheter som behövs och hur de kan effektivisera sin verksamhet. bör man noga granska om uppdraget är tydligt och vilken typ av opinionsbildning som ingår i uppdraget. Många av myndigheterna bör därför läggas ned eller slås samman.
mot · GT02Fi223 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsavgifter. Tillsynsavgifter hör till den grupp av kostnader som belastar konkurrenskraften i svenskt näringsliv och borde principiellt avskaffas. I en situation med tillsynsavgifter är det viktigt att skapa ett system som leder till att avgifterna minimeras och debiteras på ett rättvist sätt. Det är viktigt att taxan utformas så att den stimulerar myndigheten till att genomföra en trovärdig, rationell, kostnadseffektiv och behovsanpassad tillsyn, vilket inte är fallet med fasta avgifter. Det borde vara prestationsrelaterade tillsynstaxor, som bygger på den faktiska tiden för tillsynen. De företag som har god ordning på sin produktion och dokumentation skall inte belastas av kostnader som åsamkas av mindre ordningsamma företag. Dessutom är det angeläget att det sker en samordning av tillsyn av olika lagars efterföljd på ett och samma objekt.
mot · GT02Fi224 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra inkomst- och skatteutjämningen i syfte att forma ett system som ger människor likvärdiga möjligheter i hela landet, stärker och fördjupar det kommunala självstyret och främjar tillväxt över hela landet. Människor måste, oavsett var i landet man bor, ha rätt till likvärdig grundservice i form av bl a omsorg och vård med hög kvalitet, skolor som ger barnen den kunskap alla har rätt att få samt fungerande trygghetssystem med t ex poliser. Förutsättningarna i olika delar av landet ser väldigt olika ut och därmed även lösningarna för likvärdiga möjligheter. Självklart krävs det en utjämning mellan människor för att göra detta möjligt. Utjämningen ska självklart ta fasta på att bördorna ska bäras solidariskt utifrån principen om skatt efter bärkraft. Detta måste vara ett viktigt ansvar för staten och en del av sammanhållningspolitiken. Till grund för detta måste principen vara att den som fattar beslut också ska stå för finansieringen. En tydligare maktdelning utifrån federalismens principer skulle ge en helt ny tydlighet i hur ansvarsfördelningen ser ut mellan lokal, regional och statlig nivå. Detta påverkar även diskussionen om utjämning av inkomster och kostnader i kommunerna även i den nya avgiftsmodellen. Den nuvarande modellen för utjämning av inkomster och kostnader i kommunsektorn vilar alltjämt på komplicerade beräkningar. Systemet blir till följd av detta endast gripbart för ett litet antal experter. Det torde vara svårt att finna ett brett folkigt stöd också för dagens tekniska utformning av utjämningen. Däremot torde det finnas ett starkt stöd för att människor inom vissa ramar ska ha likvärdiga möjligheter oavsett var i landet man bor. Ett utjämningssystem måste uppfattas som skäligt för att accepteras av medborgarna. Det måste vara förenligt med lokalt självstyre och upplevas rättvist mellan människor och inte bara mellan kommuner och landsting/regioner. Dagens system har här uppenbara brister på flera av dessa punkter. har tendensen varit tydlig, fler och fler specialdestinerade statsbidrag, projektpengar och liknande har sett dagens ljus. Utöver det generella statsbidraget har därför alltfler mindre kommit in i kommunernas och landstingens/regionernas budgetar i akt och mening att där påverka resursanvändningen. Det är uppenbart att vi bakvägen ser en återgång till en starkare statlig styrning av kommunsektorn. Mycket talar för att rundgången i ekonomin ökar och därmed även risken för att kommunsektorn alltmer blir systemens fångar. Det är även i detta sammanhang viktigt att förändra den nuvarande kostnads- och inkomstutjämningen som verkar i en helt ny miljö. Ett nytt förslag till utjämning måste sikta på att staten ska skapa likvärdiga förutsättningar för människor i hela landet när det gäller grundläggande rättigheter. Tekniken måste vara underordnad målet att öka självbestämmandet och stärka livskraften i hela vårt land. Det lokala självstyret ska i ett nytt system vara tydligt. Här förutsätts att detta är ett statligt åtagande fullt ut.
mot · GT02Fi228 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäkringsbolagens roll vid naturkatastrofer. drabbades bl.a. delar av av omfattande översvämningar. och var två av de drabbade kommunerna. Glädjande nog fungerade räddningsarbetet bra genom goda insatser av exempelvis hemvärnet. Tyvärr lär vi få uppleva översvämningar och andra naturkatastrofer i vårt land också . Det är därför viktigt att samhället genom förebyggande insatser så långt det går minskar skadeverkningarna och att räddningsresurserna är på en god nivå. Det handlar bl.a. om att i den kommunala planeringen beakta de risker för översvämningar som kan finnas. Men också ansvarsfrågan måste belysas. Jag vill här särskilt peka på försäkringsbolagens ansvar. De måste t.ex. ta ett större ansvar för att analysera risken för översvämning men också andra naturkatastrofer när det blir aktuellt att bebygga ett område. Försäkringsbolagen bör t.ex. rekommendera åtgärder och installationer i förebyggande syfte. Ytterst kan det bli aktuellt att bolagen vid förfrågan säger nej till försäkring om de bedömer att risken att drabbas går att förutsäga. gör försäkringsbolagen ingen riskbedömning utan räknar med att få sina kostnader vid naturkatastrofer täckta av försäkringstagarnas självrisk men framför allt genom att skicka notan vidare till stat och kommun. Som ett led i arbetet att lindra effekterna av översvämningar och andra naturkatastrofer bör regeringen ta initiativ till en dialog med försäkringsbolagen om deras ansvar.
mot · GT02Fi230 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att generaldirektör inte skall vara ordförande i det egna verkets styrelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av sekretesslagstiftningen i syfte att effektivisera jakten på ekonomiska brottslingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt se över verksstrukturen i syfte att effektivisera verksamheten efter dagens krav. 1Yrkande 2 hänvisat till KU. En samhällsorganisation ska präglas av effektivitet och serviceanda. Målet är att som stat ska hävda sig väl på en internationell marknad så att tillväxten stimuleras till gagn för hela samhället. Staten har därmed ett stort ansvar för att grunden läggs för ett välfärdssamhälle. har en mängd myndigheter bildats. Många av dem är små och kan, enligt och Statskontoret effektiviseras starkt. Vid sidan av effektivitet ska kravet om transparens uppfyllas. Tydligheten gentemot befolkningen kan innebära att verken knyts närmare departementen. Som ett första steg i det arbetet bör styrformerna i nuvarande verk ses över i syfte att annan än generaldirektör är ordförande i verkets styrelse. Detta bör ges regeringen till känna. Många verk bedriver en närbesläktad verksamhet. En samordning skulle gagna effektiviteten och kvaliteten i arbetet. Exempel på verk som kan samordnas är och men även stora verk som /Kronofogdemyndigheterna, och ekoroteln inom polisen. Sambanden kring den ekonomiska brottsligheten skulle därmed samlas i ett verk. För att uppnå full effektivitet bör sekretesslagstiftningen i dessa sammanhang ses över. Detta bör ges regeringen till känna. Samhällsutvecklingen, dels avseende terrorism, dels klimatförändringar ställer ökade krav på det civila samhället. Kraftsamling krävs i allt större utsträckning för att uppnå de mål och den effektivitet som krävs. Verksamheter som försvar, Polis, och Kustbevakning bör man också överväga att slå ihop under en huvudman, förslagsvis i ett säkerhetsverk. Utvecklingen i samhället ställer ständigt nya krav. Detta kräver ständigt nytänkande för att man ska uppnå bästa möjliga resultat. En översyn av nuvarande strukturer, avseende statliga verksamheter, är därför såväl nödvändig som brådskande. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi231 · 2005-09-29 00:00:00 — beslutar avskaffa reklamskatten. I finns ca 300 gratistidningar, de allra flesta med veckoutgivning. av dessa tidningar innehåller redaktionellt material. Dessa tidningar omfattas av reklamskattelagen, vilken stadgar att gratistidningar och tidskrifter betalar i reklamskatt. Dagens system med reklamskatt slår mycket orättvist. Radio-, tv-, film-, Internet- och direktreklam är skattebefriade. Inte ens mellan tryckta medier med redaktionellt material är situationen rättvis eftersom allmänna nyhetstidningar endast betalar i reklamskatt. beslutade riksdag att reklamskatten skall avskaffas. Skatten lever dock fortfarande kvar och skapar orättvisa konkurrensmöjligheter. Gratistidningarna tillför lokala nyheter samt allmän samhällsinformation till medborgarna. straffbeskattas de för sin verksamhet med en skatt som i praktiken är högre än alla andras.