ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So517 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål och uppföljning av mål för tillsynen inom vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarmedverkan vid tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sekretess i relation till medverkan av brukare och anhöriga vid tillsyn. har refererat från en genomförd konferens om tillsyn att det finns många som bedriver tillsyn men har liten kunskap om tillsynens effekt. Konferensen samlade representanter från flera myndigheter med uppgift att på olika sätt bedriva tillsyn, inte bara inom vård och omsorg. I konferensen framkom det att det finns relativt lite utforskat om tillsynens effekter även om det finns en del studier från framför allt . Dessa studier har dock oftast handlat om områden som trafik och produktsäkerhet. En studie behandlade tillsyn inom vård och omsorg i . Den var relativt nedslående då det visade sig att tillsynsinspektionerna på sjukhem inte haft någon effekt. Vi menar att det mot bakgrund av de satsningar som görs på ökad tillsyn både nationellt och lokalt bör tydliggöras vilka effekter man vill uppnå med tillsynen och om dessa mål uppfylls i praktiken. anser därför att regeringen bör klargöra frågan om vilket mål man ska ha för den nationella tillsynen inom vård och omsorg samt följa upp om målen uppfyllts eller ej. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillsyn på lokal och regional nivå kan se ut på olika sätt beroende på lokala förutsättningar och initiativ. I en region har försök gjorts med s.k. medborgartillsyn. Det har inneburit att enskilda medborgare fått delta vid uppföljning av verksamheter. Dessa ska då representera allmänheten och inte själva vara brukare, anhörig eller personal. Försöken har visat att de som inte direkt är berörda av en verksamhet ofta kan ställa nya utmanande och kreativa frågor. Vi menar att medborgargrupper kan vara ett bra komplement till brukar- och anhörigråd, varför bör ges i uppdrag utreda möjligheterna till att initiera fler projekt med tillsyn kompletterade med medborgarråd samt utvärdera effekten av dessa försök. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillsyn och insyn tillsammans med olika rådsfunktioner är inte alltid okomplicerade eftersom det kan finnas svårigheter med hur sekretess ska hanteras. Det är inte alltid så att en uppföljning eller tillsyn kan hållas på en sådan allmän nivå att enskilda inte berörs. Vi menar därför att regeringen bör se över tillsynsverksamheten och användandet av brukar- och anhörigråd ställt i relation till sekretesslagens bestämmelser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02So518 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kontinuerlig uppdatering av handlingsplanerna för en pandemi. Pandemi är namnet på de epidemier som drabbar och får spridning över stora delar av världen. har världen drabbats av tre pandemier Spanska sjukan, 19181919, Asiaten (influensa) 1957 och Honkonginfluensan 1968. Alla tre kännetecknas av en relativt snabb spridning med stora konsekvenser. Dessvärre finns ganska lite utforskat om vilka samhällskonsekvenser dessa pandemier har haft då det skulle vara en god kunskap inför framtida pandemier. För nya pandemier kommer att uppstå. är spridningshastigheten dessutom högre än vid de tidigare nämnda utbrotten genom människors ökade resande. har en pandemiplan samt en uppdaterad smittskyddslag. Det är bra. Men för att kunna möta ett reellt hot om en pandemi krävs det att pandemiplanen regelbundet uppdateras. WHO som också har en pandemiplan uppdaterar denna kontinuerligt och bevakar dessa frågor löpande. Vi menar att , mot bakgrund av den historiska kunskap vi har om pandemiers utbredning och dagens kunskap om t.ex. sars och fågelinfluensan, bör ha ett aktivt förhållningssätt när det gäller beredskapen för pandemiutbrott. En sådan beredskap ska innefatta alla de aspekter som ett pandemiutbrott innebär personalförsörjning, läkemedel, vacciner, information och styrdokument för ansvar m.m. anser därför att regeringen bör få i uppgift att ansvara för att en kontinuerlig uppdatering sker vad gäller nationella handlingsplaner vid pandemi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02So528 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om tillåtande av surrogatmoderskap. Efter en ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen är det möjligt för en kvinna som är sambo eller gift med en man att ta emot ett donerat ägg från en annan kvinna under förutsättning att ägget befruktats med mannens sperma. Enligt gällande lag är det dock inte möjligt att få behandling med ett donerat ägg som befruktats med sperma från någon utomstående givare. Att ett par får barn efter behandling med både donerat ägg och donerad sperma skulle medföra att barnet inte är biologiskt barn till någon av föräldrarna, och likheten med adoption blir då slående. Surrogatmoderskap är en medicinsk term för att ett utanför kroppen befruktat ägg från en kvinna införs i en annan kvinnas livmoder där fostret utvecklas. Surrogatmodern föder i fullgången tid barnet men är alltså inte genetisk mor till detta. En form av surrogatmoderskap föreligger då en utomstående kvinna, som blivit med barn genom insemination med sperma från mannen i ett parförhållande, efter barnets födelse och vanligen mot betalning överlämnar barnet till det beställande paret. De sistnämnda tar hand om barnet och blir barnets sociala och rättsliga föräldrar. Ett argument som framförs är att fattiga kvinnor skulle bli utnyttjade, då de företrädesvis skulle bli de kvinnor som väljer att genomgå ett surrogatmoderskap. Tittar man på fallet med , en kvinna som födde ett barn åt en företagarfamilj, ser man att det inte alls behöver vara fattiga kvinnor som föder barnen, utan det kan vara kvinnor som vill ge ett par glädjen av att ha barn. Argumentet bygger också på åsikten att fattiga kvinnor inte kan tänka eller förstå själva. Det är dessutom svårt att påvisa kausala samband mellan surrogatmoderskap och försämrade villkor för kvinnor. Enligt inseminationsutredningen strider surrogatmoderskap mot flera olika rättsgrundsatser (SOU 1985:5). Främst anses reglerna om adoption lägga hinder i vägen eftersom adoption enligt svensk rätt inte får beviljas om vederlag lämnats eller utfästs. slutsats är att surrogatarrangemang inte skulle vara möjliga att genomföra utan omfattande lagändringar. Enligt min mening är det tydligt att den främsta anledningen till att inte tillåta surrogatmoderskap är av moralisk karaktär. Den rådande uppfattningen är att surrogatmoderskap är oetiskt. Vissa ser metoden som en form av barnhandel, andra liknar den vid reproduktiv prostitution. Somliga menar att metoden i sig är exploaterande och en kränkning av ovärderliga värden, att surrogatmoderskap är snuskigt, i synnerhet om det förekommer ekonomiska motiv bakom arrangemangen (K. förbjudna moderskapet. En moralfilosofisk undersökning av surrogatmödraskap). Förbudet mot surrogathantering tycks mest likna ett slags morallag, eftersom den syftar till att bestraffa handlingar som inte med nödvändighet är skadliga för någon. Enligt min mening bör en utredning tillsättas för att utreda frågan om tillåtande av surrogatmoderskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02So529 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppethållande på restauranger . Det har blivit alltmer vanligt att restauranger tillåts ha öppet till . Främst har detta skett i storstäder som . Men alltfler, främst studentorter, vill nu ha öppet till just 05.00. Skälen till detta var att man ville få bort s.k. svartklubbar, dvs. serveringsställen som hade illegal spritservering. När man införde fem tillstånd i för var också en omedelbar reaktion att dessa stängdes. Vad som sedan skedde var att det fanns något slags marknad för olagliga spel och i vissa fall bordeller så att den svarta verksamheten fick fart igen. Vad som däremot skedde i restaurangbranschen var att det blev alltfler och allt grövre brottslingar som frekventerade restauranger. Personalen vid de fem öppna restaurangerna kunde vittna om att det inte var ovanligt med vapen inne på krogarna, dessutom så ökade droger i form av främst narkotika på de fem öppna krogarna. Polisen i har påpekat detta men har inte hörsammats av beslutsfattarna. Dessutom har ett stort antal av de restauranger som har serveringstillstånd till 05.00 beslutat att inte utnyttja detta serveringstillstånd på grund av att det ger dålig försäljning efter . Det är nu dags att avskaffa möjligheten att ha öppet till eftersom det inte har fört något gott med sig vare sig till branschen som sådan eller dess gäster och framför allt inte till personalen.
mot · GT02So536 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkemedelsuttag för utsatta grupper med svag ekonomi. Människor med en svag ekonomi och med stort behov av läkemedel är en utsatt grupp i samhället. Det finns en klar risk att hälsoproblemen förstärks på grund av att de inte har ekonomiska möjligheter att hämta ut sin medicin. En rapport från visar att nästan 800000 patienter köpt medicin på delbetalning. Av dem släpar 700000 efter med sin betalning, vilket innebär att de kan få kredit på . När det gäller ensamstående föräldrar med barn är det särskilt allvarligt. Enligt undersökningen är det som inte hämtar ut sina läkemedel på grund av sin ekonomi. De ensamstående föräldrarna måste prioritera mellan sina kostnader och det kan naturligtvis drabba såväl föräldrar som barn i form av sämre hälsa. I det kommande arbetet bör dessa grupper beaktas.
mot · GT02So537 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att intensifiera arbetet med att förändra negativa attityder mot handikappade. Ett stort problem för människor som lever med någon sorts handikapp eller funktionsnedsättning är attityderna man möter i samhället. Många utsätts i vardagen för våld, trakasserier eller dåligt bemötande. Mycket av detta felaktiga beteende bottnar i den dåliga kunskap människor besitter om hur det verkligen är att leva med ett handikapp eller funktionshinder. Därför finns det ett behov av att intensifiera arbetet för att förändra dessa negativa attityder mot handikappade genom ökad information till landets medborgare. Det är viktigt att man redan i tidig ålder får kunskap om olika handikapp. Därför är skolan ett viktigt redskap i arbetet med attitydförändringar. Det finns en mängd olika initiativ som skulle kunna ge goda resultat. Exempelvis skulle ett upplevelsecentrum med aktiviteter som visar på hur det är att leva med olika sorters funktionshinder och handikapp kunna vara ett sätt att öka intresset och förståelsen. Även ett nationellt initiativ till en informationskampanj skulle kunna användas för att främja handikappsorganisationernas utåtriktade arbete.
mot · GT02So543 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över möjligheterna att tvångsvård skall kunna ske ute i samhället för att få patienter att ta sin medicin. I vårt samhälle har vi tyvärr många människor som behöver hjälp av olika slag. Bland dessa så finns det människor som har problem. Flera av dem har tyvärr inte egen sjukdomsinsikt vilket gör att de ibland kan behöva komma ifråga för tvångsvård. Denna tvångsvård kan ske på institution men också hemma. Syftet med tvångsvården kan vara att personen i fråga skall ta sin medicin med vars hjälp han eller hon kan leva ett normalt liv ute i samhället. Denna situation är eller var inte ovanlig men håller på att bli på grund av ett domstolsutslag i kammarrätten, som säger att man inte kan tvångsvårda en person på långtidspermission om enda syftet är att förmå henne eller honom att ta sin medicin. Detta beslut är ur medicinsk synpunkt förkastligt, anser jag. Det gör att patienten istället för att kunna vara ute i samhället och må bra med medicin och tvångsvård riskerar att bli sjuk på nytt och intagen på institution.
mot · GT02So546 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell samling kring reumatiska sjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på forskning kring de reumatiska sjukdomarna.1 1Yrkande 2 hänvisat till UbU. Det finns nästan 1 miljon svenskar som antingen lider av reumatisk värk eller liknande sjukdomar, till exempel fibromyalgi. Dessutom är det så att en tredjedel av alla sjukskrivningar beror på sjukdomar i det som kallas . Många av dessa människor är reumatiker eller odiagnostiserade reumatiker. Endast en liten del av kostnaden för reumatiska sjukdomar är direkta sjukvårdskostnader. Resten är sjukskrivningar, produktionsbortfall m.m. Det lönar sig alltså att ha en bra reumatikervård. finns det flera problem inom reumatikervården. Ett av de viktigaste är bristen på specialister. Detta i kombination med att olika policyer vad gäller användandet av nya mediciner leder till att vården och vårdkvaliteten varierar mellan olika sjukvårdshuvudmän. pågick ett arbete med nationella riktlinjer för vården av reumatiker, men av någon anledning lades detta arbete ner. Vi anser att det nu är dags att åter skapa en nationell samling kring de reumatiska sjukdomarna. Huvudsyftet måste vara att få fram nationella riktlinjer för reumatikervården. Vidare bör man behandla frågor som rör både tillgången på reumatologer och andra för reumatikervården viktiga specialister, till exempel specialutbildade sjukgymnaster och arbetsterapeuter. En annan viktig fråga att samlas kring är hur forskningen kring de reumatiska sjukdomarna skall främjas. Just nu sker flera genombrott forskningsmässigt kring reumatiska sjukdomar. Det är väsentligt att i detta läge stärka den svenska forskningen på området. Detta gäller inte minst forskningen kring de diagnoser som fortfarande saknar bra medicinska behandlingsmetoder som till exempel fibromyalgi. borde göra en satsning kring forskning på de reumatiska sjukdomarna.
mot · GT02So554 · 2005-10-04 00:00:00 — Kompetensstegen bör ges i uppdrag att stimulera verksamheter som vill pröva modellen hälsofrämjande arbetsplats i kombination med folkhälsoinsatser för äldre. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GT02So561 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra vården för de patienter som inte är i behov av sluten vård, men som inte klarar av att bo i eget boende. Efter uppmärksammade och tragiska våldsbrott, där gärningsmännen misstänks vara psykiskt sjuka, har debatten snedvridits av en tro på att allt ordnar sig bara vi får fler slutenvårdsplatser. Ett eventuellt samband mellan brister i den psykiatriska vården och medborgarnas trygghet relaterat till nämnda brott kan diskuteras och är ytterst komplex. Men att bara eftersträva fler slutenvårdsplatser anser vi är fel! Visst har slutenvården skurits ned lite väl drastiskt, det finns ett minst lika stort behov av en mellanvårdsenhet en enhet som är placerad mellan den slutna vården och den öppna vården. Denna form av vård är extra viktig för personer med exempelvis schizofreni. Patienter med denna typ av sjukdom kräver inte lika mycket personal som de som är placerade i sluten vård, men de kräver ändå en regelbunden tillsyn så att medicinering och kontakter med sociala myndigheter ombesörjs m.m. Om det finns ett eventuellt samband mellan omhändertagandet inom den psykiatriska vården/omsorgen och våldsbrott är en diskussion som alltjämt består. Avsaknaden av en mellanvårdsenhet är dock ett bestående problem. Det är önskvärt med åtgärder och påpekanden om det viktiga i att förbättra vården för de patienter som inte är i behov av sluten vård, men som inte klarar av att bo i eget boende. i (s)
mot · GT02So564 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskbedömningar inom allmänpsykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att använda belastningsregistret vid riskbedömningar. har vi tyvärr sett flera fall av vansinnesdåd där psykiskt sjuka människor löpt amok bland allmänheten. Vi kommer ihåg det oprovocerade våldet när oskyldiga människor mejades ner på eller när en man gick till attack mot tunnelbaneresenärer på i . Mordet på flickan i är också ett tragiskt exempel på hur blint våld drabbar oskyldiga människor. De uppmärksammade grova våldsbrotten har satt fokus på frågan om sambanden mellan psykisk störning och kriminalitet. En doktorsavhandling av som avlades vid vid visar nämligen att när en person nekas psykiatrisk vård ökar risken fyra gånger för att en psykiskt störd person ska utsätta andra för våld . Våld från psykiskt störda utlöses alltså ofta om de nekas psykiatrisk vård. 13 av 14 tillfrågade psykiskt störda våldsverkare uppger vidare att de har berättat för vårdpersonal, polis eller socialtjänst om att det finns en risk att de kan bli utåtagerande om de inte får hjälp. Personerna upplever att de har försökt förmedla sina problem innan de blir våldsamma. Systematiska riskbedömningar inom allmänpsykiatrin Att personer med psykisk störning som nekas vård tenderar att bli våldsamma visar på hur oerhört viktigt det är att det görs en riskbedömning av de personer som hamnar inom allmänpsykiatrin. är det en självklarhet inom svensk psykiatri att bedöma hur självmordsriskbenägen en person är men inte hur stor risken är att personen begår våldsdåd mot andra människor i samhället. Det är att låta slumpen styra inte förnuftet. bör riskbedömningar vara samma självklara ansvar i allmänpsykiatrin som självmordsriskbedömningar är . Patienter inom allmänpsykiatrin som kan misstänkas vara farliga för sig själva eller andra ska således riskbedömas, det gäller särskilt patienter med s k dubbeldiagnos (psykisk sjukdom/missbruk). Det är därmed inte bara människor som är tvångsvårdade som ska genomgå en riskbedömning innan de släpps ut behovet finns även inom allmänpsykiatrin. Arbetet med att utveckla bra metoder att göra riskbedömningar och öka kunskapen om vilka faktorer som är relaterade till risken att falla in i allvarlig brottslighet måste fortsätta. En viktig insats för att minska risken för våld är vidare att hos patienter inom psykiatrin utvärdera och vid behov behandla missbruk och beroende av droger. En minskad droganvändning minskar risken för att vidta våldshandlingar högst betydligt. För att underlätta arbetet med att genomföra adekvata riskbedömningar inom allmänpsykiatrin behövs möjligheten att låta bedömare använda sig av belastningsregistret, vilket inte är tillåtet på grund av sekretess. Sekretessfrågorna ställs på sin spets i fall som dessa och målkonflikterna är många och svåra. Men de måste vägas mot risken att en människa utsätter andra för fara riskbedömningar är ytterst en samhällsskyddsåtgärd för att skydda medborgarna mot våldsverkare.
mot · GT02So565 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa apoteksmonopolet. Varför kan man inte köpa huvudvärkstabletter eller näsdroppar i livsmedelsbutiken? Den frågan ställer allt fler svenskar. Svaret är läkemedelsmonopol. är ensamt om att ha ett statligt monopol på receptfria läkemedel. Apoteksbolaget har grundande haft detta monopol. kom generaladvokat i med sitt yttrande. Där säger han att Apoteksbolagets monopol strider mot om fri konkurrens. Hans synpunkt väger tungt när domstolen ska ta ställning till det svenska ensamrätt att sälja receptfria läkemedel. Det finns goda skäl att tro att det går att åstadkomma effektivisering och därmed lägre priser genom fri konkurrens på detta område. Dessutom skulle fler svenskar få tillgång till läkemedel på närmare håll . Inte minst de som bor i gles- eller landsbygd. När det gäller handel med receptbelagda läkemedel bör även den kunna bedrivas av annan än . Detta förutsätter tillstånd till detaljhandel med receptbelagda läkemedel och farmaceututbildad personal tillgänglig . är ett av de europeiska länder som har minst antal apotek per invånare. Apoteken har dessutom internationellt sett mycket korta tider för öppethållande. Exempelvis kan nämnas att i finns bara ett enda apotek som har öppet dygnet runt. Få apotek och korta öppethållandetider har lett till långa väntetider, vilket är mycket sällsynt i andra EU-länder. Eftersom inte har några konkurrenter finns det inget incitament att förbättra servicen och korta köerna. Detta drabbar både kunder och personal. Det är viktigt att komma ihåg att det är få som fortfarande kämpar för det svenska apoteksmonopolet. Regeringens egen utredare menar i utredningen att det är svårt att hitta aktuella motiveringar till ett bibehållande av Apoteksbolagets monopol. I utredningen kan man hitta flera argument för att avskaffa apoteksmonopolet. Ett av argumenten är att läkemedelsdistributionen kan effektiviseras genom konkurrens; därigenom kan man sänka statens kostnader för läkemedelsförsörjningen. Kostnadsminskningen är emellertid inget huvudargument, menar . Andra argument för en avmonopolisering är att det skulle medföra dynamiska effekter med en bättre anpassning till kundernas efterfrågan, farmaceuter skulle anställas av nya apoteksaktörer och av landstingen och därigenom skulle deras kompetens utnyttjas bättre. Denna uppfattning delar han inte bara med oss, utan också med resten av och . Även har i en rapport klagat på den svaga konkurrensen inom den svenska läkemedelsdistributionen. Om vi tittar på våra grannländer kan man se att i kan vanliga affärer efter ansökan få tillstånd att sälja vissa men inte alla receptfria läkemedel. I fick detaljhandeln rätt att sälja receptfria mediciner. Det är hög tid att får konkurrens.
mot · GT02So568 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett handlingsprogram för användning av antibiotika i samhället. Arbetet med att bekämpa ett allt för stort koldioxidutsläpp i naturen är i fokus på miljöområdet både nationellt och internationellt. Detta är något som vi enbart vill understödja. Men finns andra hot mot vår miljö och dessa är lika viktiga att ta tag i. Ett sådant är användningen av antibiotika i världen. Frågan har tagits upp ett flertal gånger, men lite har gjorts för att komma till rätta med den. Vi kan se konsekvensen, resistenta bakterier ökar i stadig takt. Forskare varnar för att läget blir allt mer dramatiskt när det handlar om resistensmönster hor olika bakterier. Detta leder till att kroniskt sjuka drar på sig antibiotikaresistenta bakterier, vilka hotar deras liv. Det är angeläget att regeringen aktualiserar detta viktiga område inom miljöpolitiken, både nationellt och internationellt. Ett handlingsprogram bör skapas så att vi är beredda på vad som kan hända om mönstret av resistenta bakterier breder ut sig. Vi behöver också en ökad satsning på forskning. Forskningen bör stärkas för att nå större enighet vad gäller användningen av antibiotika och vilka konsekvenser det medför. Det är av yttersta vikt att förhindra en utbredning av resistenta bakterier.