mot · GT02N474 · 2005-10-03 00:00:00 — Förvisso sker ett undantag från detaljhandelsmonopolet, men det är den enda lösning som kan förena näringsfriheten med den fria konkurrensen. Vad gäller alkoholpolitiska aspekter så innebär gårdsförsäljning naturligtvis en ökad tillgänglighet. Gårdsförsäljningen måste underkastas samma regler och samma tillsyn som annan alkoholförsäljning för att stävja att alkohol säljs till minderåriga. Sådant skall beivras på samma sätt som sker vad gäller restauranger eller Systembolagets butiker. I syfte att främja en växande besöksnäring bör gårdsförsäljning och provsmakning tillåtas. Skånskt jordbruk består av 10 000 företag. Man brukar en halv miljon hektar åker, producerar en och en halv miljon ton spannmål, en halv miljon ton mjölk, nötkött, griskött och mycket annat. 27 000 personer är helt eller delvis sysselsatta i produktionen. är kornbod och viktig för den svenska inhemska livsmedelsproduktionen. I finns ungefär hälften av samlade FoU-resurser lokaliserade inom livsmedelsområdet. Till detta kommer en stark råvaruindustri inklusive växtförädling samt maskiner för livsmedelsproduktion. Den totala tillväxten för hela livsmedelsbranschen i bedöms ligga på mellan , dvs. något över beräknad tillväxt i hela ekonomin. i har presenterat trendframskrivningar och gjort modellberäkningar som talar sitt tydliga språk: Skånskt jordbruk har goda förutsättningar att bli en än viktigare framtidsnäring. Produktionen drivs med höga miljöhänsyn och med god djurhållning. Livsmedelsprodukternas kvalitet är hög och forskning och utveckling inom området tillhör de världsledande. Skånsk livsmedelsproduktion är en tillväxtmotor i samhället, som med konkurrensmässigt lika villkor mycket väl kan hävda sig på marknaden, både nationellt och internationellt. Men då måste också rättvisa spelregler gälla. Den småskaliga livsmedelsproduktionen är en växande del av jordbruket. Den bidrar till att göra till en attraktiv region. Det är dock angeläget att dessa producenter får möjligheter att utveckla sina produkter. Småföretagare har svårt att bära hela kostnaden för forskning och utveckling inom detta område. Det är därför angeläget att ett livsmedelsinnovationscentrum, som bidrar till FoU inom detta område, inrättas. Trygghet och rättssäkerhet för god tillväxt För att ett samhälle skall kunna få en god tillväxt krävs att människorna känner sig trygga och att det finns en hög rättssäkerhet. Därför är det beklagligt att det skett en försvagning av det svenska och skånska rättsväsendet av socialdemokratiskt styre. Värst är naturligtvis en ökad brottslighet och det lidande den medför. Otryggheten breder ut sig i samhället om man inte kan lita på att polisen hinner fram när allvarliga våldsbrott begås eller ett rån sker. Hela rättskedjan måste fungera för att tiden från brottsanmälan till dom skall kunna förkortas. Skåningarna skall kunna lita på att polisen når fram inom skälig tid. Alla delar av skall ha rätt till den trygghet som polisiär närvaro innebär och för att alla skall kunna känna trygghet måste brottsligheten minska och det brottsförebyggande arbetet förbättras. Nedläggningar av polisstationer försämrar möjligheten till samarbete mellan polis, skola, socialtjänst och lokala brottsförebyggande råd. Många medborgare känner också en frustration för att polisstationen om den finns i kommunen alltid är stängd när man behöver den som bäst. Tillgänglig och synlig polis är viktig för människors upplevda trygghet. Skånsk polis känner i stor utsträckning till vilka de yrkeskriminella och farligaste personerna är. Polisen måste få tillräckliga resurser för att kunna punktmarkera dessa personer. Särskilda insatser måste göras mot ungdomsbrottsligheten, framför allt i de stora städerna på den skånska . Även för de skånska företagarna är ett fungerande rättsväsende viktigt. Vissa företagare får inte längre försäkra sin verksamhet eftersom försäkringsbolagen anser att t.ex. rånrisken är för stor. Polis och åklagare måste öka antalet uppklarade brott för att förtroendet för rättsväsendet skall förbättras. Ett med global dragningskraft I en alltmer globaliserad ekonomi ställs nya krav på tillväxtpolitiken. behöver regioner som är globalt konkurrenskraftiga. har möjlighet att bli en sådan region. Redan nu ser vi hur viktiga investeringar i forskningsintensiv verksamhet sker i MalmöLund-området. Flera globala företag har redan valt att placera sina nordeuropeiska kontor i . En indikation på att denna utveckling fortsätter med ökad takt är att Capacity, som arbetar med att locka nya företag att etablera sig i , lyckades förbättra resultatet . Detta trots att företagsetableringarna ökade . Det är inom sektorer som utveckling, produktion, service och konsulenttjänster de flesta företagen arbetar. Man menar också att det finns ett särskilt stort intresse för Öresundsetablering i företag inom biotekområdet. I växer nu ett långfilmscentrum fram. Detta kan bidra till integrationen i genom att vara attraktiv, inte bara för svenska utan också för danska och tyska filmproducenter. Vi bör iaktta de möjligheter som centret kan ge, men också de kraven på kompetensutveckling detta kräver. Det är viktigt för tillväxten, jobben och välståndet i att ges bättre möjligheter att tillsammans med den västra delen av fortsätta vara en globalt intressant aktör. Regeringen måste engagera sig för ESS Någonstans i skall en ny forskningsanläggning med världens mest kraftfulla neutronkälla etableras. Anläggningen som skall användas för avancerad materialanalys går under namnet ESS, vilket är en förkortning för European Spallation Source. Utöver de förväntade 500 fast anställda vid anläggningen beräknas mellan 4 000 och 5 000 gästforskare utnyttja anläggningen. ESS är ett internationellt europeiskt projekt som kan ses som ett viktigt led i arbetet att stärka konkurrenskraft i den globala ekonomin. Projektet väntas därför få stöd från såväl EU som enskilda europeiska länder. Anläggningen kommer att få en central betydelse inom flera strategiska framtidsområden. Den totala kostnaden för projektet väntas uppgå till ca (ca ) och ESS skall vara klar att tas i bruk 2013. Ett intensivt arbete har inletts för att ESS skall placeras i och starka skäl talar för som etableringsort. Om anläggningen placeras i skulle det betyda väldigt mycket för att stärka och som forsknings- och utvecklingsregion av internationellt sett mycket hög rang. Anläggningens storlek och den strida ström av gästforskare som förväntas, innebär dessutom mycket stora sidoeffekter i form av arbete, dynamik och företagande. Det finns ett starkt stöd inom skånsk politik, näringsliv och forskarvärld för en placering av ESS i . Den har ett brett skandinaviskt stöd, politiskt, akademiskt och från näringslivet. Det är mycket viktigt att också regeringen ser möjligheterna för och med en ESS-anläggning i . Regeringen bör på ett tydligt sätt engagera sig i arbetet för att få ESS till . Den förhandlare som regeringen tillsatt borde få ett tydligare uppdrag att redan från början arbeta med målsättningen att placeringen av ESS skall ske i och . har den tänkta finansieringen av ESS utgått från att olika enskilda länder tillsammans bidrar med medel av sin forskningsbudget. Vi menar att finansieringen bordas lyftas upp till EU-nivå. De europeiska forskningspengarna som finns i ramprogrammet borde mera strategiskt än riktas just mot forskningsprojekt som kräver flera länders gemensamma insatser. Regeringen borde därför tillsammans med andra länder driva att en stor del av finansieringen av ESS sker med EU:s forskningspengar. befinner sig efter utvidgningen av EU nästan i det geografiska centrumet av unionen. Detta ger en unik ställning i som borde tas till vara. finns mer än två färjeförbindelser mellan och . Ett ökat samarbete både vad avser handel och turism men också utbildning och miljöarbete är viktigt för båda länderna. Det är viktigt för hela att har en hög profil inom den större nordeuropeiska regionen bestående av , , norra och . har rent geografiskt ett mycket intressant läge i den europeiska ekonomin. Men läget är intressant, inte bara geografiskt, utan också om man tittar på ekonomins sammansättning. Inom flera av de viktigaste framtidsbranscherna tillhör skånska företag och skånska forskare den europeiska eliten. I har starka kluster vuxit fram inom framtidsbranscher som t.ex. livsmedel, medicin och bioteknik. Svenska och danska staten borde stärka forskningssamarbetet inom dessa och andra för regionen viktiga områden t.ex. genom att undersöka möjligheten till gemensamma forskarskolor och genom att stödja andra gemensamma forskningssatsningar, speciellt mellan industri och universitet. (ett samarbete mellan tolv svenska och danska högskolor och universitet) skapar fantastiska möjligheter för studenter och forskare. Men det finns fortfarande hinder kvar som måste rivas för att ta till vara möjligheterna fullt ut. Bland annat måste man harmonisera en del regler för t.ex. hur studierna skall värderas. En utveckling av skapar möjligheter att bibehålla och stärka regionens ställning i viktiga framtidsbranscher. Universitet och högskolor måste naturligtvis alltid ha stor frihet och självständighet. Men statens ansvar ligger i att undanröja hindrande regler för poängberäkning och värdering av examina och kurser, hinder som försvårar ett organiserat samarbete över gränserna. Målet borde vara att det inte skall vara svårare att växla mellan ett danskt och ett svenskt universitet än det är att växla mellan olika universitet inom respektive land. Danska och svenska staten har här en viktig uppgift att gemensamt diskutera vilka regler och bestämmelser som kan samordnas. Vidare borde svenska studenter erbjudas samma möjlighet som de danska studenterna vad avser stöd för resor över sundet. Skånberg (kd)