mot · GT02So662 · 2005-09-30 00:00:00 — hinner mycket att hända som kanske aldrig går att ställa till rätta. anser att det behövs ett nytt tänkande kring gode man/förvaltare och hur dessa tillsätts. Kanske behövs högre arvode, handledning och bättre utbildning för att få människor att engagera sig. Det måste bli attraktivt att vara god man/förvaltare för psykiskt funktionshindrade. Ungefär 1 500 personer begår självmord. Det är så många dödsfall som i trafiken. Självmord är den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen . Att förebygga självmord är inte bara ett sätt att ge hjälp i livsfarliga situationer utan det är även ett långsiktigt arbete för att få ner antalet självmord och självmordsförsök. Inom hälso- och sjukvården finns exempelvis en stor och delvis outnyttjad potential för att tidigare kunna upptäcka psykiska problem och signaler om självmordsbenägenhet. Primärvården måste bli bättre på att upptäcka psykisk ohälsa och självmordsbenägenhet. Det kan handla om att anställa personal med psykiatrisk kompetens eller utbilda befintlig personal. Alltför ofta saknas beredskap för att upptäcka depression och för att behandla den hos personer som söker vård. vill även skapa förutsättningar för ungdomsmottagningar i samverkan med kommunerna och BUP att ge bättre stöd till unga personer med psykiska problem. Resurser för att följa upp patienter som gjort ett självmordsförsök och de som går med självmordstankar är mycket angelägna. Anpassad utbildning av vårdpersonal liksom tid för patienten är betydelsefulla delar för en lyckad behandling. Uppföljning med återkommande kontakter är avgörande för att motverka att självmordsförsök upprepas. 14Psykiatrisk vård för äldre De flesta äldre personer lever ett rikt och aktivt liv. Men upp emot en halv miljon äldre är på grund av psykisk ohälsa förhindrade att ta del av de möjligheter och den stimulans som finns att tillgå. Denna stora och tysta grupp har svårt att tala för sig själv och förbigås ofta i debatten. Depression är den vanligaste psykiska sjukdomen hos äldre. Omkring 15procent av personer beräknas ha en behandlingskrävande depression. Aktuell forskning visar att man inom primärvården har svårigheter att upptäcka psykiska störningar hos äldre. Många äldre, exempelvis deprimerade, får därmed ingen behandling. Symtomen är inte alltid desamma som hos yngre, vilket ställer speciella krav på kunskaper hos läkare och annan personal. Bland alla åldersgrupper är självmord vanligast hos personer . Depression är den bakomliggande orsaken i 3 av 4 fall. av personer har någon form av demenssjukdom. Problemen i vården av demenssjuka är inte enbart förknippade med minnesstörningarna. Komplikationer i form av oro, beteendestörningar och andra psykiska symtom gör att stor medicinsk och psykologisk kompetens behövs i bemötande och omvårdnad. 15Flyktingar med psykiska problem Många flyktingar som kommer till har bakom sig svårt traumatiserande händelser, vilka för att undvika framtida psykisk ohälsa kan behöva mötas med behandlingsinsatser. För många innebär den i en ytterligare belastning med osäkerhet om man får stanna och med tillgång till hälso- och sjukvård endast vid behov av akuta insatser. Även efter beslut om uppehållstillstånd och ett fortsatt permanent liv i kvarstår för många behov av behandlingsinsatser inom psykiatri och stöd från . Många vårdgivare känner sig illa rustade inför mötet med dessa personer med tanke på den skiftande etniska bakgrunden och de traumatiska upplevelser som många av våra nya svenskar har. skriver mer om flyktingars situation, asyl- och migrationspolitik i kommittémotionen Invandrare och flyktingar (2005/06:Sf373). Många personer med psykiska funktionshinder är beroende av sina anhöriga. Det är därför nödvändigt att samhället på olika sätt stöder anhörigvårdarna. Utgångspunkten för är att se och erkänna familjens och de närståendes roll och funktion i vården av äldre, sjuka eller funktionshindrade. Stödet till anhöriga som vårdar ingår som en viktig del i familjepolitik. Anhörigvårdare är en stor tillgång och har rätt till olika former av stöd, information och handledning för att kunna ta på sig vårduppgifter som annars skulle utföras av vårdpersonal med utbildning. utvecklar sin politik för anhörig- och närståendevårdarna i en särskild motion, Anhörigvården (2005/06:So705). 17Utbilda och rekrytera personal Bristen på psykiatriker och annan vårdpersonal är stor. Viktig erfarenhet går förlorad och teamarbetet försvåras. Särskilda utbildningssatsningar bör göras för att locka fler nyutexaminerade läkare att välja specialiteten psykiatri. Utbildningssatsningar behövs även inom grundutbildningen så att kompetent hjälp kan erbjudas i närsjukvården. Fler för utbildning och forskning behöver utvecklas. Ett bra exempel är Socialpsykiatriskt i där kommuner, och samverkar kring utbildning och forskning. 17.1Psykiatrisk kompetens i närsjukvården Närsjukvården behöver personal med professionell kunskap om sociala och psykologiska faktorer och deras inverkan på de vårdsökandes hälsotillstånd. Internationella undersökningar om hälsoproblemen i befolkningen har visat att mellan av alla som sökt läkarkontakt inom närsjukvården i själva verket har psykiska besvär. Enbart hälften får en riktig diagnos eller behandling. I har uppskattningsvis av dem som söker närsjukvård psykiska eller psykosomatiska åkommor. Dagens sjukvård i saknar en fungerande organisation, tillräckliga resurser och kunskaper för att på ett professionellt och effektivt sätt kunna ta hand om denna stora patientgrupps behandling och rehabilitering. Systematiserad samverkan mellan olika kompetenser såväl medicinsk som psykologisk är sett ur både patientens och samhällets perspektiv det mest effektiva. Redan i närsjukvården måste patienten träffa på rätt kompetens. Psykologisk diagnostik och behandling måste lyftas fram som något mycket angeläget. Genom ett sådant system skulle med största sannolikhet patienter redan från början komma rätt i vårdkedjan som minskat lidande uppnås för den enskilde patienten. En betydande ökning av antalet anställda psykologer behöver göras inom närsjukvården. anser att mångprofessionella vårdteam klarar uppgifter inom vården bäst. Inom den psykiatriska vården behöver olika kompetenser vara företrädda. Tillgång till dessa kompetenser är en förutsättning för att ge en god vård till alla patienter. Psykiatriker, psykologer och psykoterapeuter m.fl. bör därför organisera sig i vårdteam. skriver mer om en sjukvård som kan förebygga psykisk ohälsa i motionen Folkhälsopolitiken (2005/06:So709). 18Satsa på barn- och ungdomspsykiatrin De psykiskt störda barn som inte får nödvändig hjälp utvecklar med så mycket större sannolikhet psykisk sjukdom senare i livet. Dessutom finns risk för att barnets normala utveckling hämmas. Enligt en undersökning av () har barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) haft en fördubbling av antalet besök . BO kontaktade verksamhetschefer inom BUP över hela landet. Verksamhetscheferna ansåg att pressen på BUP ökade. Bland annat besparingar inom skola och barnomsorg kan få förödande konsekvenser för många barn det behövs helt enkelt mer resurser för barn i samhället. Det är oroande att barns psykiska hälsa fortsätter att försämras. Det krävs nu att tidiga och förebyggande insatser prioriteras. Köerna till barnpsykiatrin är oacceptabelt långa. rapporterar om väntetider mellan 6 månader upp till och landstingen har stora svårigheter med att åtgärda problemen. Det förekommer även att akutköerna är mycket långa. Barnpsykiatrin hinner heller inte göra de utlåtanden som ligger till grund för beslut, vilket fördröjer denna process. Det finns också oroväckande tecken på att antalet remisser till barnpsykiatrin från ökat trots att barnen själva inte är i behov av psykiatrisk vård, vilket pekar på att vakanserna bland utbildade socionomer inom måste fyllas. anser att särskild vikt ska läggas vid snabb och tillgänglig kompetens för barn med psykisk ohälsa och även barnen i familjer som drabbas av psykisk ohälsa. Det förebyggande arbetet är eftersatt. Ur ett barnperspektiv vill särskilt lyfta fram värdet av att ge familjer bättre förutsättningar att ha tid för varandra, stora som små. Familjer med ensamstående föräldrar behöver få särskild uppmärksamhet. I vården av individer med psykiska sjukdomar missar man ofta att ge stöd och hjälp till dessa personers barn. I den statliga utredningen Det gäller livet Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31) påpekades detta. En bestämmelse föreslogs i hälso- och sjukvårdslagen att sjukvården skulle uppmärksamma barns behov av information och stöd när föräldrarna har allvarliga sjukdomstillstånd. uppfattning är att regeringen måste åtgärda uppenbara brister i omhändertagandet av dessa barn helt i enlighet med utredningens förslag. avsätter till barn- och ungdomspsykiatrin . Denna satsning och övriga politiska förslag utvecklas i en särskild motion (2005/06:So707). 19Psykiatrisk kompetens i missbrukarvården Missbruksvården saknar, i hela landet, med få undantag, kunskaper och metoder för att möta och behandla psykiskt sjuka missbrukare. På vissa håll finns istället ett vagt artikulerat ideologiskt motstånd mot kunskapsområdet, ett motstånd som yttrar sig i att man ogärna vill tala om psykiatriska diagnoser utan menar att det är nog med sociala perspektiv. Få områden i välfärdspolitiken har drabbats lika hårt av besparingar och försämringar som missbruksvården. Och paradoxalt nog har vård- och rehabiliteringsbehoven ökat som resurserna minskat. Statistik, uppföljning och annan dokumentation om missbrukarvården är bristfällig och svårtolkad. Det finns ingen heltäckande information om vårdens omfattning och utveckling. Några slutsatser kan dock dras av tillgänglig statistik: Antalet personer i institutionsvård har minskat . Institutionsvården har i stor utsträckning ersatts av öppenvård. Uppsökande och aktivt motiverande verksamhet har minskat mycket kraftigt. Bristerna i missbruksvården inverkar starkt på den psykiatriska vårdens möjligheter att fullgöra sitt uppdrag. Här finns ett tydligt men ej fullständigt utrett samband. De allra mest utsatta personerna är de med en så kallad dubbeldiagnos missbruk i kombination med en psykisk sjukdom. Bara i finns uppskattningsvis 1 500 personer med dubbeldiagnos som varit i kontakt med någon myndighet, men mörkertalet är stort. Denna grupp av människor faller ofta mellan stolarna och drivs lätt ut till ett liv på gatorna. Till exempel har drygt hälften av alla hemlösa personer i psykiska problem enligt en undersökning av . anser att det, som ovan nämnts, måste ske en utbyggnad av antalet vårdplatser i missbrukarvården. Vidare krävs en bättre samverkan mellan socialtjänst, missbrukarvård och psykiatri. De många ideella frivilligorganisationerna, som uppvisar goda behandlingsresultat och är verksamma inom missbrukarvården, behöver ett utökat statligt stöd. Narkotikafrågor och missbrukarvård utvecklas i en särskild motion (2005/06:So704). 20Förbättra uppföljning och utvärdering Psykiskt sjuka personer är överrepresenterade som förövare av grova våldsbrott. Men det måste betonas att de allra flesta psykiskt sjuka personer inte begår några brott (däremot är många farliga för sig själva). Mot bakgrund av uppmärksammade vansinnesdåd och den debatt som följt anser att det behövs forskning kring psykologiska och neuropsykologiska funktioner bland personlighetsmässigt avvikande våldsbenägna personer för att kunna tillhandahålla behandling och prevention. På ansvariga myndigheter finns stora brister när gäller att följa och rapportera om brottsrelevant individorienterad forskning. Tillgänglig statistik är bristfällig både vad gäller kvalitet och innehåll. Det är även illa ställt med uppföljningen av andra mer övergripande frågeställningar kring psykiatrireformens effekter. Uppföljningen och utvärderingen av den psykiatriska vården måste bli betydligt bättre. De som arbetar med psykiskt sjuka personer i någon form poliser, socialarbetare och andra uppger ofta att situationen ser värre ut . Chef för den slutna psykiatriska vården i norra region intervjuas i .