mot · GT02N386 · 2005-10-04 00:00:00 — Det vill säga byggnader som sannolikt över tiden inte efterfrågas av någon annan än den hyresgäst för vilken lokalerna producerats. Vi anser att även hyresgästernas rådighet över sin lokalförsörjning bör vägas in i definitionen av en ändamålsbyggnad. Om hyresgästen saknar realistiska fungerande alternativ till den byggnad som förhyrs, bör den anses vara en ändamålsfastighet. Denna förändrade definition har betydelse för universitets och högskolors möjlighet att bedriva sin verksamhet inom sammanhållna campusområden och kan innebära att fler av Akademiska Hus lokaler bör klassas som ändamålsbyggnader. menar att tillhandahållande av ändamålsfastigheter är en sådan verksamhet som motiveras av särskilda samhällsintressen. Dessa lokaler bör därför behållas i ett nytt Akademiska Hus. Den verksamhet, som bedrivs på marknadsmässiga villkor, bör avyttras. avkunnade en dom som innebär att apoteksmonopolet som det ser ut inte är förenligt med gemenskapsrätten. är det enda land i hela som har monopol på apoteksverksamheten. Det är endast och som, vid sidan av , har statliga apoteksmonopol. Ett resultat av det statliga monopolet är att vi i endast har ett apotek per 10 000 invånare. Detta kan jämföras med andra europeiska länder som har ett apotek per 20003000 invånare. Flera statliga utredningar har visat att det finns stora välfärdsvinster med ett avskaffande av apoteksmonopolet. I stället för den ytterligare reglering av läkemedelsmarknaden som regeringen flaggat för efter dom, vill vi istället bryta upp monopolet och göra det möjligt för fler aktörer att erbjuda läkemedel till svenska konsumenter. har tillsammans med , föreslagit (2004/05:So38) att det i stället för dagens ordning med ett statligt monopol bör ges möjlighet åt licensierade butiker och apotek att sälja receptfria respektive receptbelagda läkemedel. Erfarenheter från andra länder visar att ökad mångfald har lett till fler apotek, bättre tillgänglighet och service såväl i glesbygd som i storstad samt lägre läkemedelskostnader för den enskilde. I har man till exempel fått fler apotek sedan omregleringen av läkemedelsmarknaden. Även om många av dessa apotek finns i städerna har man även kunnat konstatera att antalet kommuner som är helt utan apotek har minskat. I har priserna på receptfria läkemedel sjunkit . När marknaden för försäljning av läkemedel har avreglerats bör bli föremål för försäljning. Ett första steg i en försäljningsprocess, som säkerställer att kan utvecklas till en stark aktör på den europeiska marknaden, kan vara att låta anställda köpa den apoteksverksamhet de arbetar i och ansluta den till genom franchiseavtal. I ett senare skede, när en ny permanent ordning för detaljhandeln med läkemedel är genomförd och de lokala apoteken har haft möjlighet att bygga upp ett kapital, kan överväganden göras om hur ska säljas för att bäst säkerställa bolagets fortsatta utveckling och funktionen inom den svenska läkemedelsförsörjningen. Ett scenario som då bör övervägas är att låta bland annat de olika lokala franchisetagarna få möjlighet att köpa aktier i . I samband med att behandlade regeringens proposition 2003/04:127 Ett stärkt för hållbara transportlösningar, presenterade tillsammans med ett förslag (2003/04:N17) till försäljning av som tar fasta på behovet av en ökad konkurrens på den svenska marknaden för godstransporter på järnväg. På så sätt skapas förutsättningar för en ekologiskt och socialt hållbar utveckling av transportsektorn. Bland annat föreslog vi att och andelarna i avyttras till olika köpare. Vi föreslog också att avyttras till en tredje köpare och att regeringen bereder förslagen från och Godstransportdelegationen innan man låser fast sig i en affär som kan få stora sociala och ekologiska konsekvenser. I samband med SJ AB:s ekonomiska kris föreslog (2002/03:N13) att bolaget skulle rekonstrueras genom att befrias från de dyra leasingavtal som det har gentemot staten. Detta skulle ha gett en starkare finansiell ställning som det, tillsammans med andra åtgärder som vi föreslog, hade förbättrat möjligheterna till en god fordonsförsörjning på den svenska järnvägsmarknaden. Vi föreslog även att regeringen efter det att avgett sitt huvudbetänkande skulle fortsätta med avregleringen av den svenska järnvägsmarknaden så att förlorar de sista delarna av sitt monopol. tror på en framtida järnvägsmarknad där olika operatörer konkurrerar om resenärerna på lika villkor. En modell med så kallade slot-tider kan vara en möjlig lösning för att uppnå detta. Troligtvis måste en sådan modell kombineras med någon typ av koncessioner som ger hel eller delvis ensamrätt till en operatör på sträckor som kan vara företagsekonomiskt lönsamma men som inte har så stora resandeunderlag att flera operatörer kan trafikera samma sträcka. När frågan om den fortsatta avregleringen och fordonsförsörjningen är löst bör säljas. AB Swedcarrier är ett av de tre bolag som bildades när bolagiserades. I koncernen finns tre helägda dotterbolag samt ett bolag där Swedcarrier äger . Andelarna i det delägda bolaget, , samt två av dotterbolagen, och , kan enligt vår bedömning säljas utan att några särskilda åtgärder övervägs. När det gäller som äger och förvaltar bland annat stationsfastigheter, behöver regeringen först överväga ifall några särskilda åtgärder behöver vidtas innan bolaget säljs. Innebär till exempel det faktum att hyresgästen saknar realistiska fungerande alternativ till lokalerna i stationsbyggnaden, att den bör anses vara en ändamålsfastighet eller finns det andra sätt att tillförsäkra att stationerna även kan erbjuda tillträde till alla järnvägsmarknadens aktörer på likvärdiga och goda villkor? är ett företag som agerar utifrån marknadsmässiga krav som det också bedriver en verksamhet som motiveras utifrån särskilda samhällsintressen. Genom möjligheten att erbjuda bytesmark kan , på det allmännas uppdrag, bidra till att bevara en levande landsbygd och säkerställa den biologiska mångfalden. Men i huvudsak är ett kommersiellt skogsbolag med en betydande skogsindustriell verksamhet. I ett första steg bör sälja sin skogsindustriella verksamhet. Regeringen bör sedan se över hur mycket mark som behövs för att tillvarata de särskilda samhällsintressen som värnar. Därefter bör resterande mark säljas ut till, i första hand, lokala skogsbrukare. Den del av som blir kvar bör omvandlas till ett sådant samhällsnyttigt företag som beskrivs ovan. Däremot bör bolagets verksamhet inte utökas ytterligare 7Vissa frågor med anledning av budgetpropositionen Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ett nytt statligt bolag ägt direkt av staten ska skapas genom en sammanslagning av . anser att bör avslå regeringens förslag. Den utredning som ligger till grund för förslaget har konstaterat att marknaden för företagshälsovård och arbetslivsinriktad rehabilitering synes fungera. Verksamheten är inte heller av sådan art att den behöver bedrivas inom vad vi ovan kallat ett samhällsnyttigt företag. Tvärtom anser även regeringen att verksamheten bör bedrivas under marknadsmässiga förhållanden med krav på god avkastning, tillväxt och vinst. Den långa kedjan av transaktioner, med reverser, ändringar och återställanden av bolagsordningar, kapitaltillskott i okänd form och så vidare, bidrar inte till att skapa klarhet i statens affärer. Den gör det också svårt för som ägarnas representant att överblicka de ekonomiska konsekvenserna av förslaget. förordar istället en lösning där de båda verksamheterna säljs var för sig till privata investerare. Detta erbjuder båda företagen att utvecklas med hjälp av nytt och friskt kapital. Vi bedömer att marknadens aktörer bäst kan avgöra om synergieffekterna i en sammanslagning av de båda företagen är så pass goda att de bör slås samman. Det bör därför vara möjligt för en och samma aktör att köpa båda företagen. Regeringen bör låta och behålla försäljningsintäkterna från respektive försäljning och istället minska anslagen till verksamheterna med ett belopp motsvarande behållningen av försäljningsintäkterna. 7.2Utvidgning av uppdrag för Bostadsfinansieringsaktiebolag () Regeringen föreslår att uppdraget för ska utvidgas till att även omfatta inlåning från allmänheten. anser att insteg på marknaden skulle kunna störa marknadens utveckling och förhindra att fler aktörer etablerar sig. Bolaget kan genom sitt låga avkastningskrav, endast 9,5 procents avkastning på eget kapital, erbjuda mer förmånliga villkor än andra aktörer på marknaden. De privatägda bankerna har avkastningskrav på . när hade en avkastning på , hade en avkastning på , Nordea , och hade en avkastning på eget kapital på . Vi tror inte att den möjlighet för att erbjuda transaktionskonton med höga inlåningsräntor för privatpersoner som regeringen nu vill skapa kommer att innebära något direkt hot för storbankerna. Nordea redovisade till exempel en vinst på . Värre är det för de små nischbanker som etablerat sig på marknaden och som inte har råd att möta statssubventionerade räntenivåer. Istället för ökad konkurrens och bättre villkor för kunderna riskerar regeringens intervention på marknaden att leda till motsatsen. Det är märkligt att regeringen nu förordar att ett statligt bolag, genom att verka på icke marknadsmässiga grunder, ska sätta marknadsmekanismerna ur spel för att få till stånd en förändring som regeringen önskar åstadkomma. Förre näringsministern avvisade användandet av liknande metoder på elmarknaden. sa han till TT: har bestämt att inte får jobba med andra villkor än andra bolag eftersom det skulle göra att företaget kan slå ut privata alternativ. ska agera som en aktör på marknaden och konsumentnyttan ska tjänas av att det finns flera aktörer som på lika villkor tävlar om kundernas gunst. Detta är en princip som även bör gälla för och vill påminna regeringen om att ett avkastningskrav som är lägre än det gängse på marknaden enligt är att anse som ett statsstöd. Istället för att ges ett utvidgat uppdrag bör staten avveckla sitt ägande i . De nya ägarna bör sedan avgöra hur bolaget ska utvecklas . 7.3Låneramar till järnvägsrelaterade bolag Regeringen begär i budgetpropositionen ett bemyndigande för att besluta om låneramar i för , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till högst 3300miljoner kronor. Den nu föreslagna låneramen för de tre före detta SJ-bolagen är ett tydligt exempel på när statens dubbla roller sätter en sund konkurrens ur spel. Bolagens konkurrenter har inte möjligheten att, med den säkerhet som en statligt garanterad låneram ger, söka krediter på marknaden till låga kostnader. De kan inte heller vända sig till för att få lån som i grunden garanteras av statskassan. För de lån som Riksgälden ställer ut inom de beslutade låneramarna finns inget regelverk med krav på riskbaserade avgifter. Det innebär att lån kan ges utan riskbaserade avgifter och därmed till kostnader som understiger de som låntagarna skulle behöva betala på den öppna marknaden. anser att regeringen genom att utfärda låneramar utan föregående kreditprövning åt bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad förbigår den så kallade marknadsinvesterarprincipen som ligger till grund för att avgöra vad som utgör statsstöd enligt . Ett lån är, enligt , att anse som statsstöd om räntan eller kraven på säkerhet för lånen inte återspeglar den risk som lånet innebär. Detta bedöms utifrån om villkoren överensstämmer med dem som normalt skulle ges av en bank eller annan finansiär på den öppna finansmarknaden. Regeringen begär godkännande för att utfärda en sammanlagd låneram om . När SJ bolagiserades var ambitionen att samtliga lån i skulle vara återbetalda vid utgången av 2003. anser att de statliga bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad också ska finna sin finansiering på den öppna kreditmarknaden. Värt att notera är också att de bolag som föreslås få en fortsatt låneram tillsammans endast hade lån om i . Swedcarrierkoncernen, där Jernhusen ingår, har numer ett kreditfacilitetsavtal hos Nordea om till och med utgången av 2006 samt ytterligare kreditmöjligheter om hos privata finansinstitut. Av den låneram på som regeringen ansåg vara nödvändig för att garantera SJ AB:s fortlevnad, har bolaget hitintills endast utnyttjat . Bolaget har dessutom bevisat att det kan få krediter hos privata långivare bland annat genom den låneram om som man har hos Nordea. Utifrån denna bakgrund tycks det som om bolagen kan finna finansiering på den öppna kreditmarknaden och att låneramarna i enbart utgör en säkerhet som kan bidra till att pressa bolagens kreditkostnader på ett sätt som snedvrider konkurrensen.