mot · GT02Ub323 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta bli pilotkommun för lärlingsutbildning i enlighet med motionens intentioner. har sedan valet kommit att toppa de flesta listor över arbetslöshet och ohälsa. Det är bara att konstatera att är ett län i kris i många avseenden. 54 000 gävleborgare i arbetsför ålder jobbar inte. Ungdomsarbetslösheten i är bland den högsta i landet. Olika varsel, nedläggningar och personalminskningar har duggat tätt. Den senaste i raden är som meddelat att 300 jobb försvinner från . Min bedömning av läget i länet är att situationen är allvarlig och att det försämras ytterligare om ytterligare 300 jobb försvinner i . En konsekvens blir att vi förlorar den yngre generationen som ska vara de som blir ryggraden in . De flyttar från länet för att söka jobb på annan ort. Folkmängden i länet har minskat till skillnad mot en ökning på 3,1 i resten av riket. Detta måste motverkas genom att stimulera unga att få utbildning i länet som leder till jobb. Trots länets totalt sett svåra situation, kan man se att det finns de orter inom länet, som drabbats ännu hårdare än andra. Därför är det viktigt att hitta skräddarsydda lösningar för just de orter där arbetslöshet, utflyttning och nedläggning är som störst. Här krävs uppfinningsrikedom, men också ett flexibelt tänkande där politiska blockeringar måste läggas åt sidan för att rädda vårt län. Länets politiker anordnar tillväxtkonferenser och försöker på olika sätt komma med förslag som ska lindra krisen. Men inget händer. Regeringen har delat ut ett men ännu ser vi inga resultat i form av ökad tillväxt och lägre arbetslöshet. Regeringen har haft olika delegationer som studerat förhållande i inlandet och i Bergslagen. Inte heller här ser vi några konkreta slutsatser eller insatser. I Sverige sjönk den öppna arbetslösheten till , men steg till och ytterligare till . väntas den öppna arbetslösheten ligga på . Enligt den senaste arbetskraftsundersökningen är arbetslösheten i . Det är en klar ökning jämfört med samma månad . var 68 000 svenskar långtidsarbetslösa. Därtill ska läggas de ca 327 000 öppet arbetslösa och de 141 000 latent arbetssökande. (SCB:s Arbetskraftsundersökning för ). Även i har arbetslösheten ökat dramatiskt sedan valet . Över 10 000 går öppet arbetslösa en ökning på eller 2 163 personer. Ökningen av arbetslösheten beror på försämrad konjunktur, försämrad konkurrenskraft för Gävleborgsföretagen och på faktorer som regeringens skatte-, arbetsmarknads- och socialpolitik. Dessutom har det varit en minskning av antalet arbetslösa i program vilket helt får tillskrivas regeringens ointresse av att hjälpa människor som drabbats av arbetslöshet, åtminstone då det inte är valår. är det dock annat ljud i källan då vi på nytt går in i ett valår. Stödet ökar igen för dem som är arbetslösa i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Min ambition med de förslag som denna motion förespråkar är att de ska vara långsiktiga och även bestå efter valdagen 2006. I var 10 657 personer öppet arbetslösa och inte mindre än 5048 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet öppet arbetslösa är totalt 1106 personer fler än (ams). har landets högsta obalans på arbetsmarknaden. Diagram: Arbetslösa i , kommun för kommun, 2003 ArbetslösaI programTotaltÖkning sedan valet ( 2002) Gävle3 8021 3005 102+ Hudiksvall1 2966421 939+14, 1 2615231 784+49, Gävleborg9 5774 47614 053+29, För att bryta långtidsarbetslösheten måste det vidtas kraftfulla åtgärder. Detta är nödvändigt om vi inte ska få ett antal ungdomar som hamnar i passivitet och långtidsarbetslöshet. I ett reportage från tidningen kunde vi läsa om att DN:s reportageteam åkte till för att prata med väljarna. Bilden som DN förmedlade var ungefär: har röda siffror gett en dyster bild av den lilla kustkommunen i , och arbetslösheten gör inte bilden ljusare. hamnade på sjätte plats bland de kommuner som har högst arbetslöshet i landet. låg den öppna arbetslösheten på mot 4,6 för riket. Räknar man med människor i arbetsmarknadsåtgärder blir siffrorna i och 6,9 i riket. Ungdomsarbetslösheten inklusive ungdomar i arbetsmarknadsåtgärder var jämfört i riket. Vid dagen för DN:s besök fanns det 6 jobb och ungefär 2000 arbetslösa. Ändå måste jobb sökas. DN träffade ett gäng arbetslösa på kaféet i . En 26-åring, utbildad systemadministratör och deltidsarbetslös tycker att arbetsförmedlingen borde byta namn till arbetssökandekontrollenheten, man får ju inte jobb där. En 24-åring anser att arbetsförmedlingen aldrig har gett honom något jobb, och vill de utbilda hela till undersköterskor. ville de att alla skulle bli truckförare. Dessa intervjuer med unga i visar på en frustration över situationen. Sysselsättningen, som traditionellt sett är arbetarrörelsens viktigaste fråga under de gångna tre åren, har också varit det rödgröna samarbetets kanske svagaste gren. Detta vet inte minst väljarna. Enligt statsvetarprofessorn , , är arbetslösheten den viktigaste frågan för väljarna. Det är därför inte konstigt att regeringen satsar pengar på ett sysselsättningspaket. , chefsekonom på , tidigare socialdemokratisk planeringschef på , anser att regeringens satsning ger intryck av att vara lite kortsiktig, exempelvis den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgiften för småföretagen. , socialdemokratiskt kommunråd i är också kritisk till regeringens regionalpolitiska företagsstöd, vilket hon ger uttryck för i nämnda . i väntar på besked om men kan inte fatta beslut eftersom regeringen håller inne pengarna som tidigare utlovats. önskar också att kommunen fick större möjligheter att utforma arbetsmarknadsåtgärder som är anpassade efter de lokala behoven. Det är av största vikt att få till stånd åtgärder för att motverka fortsatt negativ utveckling med ungdomsarbetslösheten i . Precis som kommunalrådet från uttrycker i artikeln, är det nödvändigt med lokala lösningar. Mitt förslag till lösning är att införa ett pilotprojekt av lärlingsutbildning i . beslöt om en ny lärlingsutbildning inom gymnasieskolans ram . har drivit frågan och välkomnar socialdemokraternas senkomna ställningstagande. Vi hade dock föredragit en modell där lärlingsutbildningen sker som ett eget program och inte inom ramen för befintliga program. Detta är också den modell vi pläderar för. Lärlingsutbildningen ska ge en gedigen yrkesutbildning. Den ska utformas lokalt och i samarbete med näringslivets företrädare inklusive fackförbund och skyddsombud med ett nationellt perspektiv för att skapa en god utbildning för både samhälle och den enskilde. Praktik bör varvas med teori redan från den första terminen. Eleven ska dock betraktas som elev . Skolan är huvudman för hela utbildningen oavsett var den är förlagd. De teoretiska delarna ska knytas till praktik i möjligaste mån. Teorin ska ge goda generella baskunskaper. Fördelningen bör vara av teori respektive praktik . För att inte splittra praktiktiden i företagen är det viktigt att de teoretiska ämnena läses koncentrerat . Skolan svarar för handledning till kontaktpersonerna på företagen. Samarbetet byggs upp och utformas flexibelt efter lokala förutsättningar och strategier. Genom att praktiken börjar tidigt ges stora möjligheter för eleven att bedöma om det valda yrket är det rätta. I en modern, flexibel lärlingsutbildning måste skola och arbetsliv dela på ansvaret för utbildningen. Genom att samarbeta med arbetslivet kan utbildningen hålla den standard som branscherna kräver. Den som är intresserad av ett visst område engagerar sig betydligt mer och blir mer kreativ. En lärlingsutbildning kan vara en väg att ge gymnasieeleven bred kännedom om arbetsinnehåll och moderna metoder och kunskaper för att kunna utföra ett arbete med kvalitet. Företagen ska sträva efter att ge eleverna en så bred yrkeskompetens som möjligt. De ska självfallet inte tvingas anställa eleven/lärlingen efter avslutad utbildning, men erfarenhet visar att lärlingar ofta erbjuds anställning. Eleven/lärlingen får en viss ersättning från företaget enligt lärlingsavtal i relation till den insats som görs i produktionen, förslagsvis . drivs projektet , Lärlingsutbildning för ungdomar i , av arbetsförmedlingen och det Regionala i . Finansieringen har skett genom regeringens satsning på . Projektet innebär en möjlighet till lärlingsutbildning för ungdomar mellan . Utbildningen ska underlätta för ungdomarna att få en anställning och för företag att rekrytera lämplig personal. Den innehåller både teori och praktik och individanpassas utifrån utbildningsnivå och det planerade yrket. Utbildningstidens längd beror på lärlingens förkunskaper och yrkets krav. Efter utbildningen är målet en anställning och någon form av utbildningsintyg. är en kommun där det, ur regionalpolitiskt hänseende, skulle vara utmärkt att vidareutveckla införandet av lärlingsutbildning, t ex vad det gäller 18-19 åringar, 25-28 åringar, innehåll och inriktning, dialogen med företagen etc. I kommunen finns en gedigen yrkes- och hantverkstradition, också inom hantverk som hotas av utplåning i brist på yrkeskunniga. Där finns också lång tradition av industriarbete med tekniska utbildningar och många entreprenörer som visat på både vilja och kunskap att orka börja om gång på gång efter olika arbetsmarknadspolitiska misslyckanden som drabbat kommunen. Staten bör se positivt på det och via erforderliga myndigheter och näringslivet stödja en vidareutveckling av lärlingsutbildningen.