mot · GT02So709 · 2005-09-30 00:00:00 — En god folkhälsa är en nödvändig men underskattad förutsättning för social och ekonomisk utveckling. Allmänt sett har hälsoutvecklingen i varit positiv och bidragit till välfärd och tillväxt. Men det finns också tydliga tecken på ökande sjuklighet och en utbredd ohälsa. Mest påtagligt är den epidemi som rasar i västvärlden av allvarliga och förebyggbara sjukdomar vars orsaker till viss del kan sökas i människors kostvanor och livsstil. Ett uppmärksammat folkhälsoproblem är fetma och övervikt, som kan bero på genetiska faktorer, men också har livsstilsrelaterade orsaker. Kraftig övervikt är nu så vanlig att man räknar med att av den vuxna befolkningen kan förväntas få en förkortad livslängd. Andelen med övervikt och fetma ökar även bland barn och ungdomar. Andra stora hälsorisker är bland annat rökning, alkohol och psykisk ohälsa som alla skapar stort lidande. Mitt i all dyster statistik finns ändå ljuspunkter som antyder att har goda förutsättningar att vända utvecklingen. Hälsotillståndet i är i en internationell jämförelse gott. Det finns hos alltfler en hög medvetenhet om problemen med ökande övervikt, hjärtkärlsjukdomar och andra hälsorisker. Dessutom finns ett stort, folkrörelsebaserat idrottsliv, skolhälsovård och en närsjukvård som har förutsättningar att nå många medborgare. Man kan inte tvinga människor att sluta röka. Inte heller kan man tvinga människor att motionera eller att äta en viss sorts mat. Men hälso- och sjukvården kan utnyttja sina breda kontaktytor och använda fungerande behandlingsmetoder: nämligen det motiverande samtalet, beteendeförändringskunskap och strategier för att underhålla en livsstilsförändring. Varje person har naturligtvis ett huvudansvar för sitt eget liv och sin egen hälsa. Men vår livsstil tenderar att bli ett problem inte bara för oss som individer, utan också för hela samhället. Vår livsstil bidrar inte till att lätta på trycket för en redan ansträngd sjukvård. Den ökar i stället kostnaderna och tränger undan många andra angelägna behov. Vad kan då göras på politisk väg utan att tränga sig in i människans privata sfär? Var går gränsen mellan det privata och politikens roll? Allt är inte politik. Men ett folkhälsoproblem måste med respekt för den enskilde också påverka politiken. I denna motion föreslår en rad förslag för att förbättra folkhälsan i . Förslagen tar sikte på att förebygga ohälsa genom en effektivare hälso- och sjukvård. anser att den svenska närsjukvården spelar en avgörande roll i det förebyggande folkhälsoarbetet. Men närsjukvården måste på ett bättre sätt utnyttja sin professionella kompetens, sin breda kontaktyta mot allmänheten och sin vardagliga närvaro i lokalsamhället. 6Stora utmaningar för hälso- och sjukvården6 6.1Kostvanor och brist på fysisk aktivitet7 6.2Den psykiska ohälsan ökar8 6.4Nonchalera inte rökningens risker9 7En hälsofrämjande hälso- och sjukvård10 7.1Ett systemfel inom hälso- och sjukvården som måste åtgärdas11 7.3Institutionalisera ansvaret genom lagändring på sikt13 7.6Öka forskningen kring förebyggande folkhälsoarbete13 8Förbättra stödjande åtgärder för barn och ungdomar14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sekundärprevention. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om allmänläkarnas och distriktssköterskornas roll i det förebyggande folkhälsoarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en närsjukvård som har kapacitet att följa upp, stödja och motivera behövande patienter till en mer hälsosam livsstil. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykologisk kompetens på varje vårdcentral i det multiprofessionella vårdteamet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta försöksverksamhet för att förbättra det förebyggande folkhälsoarbetet i närsjukvården i enlighet med motionens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att institutionalisera närsjukvårdens ansvar för de förbyggande folkhälsoinsatserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka utbildningen i hälsoinformation i läkar- och sjuksköterskeutbildningarna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna till egenvård. 1Yrkande 8 hänvisat till UbU. Det är självklart att försöka förebygga att människor i onödan drabbas av sjukdom, ohälsa och lidande som kan åtgärdas. Intresset för förebyggande folkhälsoinsatser grundar sig även i det faktum att det finns stora samhällsekonomiska vinster att göra om ohälsoproblem kan nedbringas. Hälsa, i vid mening allt från kost och motion till yttre miljö och relationer, handlar om att få leva ett så friskt liv som möjligt. Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö och levnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen. Folkhälsoarbetet får därför inte inskränkas till enbart hälso- och sjukvården utan kräver ett gemensamt ansvarstagande och samverkan mellan olika verksamhetsområden. Politiska förslag för att förbättra folkhälsan kan uppfattas som kontroversiella. Skälet är att folkhälsopolitik berör relationen mellan stat och individ. Grundläggande etiska och politiska synsätt påverkar avvägningen mellan individens ansvar och samhällets ansvar. Frågan är, enkelt uttryckt, i vilken utsträckning staten ska lägga sig i sina medborgares liv. Den socialdemokratiska regeringen har utvecklat en viss övertro på välfärdsstatens förmåga att lösa alla folkhälsoproblem. menar att ett sådant perspektiv inte alltid gagnar hälsoutvecklingen. En verkligt effektiv folkhälsopolitik bör även inriktas på att främja den enskildes intressen, ansvar och möjligheter att främja en god hälsa. Särskilt angeläget är det att främja ungas förmåga och möjligheter att välja ett ohälsosamt liv. Forskning har visat att de vanor som grundläggs tidigt i barndomen har mycket stor betydelse för hälsan under hela livet. Folkhälsopolitikens tvärsektoriella karaktär innebär att kristdemokratiska förslag inom flera politikområden har med folkhälsa att göra. Kristdemokratisk folkhälsopolitik finns, i denna mening, i motioner kring t.ex. hälso- och sjukvårdspolitik, livsmedelspolitik äldrepolitik, familjepolitik, jämställdhetspolitik, ekonomisk trygghet för äldre och handikappade och arbetsmarknadspolitik. Denna motion tar därför inte upp samtliga av förslag som rör folkhälsopolitiken. Västvärlden upplever en växande epidemi av kroniska sjukdomar. Sjukdomar som allergier, hjärtkärlsjukdomar, diabetes, kroniska led- och muskelsjukdomar, degenerativa nerv- och ögonsjukdomar, olika cancersjukdomar, kronisk trötthet, kroniska infektioner m.m., ökar stadigt. hotar kostnaderna för vård, sjukskrivning och förtidspensionering att redan nu spränga budgetramar för staten, kommunerna och landstingen. Vissa kroniska sjukdomar är ett resultat av vår livsstil och förebyggs också bäst genom ändrad livsstil. Alltför länge har hoppet satts till nya och bättre läkemedel. Men de som nått marknaden har i många fall visat effekter, varit dyra, och bidragit till en urholkad sjukvårdsbudget. Ett exempel är blodtrycks- och kolesterolsänkande behandling som inom sjukvården är prioriterad och därför är dessa läkemedel subventionerade av staten och rabatterade. En granskning visar att effekten är så liten att man måste behandla mellan 200 och 700 personer med måttligt förhöjt blodtryck eller 150600 individer med kolesterolsänkande medicin i vardera för att en enda person ska skyddas mot hjärtinfarkt eller slaganfall. Professor vid överviktsenheten på menar att om fetmabehandling blev ett aktivt alternativ inom primärvården så skulle vi kunna spara av läkemedelskostnaderna för högt blodtryck, diabetes etc. Det handlar om omätbara hälsovinster och i besparingar. Utan fungerande förebyggande insatser kommer att få dras med en tilltagande otillräcklig sjukvård, vårdköer, omöjliga kostnader och inte minst ett stort mänskligt lidande. 6Stora utmaningar för hälso- och sjukvården Den svenska folkhälsan är, som tidigare nämnts, i en internationell jämförelse god. Det finns till exempel globala hälsorisker som har en minimal utbredning i . Undernäring, brist på rent vatten och smittsamma, dödliga infektioner drabbar främst befolkningen i . I och övriga i-länder finns andra hälsorisker som behöver förebyggas. Något förenklat finns fyra större utmaningar inom folkhälsoarbetet i , som om de förebyggs mer effektivt, skulle kunna innebära stora hälsovinster: Hälsofarliga kostvanor och bristen på fysisk aktivitet. Den försämrade psykiska hälsan. Den kraftigt ökade alkoholkonsumtionen. undersöktes drygt 33 000 malmöbor. Personer som löpte stor risk att dö för tidigt i hjärt-kärlsjukdomar eller på grund av alkoholmissbruk erbjöds delta i studien. Av nära 500 personer som riskerade att bli sjuka eller dö för tidigt på grund av alkoholmissbruk erbjöds hälften rådgivning och tester av levervärden med jämna mellanrum. I kontrollgruppen gjordes ingenting. Uppföljningen visade att den grupp som fått hjälp i förebyggande syfte sparade åt sjukvården jämfört med kontrollgruppen . Studien visade också tydligt att ohälsa och för tidig död hänger samman med utbildning och sociala faktorer. En lågutbildad man som befinner sig långt nere på den sociala stegen löper mellan risk att dö för tidigt i exempelvis hjärt-kärlsjukdomar eller missbruksrelaterade sjukdomar, än genomsnittsmannen. Av de personer som kontaktades inför projektet valde drygt en fjärdedel att inte delta. Det är just i den gruppen som många högriskpersoner finns och den stora utmaningen ligger i att nå ut till just dem. Det finns stora vinster i att informera om hur man kan leva friskare på tidigt stadium i livet. Informationsarbetet ska helst börja inom mödravården för att sedan fortsätta inom daghemsverksamheten, i skolan och inom hälso- och sjukvården. 6.1Kostvanor och brist på fysisk aktivitet Övervikt och fetma är ett allvarligt folkhälsoproblem som ökar snabbt. Fetma drabbar av vuxna män och kvinnor i och av barn och ungdomar är överviktiga. Oron över vart denna utveckling leder är stor. Vi har nationella och internationella katastrofscenarion framför oss om ingenting görs. I debatten ropas efter effektiva och gärna radikala åtgärder. Debatten präglas delvis av självutnämnda experter som saknar kunskap och levererar hemsnickrade hälsotips. Feta och överviktiga människor bemöts ofta inte med den hänsyn och respekt som visas normalviktiga personer. Det är viktigt att understryka att problemet inte bara handlar om vår personliga livsföring. Det är extremt komplexa samband av bland annat genetisk, psykologisk och social natur som ligger bakom förekomsten av fetma och som gör den så svårbehandlad. Kostvanor och hälsa har blivit favoritämnen i massmedierna. En mängd olika kostråd och bantningskurer sprids och har fått stort genomslag. De olika metoderna drar inte ens i samma riktning och förvirringen för medborgarna har därigenom ökat. Utvecklingen karakteriseras också av en i stora stycken osund kroppsfixering och ett smalhetsideal som brukar ses som en bidragande orsak till ätstörningar. Alltför ofta saknas konkreta förslag för att effektivisera det förebyggande arbetet och vården av personer som lider av fetma. Sanningen är att det krävs ett batteri av åtgärder inom ett flertal politikområden. Det behövs en hälso- och sjukvård som kan förebygga ohälsa och effektivt bota sjukdom. Det krävs en skola och skolhälsovård som uppmärksammar och tar tag i barns ohälsosamma motions- och kostvanor. Det är nödvändigt med en korrekt och saklig hälsoinformation som når alla medborgare. I all samhällsplanering måste det finnas ett folkhälsoperspektiv. Livsmedelspolitiken behöver förändras så att produktion av nyttiga och billiga livsmedel underlättas. Hjärtkärlsjukdom utgör den vanligaste dödsorsaken i . kan vi konstatera att av fallen går att förebygga. Med några enkla livsstilsförändringar skulle man åtminstone kunna halvera dessa sjukdomar. De direkta kostnaderna för hjärtkärlssjukdomar motsvarar nu fem av landets samlade sjukvårdskostnader. Visserligen ska de snabbt ökande sjukvårdskostnaderna naturligtvis ställas mot de vinster i hälsa och livskvalitet som dessa interventioner medfört. Men faktum kvarstår: lösningen är ett bättre förebyggande arbete. Tidig övervikt ökar kraftigt riskerna för åldersdiabetes och hjärt- och kärlsjukdomar. Att vända denna negativa trend är av avgörande betydelse för hela samhällets framtid. Det är viktigt att den som drabbats av fetma får rätt hjälp. De som lider av fetma har rätt att begära hjälp av sjukvården. Särskilt viktigt är det att barn med fetma tidigt får hjälp inom sjukvården. får av barn med fetma vård inom sjukvården. ska det understrykas att behandlingsresultaten varierar kunskap saknas fortfarande om de faktorer som bidrar till denna ohälsa. 6.2Den psykiska ohälsan ökar Psykisk ohälsa är vanligt förekommande i befolkningen. Hälften av alla kvinnor och var fjärde man drabbas i livet av depression. Risken att drabbas av psykisk sjukdom i form av psykoser uppskattas till mellan . I en internationell jämförelse är den fysiska hälsan i god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Trots höga materiella levnadsstandard till trots rapporteras återkommande om ökad psykisk ohälsa i befolkningen, särskilt bland ungdomar. Psykisk ohälsa orsakar stort lidande och medför stora sociala och ekonomiska konsekvenser för dem som drabbas och deras anhöriga men också för samhället. Enligt en beräkning från uppgick samhällets kostnader för den psykiska ohälsan till 1997. Psykisk sjukdom är den övervägande orsaken till att unga människor beviljas förtidspension. Det är viktigt att samhället skapar förutsättningar som gör människor mer kapabla att handskas med krissituationer och stressfaktorer. Närsjukvården behöver personal med professionell kunskap om sociala och psykologiska faktorer och dess inverkan på de vårdsökandes hälsotillstånd. Internationella undersökningar om hälsoproblemen i befolkningen har visat att mellan av alla som sökt läkarkontakt inom närsjukvården i själva verket har psykiska besvär. Enbart hälften får en riktig diagnos eller behandling. I vårt grannland har mentala problem blivit den vanligaste orsaken till sjukfrånvaro och arbetsoförmåga, enligt en presenterad undersökning . I har uppskattningsvis av dem som söker närsjukvård psykiska eller psykosomatiska åkommor. Dagens sjukvård i saknar en fungerande organisation, tillräckliga resurser och kunskaper för att på ett professionellt och effektivt sätt kunna ta hand om denna stora patientgrupps behandling och rehabilitering. anser att det bör finnas psykologisk kompetens på varje vårdcentral i det multiprofessionella vårdteamet. Barns och ungdomars psykiska hälsa har försämrats . Psykisk ohälsa påverkas av såväl individuella egenskaper som av faktorer i uppväxtmiljön. Generella insatser av hög kvalitet kan sannolikt förebygga och minska psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. Det krävs dock mer av förebyggande och tidiga insatser för barn och ungdomar som riskerar att drabbas av psykisk ohälsa. För att åstadkomma en förändring måste föräldrarna ses som den viktigaste resursen i det förebyggande arbetet. Inte minst behövs en familjepolitik som ger möjlighet till mer tid tillsammans med barnen. utvecklar sin politik för den psykiatriska vården och omsorgen i kommittémotionen Den psykiatriska vården (2005/06:So662). Svenskarnas alkoholkonsumtion har ökat kraftigt och motsvarar den höga konsumtion vi hade . Det är inte alldeles enkelt att bedöma alkoholens verkliga kostnader i samhället. Beräkningar visar dock att var femte sjukhussäng på våra akutsjukhus och närmare hälften av vårdplatserna inom den psykiatriska sjukhusvården i upptas av någon med alkoholrelaterade sjukdomar. Mellan 5 000 och 7000 personer dör på grund av sjukdomar eller skador som har samband med alkoholkonsumtion. Minst 200 000 barn i lever med en eller två föräldrar som har missbruksproblem. Att förebygga och behandla alkoholmissbruk handlar inte minst om att värna dessa barns rätt till en trygg uppväxt. som alkoholen orsakar stora medicinska skador och sociala problem när den används i för stora mängder och i fel sammanhang innebär konsumtion av alkohol något positivt för flertalet människor, särskilt i samband med mat och vid festliga tillfällen. Alkoholen är en integrerad del i vår kultur och sköts väl av flertalet. vill dock ta de problem som finns på allvar och driva en annan inriktning på alkoholpolitiken. Alkoholpolitiken måste inriktas på att behålla, och i vissa fall återta, de traditionella alkoholpolitiska instrumenten. Dessutom måste nya metoder och verktyg utvecklas och införas för att informera och påverka attityder, i synnerhet bland barn och ungdomar. När det gäller de som hamnar eller riskerar att hamna i ett alkoholmissbruk måste vården och det förebyggande arbetet förbättras. utvecklar hela sin alkoholpolitik i kommittémotionen Alkoholpolitiken, 2005/06:So708. 6.4Nonchalera inte rökningens risker Rökningen står för 7000 dödsfall och 26 miljarder i samhällskostnader . Rökning är den största enskilda orsaken till för tidiga dödsfall. Detta gäller såväl i som i hela den industrialiserade delen av världen. Beräkningar visar att tobaken ensam står för av den totala sjukdomsbördan i . Det har skett en kraftig minskning av tobaksbruket . av befolkningen röker, men det finns stora skillnader mellan olika grupper och mellan män och kvinnor. Att de som röker mest är de som har det svårast ekonomiskt, har kortast utbildning och i övrigt lever under förhållanden som är pressade, understryker betydelsen av ett samordnat folkhälsoarbete. Tobakens skadeverkningar minskas bäst genom flera olika insatser. Det handlar om information och stöd till olika grupper, men också om lagstiftning och restriktioner för att minska tillgängligheten och skydda barn, ungdomar och arbetstagare från riskerna med tobak. Ett steg i rätt riktning är beslut att införa rökförbud på restauranger. Men alltjämt drabbas många människor av tobakens skadeverkningar. Ett tydligt problem är att alltfler unga tjejer börja röka fortfarande återstår mycket preventivt arbete. 7En hälsofrämjande hälso- och sjukvård I 2 c § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) sägs att hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebygga ohälsa. Den som vänder sig till hälso- och sjukvården skall när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Det förebyggande folkhälsoarbetet ska vara en självklar del i all vård och behandling. Så är dock inte alltid fallet. I de flesta landsting finns visserligen ambitiösa projekt och handlingsplaner, som hälsobokslut, hälsokonsekvensbeskrivningar etc. beslutade om mål för folkhälsan, som ett led i en handlingsplan för folkhälsoarbetet. Av de elva målområdena är ett En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Också inom EU har behovet av effektivare strategier inom folkhälsområdet uppmärksammats. EU fastslår att en ohälsosam livsstil, i synnerhet tobakskonsumtion, samt ohälsosamma matvanor och fysisk inaktivitet bland medborgare är riskfaktorer som kräver åtgärder på nationell nivå och unionsnivå. Det finns således vällovliga initiativ och en medvetenhet om problemet. Men det finns fortfarande stora skillnader mellan olika landsting och när resurserna till all sjukvård krymper och vårdköerna växer är det ofta folkhälsoinsatserna som drabbas först. Grunden i folkhälsoarbetet är, enligt uppfattning, kommunernas och landstingens gemensamma ansvar för folkhälsoarbetet. Deras insatser kan nå alla invånare och anpassas efter lokala och regionala förutsättningar. Men för att komma till rätta med de större problemen och utmaningarna inom folkhälsoarbetet krävs en högre ambitionsnivå. Varannan svensk träffar en läkare och ännu fler träffar en tandläkare. Det handlar om breda kontaktytor och rikligt med tillfällen för att motivera till förändring av individens kostvanor och livsstil. Tyvärr utnyttjas inte dessa tillfällen optimalt det upplysande och motiverande samtalet kommer till stånd. Och om samtalet genomförs saknas alltför ofta uppföljning och långsiktigt stödjande åtgärder. som går till förebyggande hälsovård är mer väl använd än en krona som går till sjukvård. Utmaningarna inom folkhälsarbetet kräver, enligt , en hälso- och sjukvård som starkare betonar förebyggande och hälsofrämjande vård med ett välutvecklat lokalt samarbete, satsar på utveckling av det mångprofessionella vårdteamet, försöker använda metoder som minskar behovet av läkemedel, är tillgänglig för alla. En förebild är den svenska tandvården. Visserligen fungerar inte tandvården i alla avseenden optimalt ekonomiskt svaga grupper uteblir till exempel alltför ofta från besök och behandling. Men den förebyggande inriktning tandvården har, och i synnerhet barn- och ungdomstandvården, innebär att de flesta behåller en god tandhälsa långt upp . av alla vuxna går till tandläkaren varje eller . De större vårdbehoven blir genom det förebyggande arbetssättet mycket begränsat. Nedan presenteras huvuddragen i förslag för att uppnå en hälso- och sjukvård som förebygger ohälsa genom uppföljning, motivation och stöd till den enskilde som är i behov av förändringar av vanor och livsstil. 7.1Ett systemfel inom hälso- och sjukvården som måste åtgärdas I en undersökning bland distriktssköterskor som (Fammi) genomförde framkom att distriktssköterskorna upplevde att de inte har möjlighet att utföra sitt uppdrag med förebyggande och hälsofrämjande arbete. Samma situation råder sannolikt för många allmänläkare. Allmänläkarna i primärvården spelar en viktig roll inom det förebyggande arbetet, som generalister med personliga relationer till patienten har de individexpertis. Det är ett viktigt mål att allmänläkarna får mer tid till att förebygga ohälsa hos patienterna. Hälso- och sjukvårdens ansvar för det förebyggande folkhälsoarbetet är en absolut förutsättning för att nedbringa den livsstilsrelaterade ohälsan. Detta arbete skulle dock kunna fungera betydligt bättre. Ansvaret ligger i synnerhet på de delar av hälso- och sjukvården som inte ta hand om akuta sjukdomstillstånd som kan kräva intensivvård eller operation. Det gäller vårdcentraler, mödrahälsovård, barnhälsovård och annan sjukvård som erbjuds i medborgarnas närområde. anser att det bristfälliga förebyggande folkhälsoarbetet beror på ett systemfel som gör att de som löper störst risk att dö inte nås av sjukvårdens insatser. När en vårdsökande person kommer i kontakt med närsjukvården måste det finnas en beredskap för att vidta förebyggande och hälsofrämjande insatser. Bristerna är välkända: trots att man vet att varannan rökare kommer dö av sin rökning ställs långtifrån alltid frågorna: Röker du?, Vill du i så fall ha hjälp med rökavvänjning? En 30-årig man med fetma kan räkna med att få sitt liv förkortat med på grund av de livshotande komplikationer som fetman ger upphov till. Men när denne kommer till sjukvården ställs sällan frågan: Vill du ha hjälp med att leva ett hälsosammare liv? förekommer knappast alkoholmissbruk i läkarintygen. Bara i någon enstaka procent av all förtidspensionering och långtidssjukskrivning står det uttryckligt att det är missbruk som ligger bakom, trots att vi vet de som missbrukar alkohol är kraftigt överrepresenterade bland de med hög sjukfrånvaro. Varför tycker vården att det här är svårt och obehagligt? Vi måste nu få en hälso- och sjukvård som etablerar ett arbetssätt där nödvändiga frågor ställs. En närsjukvård som har kapacitet att följa upp, stödja och motivera den enskilde till en förändrad livsstil när det behövs. I grunden krävs en effektivare primärprevention. Det innebär kartläggning av riskfaktorer hos friska individer, information och rådgivning i syfte att minska risken för att utveckla sjukdom. Men också den så kallade sekundärpreventionen måste förbättras.