ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ255 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om blyförbud på jaktammunition. Bly i hagelpatroner förbjuds fr.o.m. och bly i kulammunition fr.o.m. . De alternativ som presenterats när det gäller hagel och studsarkulor har inte tillnärmelsevis blyets goda ammunitionsegenskaper. Effekterna kan bli förödande vid avlivning av viltet om inte jakten bedrivs med effektiv ammunition. Stålhagel har låg volymvikt och deformeras inte och risken för rikoschetter är mycket stor. Stålhagel som fastnar i träd förstör den mest värdefulla delen av trädetrotstocken. När det gäller studsarkulor finns bara koppar som alternativ till bly. Förutom att det är tveksamt om det innebär en miljövinst att skjuta med kopparkulor i stället för blykulor har det dessutom visat sig att den avlivande effekten inte är acceptabel ur etiskt perspektiv. Vidare har en rad representanter för den medicinska och metallurgiska forskningen framfört att bly i fast form är ett stabilt ämne som normalt inte urlakas i naturen till skillnad från t.ex. blyutsläpp som tidigare kom från bilarnas avgaser. Innan ett så drastiskt beslut som att totalförbjuda bly i ammunition genomförs måste frågan ovillkorligen utredas i grunden. Alla konsekvenser måste analyseras när det gäller såväl det fasta blyets faktiska påverkan på naturen som de etiska konsekvenser ett totalförbud kommer att få för den praktiska jaktens genomförande.
mot · GT02MJ258 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en strategisk plan för hur man tillsammans med övriga EU-länder effektivt räddar den ekomiljön i . Trots att vi sett många långsiktiga insatser föreslagna för att försöka rädda har det bara blivit sämre . Det är nu hög tid att lösa miljöproblemen i . Miljöproblemen i har funnits . Största orsaken är utsläpp av näringsämnen och gifter från både land och luft. är inte längre ett näringsfattigt hav, utan har i stället förändrat sitt ekosystem till övergödning som resulterat i kraftig övergödning med algblomning . har vi sett värre algblomning än . Dessa problem förvärras ytterligare av att sjöfarten inte alltid tar hänsyn när det gäller oljeutsläppen till havs, i kombination med att sjötransportnäringen ökar. Flera förslag till goda lösningar har presenterats, men trots detta ses få planer genomförda i verkligheten. saknas det en tydlig länk mellan forskning och praktiskt genomförbara åtgärder för att komma till rätta med miljöproblemen i . Det behövs en ny europeisk havsstrategi som alla länder runt åtar sig att fullfölja. Internationella gemensamma insatser är nödvändiga för att ge resultat. Skydd för marin ekomiljö måste förbättras runt hela , inte bara i .
mot · GT02MJ259 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvaltning av lodjursstammen. Målet när det gäller lodjursstammens storlek sattes i när vi hade en onormalt stor rådjursstam i . När sedan lodjursstammen växte till kollapsade rådjursstammen på flera håll, vilket i sin tur ledde till en kraftig minskning också av lodjuren i de områdena. tids forskning har visat att det inte går att uppnå målet för lodjursstammen utan att de i princip sprider sig över hela landet. Den långsiktiga bytestillgången i de områden där lodjuren är etablerade är helt enkelt inte tillräckligt stor för att hålla en så stor lodjursstam. Forskningen visar att det därför vore bättre att dela in landet i tre förvaltningsområden i stället för två som vi har . Förvaltningen av lodjuren skulle då delas upp i renbetesområdet, och . Inom renbetesområdet måste naturligtvis särskild hänsyn tas till rennäringens intressen. Genom att med hjälp av en viss skyddsjakt i de två övriga områdena balansera stammen av lodjur på en nivå som inte gör att rådjursstammen kollapsar blir det möjligt att långsiktigt och stabilt hysa en större lodjursstam, som möjligheten till rådjursjakt kan upprätthållas. Därmed skulle också konflikten om rovdjurspolitiken mellan olika grupper i samhället minska.
mot · GT02MJ261 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att skapa nationella regler gällande hållande av ormar och giftiga djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att skärpa regler för import av ormar och giftiga djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en nationell lista över synnerligen giftiga och farliga djur och därmed förbjuda att de handhas av privatpersoner och hålls som husdjur. Gemensamma regler för tillståndsgivning och hållande av orm och andra giftiga djur Den som önskar ha en orm som husdjur söker tillstånd från kommunen eller från sin hyresvärd för att få ha dessa djur. Olika regler gäller beroende på var man bor. I vissa kommuner finns omfattande regleringar och krav. Detta för att förhindra olycksfall, men också utav hänsyn till den oro och rädsla som många människor känner för denna typ av djur. I andra kommuner finns det inga regleringar alls. Giftiga djur kan således vara tillåtna i såväl flerfamiljshus som egna hus. Den enda reglering som finns är om fastighetsägaren skrivit in detta i hyreskontraktet. Denna ordning är otillfredsställande. Reglerna för tillstånd och former för att hålla ormar och andra giftiga djur bör göras lika över hela landet. Oavsett var man bor bör man vara tvungen att söka tillstånd och uppnå uppställda kriterier för säker förvaring. När det gäller import kan vem som helst ta in tre reptiler från annat land utan att begära tillstånd. Detta oavsett om djuret är giftigt eller ej. Den som önskar importera fler än tre reptiler ansöker om att bli reptilimportör hos . Detta tillstånd kostar och gäller . kan personen ta in obegränsat antal djur. För att få tillståndet ställs inga krav på att djuren ska vara ofarliga, inte heller att de kommer att förvaras i en kommun där det är lagligt eller att förhållandena kommer att vara säkra. Tullens uppgift är enbart att kontrollera att de djur som införs är av den art som tillståndet anger och att djuret inte är utrotningshotat. För att få kontroll över vilka giftiga djur som finns i landet bör importregler om orm och andra giftiga djur skärpas. Förbjud privatpersoner att handha synnerligen giftiga djur Vissa giftormar är svåra att hantera och har synnerligen verksamt gift. Detta gör dem olämpliga som husdjur. Vissa ormar är så farliga och olämpliga att handhas av privatpersoner att dessa bör förbjudas helt. En nationell lista över förbjudna husdjur bör upprättas. Exempel på ormar som bör upptas på denna lista är kobror, mambor och vissa skallerormar. Det ska alltså inte, såsom fallet i vissa kommuner är , vara tillräckligt att dessa hålls i fastighet som inte innehåller bostäder. För djur som inte är uppförda på ovanstående lista bör tillstånd för förvaring av ormar och giftiga djur i flerfamiljshus generellt vara restriktiv.
mot · GT02MJ262 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att skyndsamt utreda möjligheterna att införa individuella kvoter för yrkesfisket. I prövas ett system med s.k. individuella kvoter i det pelagiska fisket (sill, skarpsill, makrill). Detta har visat sig fungera väl från såväl fiskeföretagens som förvaltningsmyndigheternas synpunkt. Ett sådant system har uppenbarligen många fördelar i jämförelse med dagens fördelningsmodell i denna typ av fiske, där fartygen har betydligt sämre möjligheter att planera sitt fiske över året och utnyttja sin kapacitet rationellt. Med nuvarande fördelningssystem måste vanligen fartygen ligga stilla under längre eller kortare tidsperioder, beroende på hur den för alla gemensamma kvoten regleras och utnyttjas. I ett system med enskilda årskvoter för varje fartyg kan fiskeföretagen själva bestämma hur man vill använda sin del av resursen. Man kan välja när fisket skall bedrivas, fiska med hänsyn till lönsamhet, väderleksförhållanden, övriga fiskesäsonger etc. Fisket blir mera effektivt och lönsamheten större. Fiskerikontrollen kommer också att underlättas vid ett system med individuella fartygskvoter. I första hand fisket efter de pelagiska arterna har en sådan struktur att införande av ett nytt system skulle medföra uppenbara fördelar. I många länder, exempelvis , och , tillämpas individuella kvoter. Vanligt är ett system, kallat ITQ (Individual Transferable Quoatas), d.v.s. kvoter kan köpas och säljas mellan företagen. Hur ägandeförhållandena skall regleras vid ett eventuellt införande av individuella kvoter i bör utredas av . Fördelningen av kvoterna mellan aktuella fartyg bör kunna ske mot bakgrund av tidigare infiskning på förslagsvis . bör få uppdraget att skyndsamt utreda möjligheterna till att införa individuella kvoter i det pelagiska fisket i med målsättningen att ett sådant system genomförs . Yrkesfisket har själv aktualiserat frågan om att införa enskilda fartygskvoter för det pelagiska fisket. Genom dialog inom branschen har man utformat förslag till principer för en förändring inom det pelagiska fisket som tar fasta på behovet av att effektivisera produktionen som man tar fasta på regionala önskemål om att behålla och utveckla sin kapacitet inom det pelagiska sillfisket.
mot · GT02MJ264 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skrotningspremien bör höjas rejält. har en av äldsta bilparker. Äldre bilar är sämre från såväl trafiksäkerhetssynpunkt som miljösynpunkt, då avgasutsläppen från dessa bilar är betydligt högre än från nyproducerade bilar med bra förbränning och katalysatorer. har utvecklingen på säkerhetsområdet gått mycket snabbt. Detta har medfört stora skillnader i säkerhet mellan äldre och nyare bilar. Om de äldre bilarna fasas ut från den svenska bilparken kommer vi inte bara att få miljövinster utan även en bättre trafiksäkerhet. Tyvärr är incitamenten för att skrota en gammal bil alltför låga. Detta skall ställas mot den kostnad som inköpet och driften av en ny bil kostar. Enligt en utredning (SOU 1997:126) skulle en kraftigt höjd skrotningspremie medföra att gamla bilar, med dåliga miljö- och säkerhetsegenskaper, skulle försvinna ur trafik. Ur miljö- och trafikhänsynsvinkel finns därför mycket som talar för att höja skrotningspremien rejält, t.ex. till .
mot · GT02MJ265 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att harmonisera den svenska och norska lagstiftningen vad gäller tillgänglighet, jakt, friluftsliv och turism. I vår fjällvärld är det omöjligt att se gränsen mellan och . Snön är lika vit och solen skiner lika starkt. Det enda som skiljer är reglerna för turism, friluftsliv och jakt. På den norska sidan om gränsen finns stränga regler för hur jakt av t.ex. ripa får ske. Svenskar som vill jaga småvilt i tvingas anlita guide för att få tillgång till de norska jaktmarkerna. Men den svenska lagstiftningen ser annorlunda ut. måste, förvisso, jägare från , eller anlita guider. Men i kräver vi inte att norrmän och finländare anlitar guide för att jaga småvilt ovanför odlingsgränsen. Detta på grund av att länsstyrelserna i Norr- och har bedömt att så ej är nödvändigt. Man kan med andra ord säga att den svenska lagstiftningen på området är ovanligt generös och det har också fått sina konsekvenser. Under ripjakten är mer än hälften av ripjägarna i de svenska fjällen utländska medborgare av jägarna är norrmän. Ett annat område där skillnaderna mellan länderna gör sig påtagliga gäller skotertrafiken, som är starkt reglerad i . Däremot är det fullt tillåtet för norrmännen att köra skoter i den svenska fjällvärlden på samma villkor som svenskar vilket gör att den norska skotertrafiken i den svenska fjällvärlden är mycket frekvent. Självklart ska gränsen mellan och fortsätta att vara osynlig, men samma regler bör gälla i de båda grannländerna. Jag anser därför att lagstiftningen på nämnda områden bör harmoniseras de båda länderna emellan. Att skapa lika villkor på båda sidorna av gränsen ger svenska företag möjlighet att växa. Exempelvis ges de små företag som ägnar sig åt jaktturism bättre förutsättningar att utveckla sin verksamhet. Dessutom skapas en större möjlighet att utveckla turistnäringen och möjligheterna till ett rikt friluftsliv på båda sidor av gränsen.
mot · GT02MJ266 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att importerade köttberedningar skall genomgå en salmonellaundersökning. har internationellt sett en mycket god situation vad gäller salmonella. Vid inträdet till EU förhandlade sig fram till ett undantag som innebär att kött av nöt, svin och fjäderfä skall vara salmonellaundersökt innan det förs in i . försvann kravet på obligatorisk egenkontroll av salmonella i köttberedningar införda från annat EU-land. Anledningen var att påtalade för att köttberedningar inte skall omfattas av de svenska salmonellagarantierna. Detta har föranlett att själva göra ett antal undersökningar. Dessa undersökningar har visat att av köttblandningarna varit smittade med salmonella. Därför bör den med kraft i EU driva kravet på att köttberedningar skall vara salmonellaundersökta innan de förs in i . beslut /470/EG av godkänner vissa alternativa metoder för användning vid mikrobiologisk provtagning av kött avsett för och . Detta är glädjande, men inte tillräckligt. måste fortsätta arbeta för att övertyga övriga medlemsstater om behovet av att alla köttberedningar skall omfattas av salmonellagarantierna. Vidare bör enskilda överläggningar föras med länder från vilka frekvensen positiva partier och felaktiga intyg är oacceptabelt höga.
mot · GT02MJ267 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett gemensamt pant- och retursystem inom EU. är ett föregångsland när det gäller omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. är många miljöproblem gränsöverskridande. Inte minst den fria handeln inom EU gör att det ofta krävs gemensamma regler för att miljön ska kunna skyddas. Samverkan och handeln mellan EU-länderna ökar och den privata införseln av varor från andra EU-länder blir inte mindre . Införseln av alkohol har ökat kraftigt . Eftersom varje medlemsland har sitt eget retursystem för flaskor och burkar hamnar många av dessa i soporna, eller ännu värre ute i naturen, i stället för att returneras. I har vi ett bra retursystem för flaskor och burkar, men det fungerar inte när produkterna är inköpta i annat EU-land. Om vi ska kunna komma tillrätta med detta miljöproblem måste verka för att ett gemensamt retur- och pantsystem för flaskor och burkar införs inom EU.
mot · GT02MJ268 · 2005-09-22 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om kriminalisering av sexuella övergrepp mot djur. Enligt landets veterinärer är sexövergrepp mot djur ett problem som ökat i omfattning . Till skillnad från i de flesta andra länder är tidelag inte förbjudet i . Förbudet togs bort 1944 som homosexförbudet avskaffades. I finns en bestämmelse om djurplågeri som innebär att den som utsätter djur för lidande kan straffas för det, men det krävs då att det kan bevisas att ett djur blivit skadat och/eller plågat och i praktiken har det visat sig näst omöjligt att få någon fälld för sexövergrepp enligt lagen mot djurplågeri. Det rättsliga skyddet för djur är därför otillräckligt. Djur är en försvarslös part och djur får aldrig utsättas för meningslöst lidande. En lagstiftning som uttryckligen kriminaliserar sexuella övergrepp mot djur bör därför införas. i (s)
mot · GT02MJ269 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att skarven skall tas upp på listan för jaktbart vilt inom Europeiska unionen. begär att regeringen lägger fram förslag om allmän jakt på skarv. Skarvens kraftiga expansion har lett till att tagit bort arten från den s.k. röda listan, vilket är en lista på hotade arter. Eftersom skarven inte finns med på EU:s lista som tar upp jaktbart vilt så kan inget enskilt land i unionen besluta om allmän jakttid. måste således få kommissionen att ändra detta innan kan sätta jakttid på skarven i . befinner sig således jakt på skarv i en gråzon, vilket är förvirrande för framför allt dem som har sin näring i skärgården. På många håll har de stora skarvkolonierna ställt till stor skada, all växtlighet på vissa öar har dött på grund av fåglars avföring. i anser att ska tillåta allmän jakt på skarven då den ställt till med stora problem för fiskare genom att den kräver stora mängder torsk som föda. Torskbeståndet blir allt mindre och skarven är således ett hot för fiskerinäringen i skärgården. Huvudsakligen finns kolonierna runt sund och , men även längs finns mindre kolonier. I är problemet påtagligt. Då troligen lägger jakttiden kommer dagens population inte att minska. Skarven utgör ett stort lokalt problem och för att minska kolonierna krävs vårjakt. Det bästa vore dock att tillämpa subsidiaritetsprincipen och låta skärgårdsbefolkningen själva bestämma när det finns behov av jakt.
mot · GT02MJ270 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurägares rätt att skydda sina tamdjur från rovdjursangrepp. Förekomsten av rovdjur skapar och på vissa platser i landet en högljudd debatt. Det gäller främst förekomsten av varg, i synnerhet då angrepp skett på tamdjur. Många röster har höjts till kritik av utformningen av 28 § i jaktförordningen. Man menar att paragrafen är svårtolkad som den enskilde djurägaren inte tycker sig ha möjlighet att på ett tillfredsställande sätt kunna försvara sina tamdjur. Nuvarande utformning av jaktförordningen kräver ett förnyat angrepp innan en djurägare kan fälla exempelvis en varg. Det uppfattas av många som orimligt att tvingas avvakta och se ett tamdjur skadas eller dödas innan angreppet kan avvärjas. Detta bidrar också till att det kan vara svårt att få acceptans för en vargstam i och en rovdjurspolitik så som den beskrivs i de beslut som fattats i . beslöt att det var nödvändigt att göra en översyn av det regelverk som reglerar de möjligheter som finns att avvärja angrepp på tamdjur från stora rovdjur. Tyvärr kan vi konstatera att ännu har inget nytt förslag lagts på bord. Så här skrev en utskottsmajoritet i betänkandet (2003/04:MjU18): Frågan om utvidgning av möjligheterna till skyddsjakt på enskilds initiativ utan tillstånd har behandlats ett antal gånger efter riksdagsbeslutet om en sammanhållen rovdjurspolitik (se bl.a. betänkande 2001/02:MjU18, betänkande 2002/03MjU19). Utskottet har då inte varit berett att förespråka en sådan ändring av regelverket att en djurägare skulle få möjlighet att, utan myndighets beslut, döda ett rovdjur vid eller efter ett direkt angrepp på tamdjur. Utskottet gjorde den bedömningen, inte minst mot bakgrund av att det för vissa typer av jaktbrott skall räcka med att gärningsmannen handlat oaktsamt, att en ändring i jaktförordningen i enlighet med då framförda motionsförslag skulle komma att innebära stora svårigheter när det gäller att bevisa om ett jaktbrott har begåtts eller om det varit fråga om tillåten skyddsjakt. Utskottet vidhåller sin bedömning när det gäller eventuella bevissvårigheter men finner att skäl kan anföras för att genomföra en samlad översyn när det gäller möjligheterna att ingripa för att avvärja angrepp av stora rovdjur på tamdjur. Som framhållits från flera håll är det både önskvärt och nödvändigt att öka förståelsen för den av beslutade rovdjurspolitiken. kan konstateras att en sådan förståelse inte kan antas främjas av en svårtolkad och otydlig utformning av regelverket. Mot bakgrund av detta är det oerhört viktigt att tidigare beslutad översyn av regelverket görs och förslag tas fram i syfte att ge djurägare bättre möjligheter att skydda sina tamdjur från rovdjursangrepp. I det sammanhanget krävs ändring av 28 § jaktförordningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ273 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska stranderosionen i . Stranderosionen i är ett välkänt och väl synligt problem. publicerade en rapport om stranderosionen som orsakas av svallvågor från båtar, (Fartygstrafiken och jorderosionen av ). Den visar i korthet två saker: Svallen från de stora Finlandsfärjorna har blivit mindre och skadorna längs och Furusundsleden har minskat något. ökar erosionen på andra platser i skärgården där främst Waxholmsbolagets och Strömma Kanalbolagets kör. Enligt undersökningen visar mätningar att sådana båtar kan skapa extrema vågenergier som är upp till 20 gånger större än normala fritidsbåtars, och upp till åtta gånger större än en i fartbegränsad led. inställning tycks vara att stranderosionen inte är av så stor betydelse. Att stränder sköljs bort och att öar till och med försvinner borde vara viktigt för en myndighet som . Den lag som skall kunna hjälpa fastighetsägare som fått sin fastighet förstörd av stranderosion orsakad av båtar tycks inte heller fungera i praktiken. Det mål som drev ända upp till hovrätten gällande ersättning för strandskador i Furusundsleden förlorade man. Det som behövs är dels en bättre kontroll och dokumentation av hur skadorna på stränderna breder ut sig, dels konkreta åtgärder för att minska stranderosionen. Åtgärderna går ut på att införa hastighetsbegränsningar vilket tyvärr står i strid med behovet av bra kommunikationer. Det går också att utveckla andra skrovformer som är konstruerade för att minimera svallen i de vanligast förekommande hastigheterna. Här måste länsstyrelser, myndigheter och företag samverka bättre. Regeringen måste nu få att prioritera dessa frågor, innan fler öar sköljs bort.