mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — skall jobbavdraget utformas enligt tabell 1. ÅrsinkomstJobbavdrag (kr) 31 500Upp till arbetsinkomsten 31 600107 80031 500 + av inkomsten mellan 31 500 och 107 900 Reformens andra steg skall utformas enligt tabell 2. ÅrsinkomstJobbavdrag (kr) 36 000Upp till arbetsinkomsten 36 100107 90036 000 + av inkomsten mellan 36 000 och 107 900 108000200 000 Som ovan + av inkomsten mellan 108000 och 200 000 Avdraget skall utformas som en angelägenhet mellan staten och löntagarna. Kostnaden för inkomstskattereformen beräknas uppgå till i storleksordningen för det första steget och till i storleksordningen för det andra steget. föreslår att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för näringsinkomster. Avdraget utformas på samma sätt som jobbavdraget för arbetsinkomster. Kostnaden för näringsinkomstreformen beräknas uppgå till 2006 och till för det andra steget. Utöver detta vill gå vidare och fortsätta sänka inkomstskatterna 2008 enligt tabell 6.1. Jobbavdrag (kr) 36 000 + av inkomsten mellan 36 000 och 107 900 Som ovan + av inkomsten mellan 108000 och 200 000 Som ovan och därtill en höjning av avdraget med av inkomsterna mellan 200100 och 250000 Den sammantagna effekten på de offentliga finanserna 2008 beräknas uppgå till 53miljarder kronor. och övriga partier inom vill genomföra en skattereform som stimulerar till och gör det lättare att leva på eget arbete framför att vara försörjd genom olika transfereringar och försäkringar. För att få störst effekt på arbetsutbudet bör reformen inriktas mot att sänka trösklarna för att gå från frånvaro på heltid till deltidsarbete. Att göra det mer lönsamt att deltidsarbeta jämfört med att inte arbeta alls kan åstadkommas på främst två sätt. För det första kan marginalskatten sänkas betydligt i den lägre delen av inkomstskalan. För det andra kan ett beloppsmässigt arbetsavdrag för låga arbetsinkomster införas. I det sistnämnda alternativet minskas inte marginalskatten, men tröskeleffekten av att gå från bidrag till arbete reduceras. Erfarenhetsmässigt är effekten på utbudet större av lägre trösklar in på arbetsmarknaden än av lägre marginalskatt.12 Detta hänger bl.a. samman med att de arbeten det ofta handlar om är arbeten där inkomstkarriären i övrigt är begränsad, vilket framhölls i föregående avsnitt. I det läget är inte en lägre marginalskatt lika viktig för utbudet jämfört med behållningen av att jobba i förhållande till att inte jobba, dvs. genomsnittsskatten vid arbete är viktigare än marginalskatten. Det är därför centralt att utforma reformen så att merparten av skattesänkningarna tillfaller låg- och medelinkomststagare. Inom detta inkomstintervall återfinns många frånvarande, deltidsarbetande, kvinnor, ungdomar och invandrare. Det är just bland dessa grupper som de största möjligheterna till förändringar av arbetskraftsdeltagande finns. Utöver effekter på arbetsutbudet är en skattesänkningsprofil riktad mot låg- och medelinkomsttagaren också tilltalande och rimlig ur ett fördelningsperspektiv, eftersom finansieringen även kommer att belasta breda löntagargrupper. Det är då rimligt att skattesänkningen kommer dessa grupper till del. Diagram 6.4 visar hur genomsnittsskatten förändras i olika inkomstlägen. Den största sänkningen får de med lägst arbetsinkomster. Även marginalskattesänkningen är som störst för dem med de absolut lägsta arbetsinkomsterna, vilket sammanhänger med att dessa skattebefrias helt och hållet. Diagram 6.4 Genomsnittlig skatt 2006 Det är viktigt att inkomstskattereformen också gör det mer lönsamt för dem som har ett arbete att utöka sin arbetstid. Detta gäller inte minst många deltidsarbetande akademiker, vilket är en grupp som domineras av kvinnor, och personer som får övertidsersättning. I dessa grupper är det rimligt att anta att sänkta marginalskatter stimulerar till ett ökat arbetsutbud. menar att reformen åtminstone i ett senare skede bör innebära sänkt marginalskatt i normala inkomstskikt. För inkomster mellan ca 120000 och sänks därför marginalskatten stegvis (se diagram 6.1). Sammantaget innebär detta att lågavlönade och stora grupper som arbetar lång deltid inte bara får sänkt genomsnittlig skatt utan också får behålla mer av en extra inkomstökning. I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder som att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. För att kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs att kunskapsinnehållet i vår produktion stiger snabbt. Detta kräver en välutbildad arbetskraft. Därför är det viktigt att jobbavdraget även kommer personer med högre inkomster till del i syfte att stärka avkastningen på extra ansträngningar, utbildning och förkovran. Detta gäller inte minst inkomsttagare som tjänar . I detta intervall befinner sig såväl många deltidsarbetande akademiker som de som arbetar heltid och erhåller övertidsersättning. önskar vi åstadkomma en reduktion av den statliga inkomstskatten. Den s.k. värnskatten kan ses som en straffskatt på utbildning och är därför skadlig för tillväxten. Vår ambition är därför att avveckla värnskatten. Diagram 6.5 Marginalskatt enligt gällande regler och förslag Källor: och egna beräkningar. Förslaget innebär att alla som arbetar får en omfattande skattesänkning. Först och främst slopas skatten helt för låga inkomster. Därutöver sänks skatten påtagligt för övriga inkomstlägen. Låg- och medelinkomsttagare som arbetar deltid, oftast kvinnor, får betydande skattesänkningar. Tabell 6.2 Förändrad genomsnittlig nettoinkomst per decil för dem med en inkomst från förvärvsarbete överstigande (enligt SCB:s definition) och som är , av jobbavdraget, , kronor Decilgränser, kronor (avser bruttoinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor och i procent % av den totala förändringen av inkomsterna % av antal personer och med en inkomst >41200 4200 (6,9) 5900 (5,1) 9500 (6,3) 11400 (6,6) 12800 (6,8) 13700 (6,6) 14600 (6,4) 15100 (6,0) 15000 (5,3) 15000 (3,4) 11700 (5,6) I tabell 6.2 och 6.3 illustreras hur skattesänkningarna faller ut i olika inkomstgrupper. Tabellerna är indelade i s.k. inkomstdeciler. Varje decil omfattar av arbetstagarna. Detta innebär att man i den första decilen (som innehåller många studerande) återfinner de 10procent med lägst inkomster, i den andra decilen de med näst lägst inkomst osv. Det som skiljer tabellerna åt är att inkomstbegreppet i tabell 6.2 även innefattar vissa bidragsinkomster. I tabell 6.3 studeras effekterna på enbart arbetsinkomster. Ur tabellerna framgår också att av skattereformen tillfaller låg- och medelinkomsttagarna. Ett annat sätt att studera det fördelningsmässiga utfallet är att studera hur olika familjetyper påverkas av förslaget. Av tabell 6.4 framgår bl.a. att barnfamiljer vinner i förhållande till familjer utan barn. Tabell 6.3 Förändrad genomsnittlig nettoinkomst av jobbavdraget per decil för individer med en arbetsinkomst (exklusive näringsinkomst) större än noll, , kronor Decilgränser, kronor (avser arbetsinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, i kronor och i procent % av den totala förändringen av inkomsterna % av antal personer och med en arbetsinkomst >0 100 (0,1) 4300 (5,0) 7600 (5,8) 10800 (6,7) 204 60 242 400 12600 (7,0) 13600 (6,8) 14500 (6,6) 15300 (6,3) 15400 (5,5) 15300 (3,6) 11000 (5,5) Allra störst betydelse får skattereformen för dem som stegvis kan lämna bidragsberoendet till förmån för arbete, vilket stimulerar till ett ökat inträde på arbetsmarknaden. Exempelvis får en person som är sjukskriven från ett arbete med en inkomst på /månad lägre skatt, om hon/han börjar jobba halvtid, trots att inkomsten är betydligt högre, se tabell 6.5. Detta innebär att alliansens politik leder till att den som återgår till arbete får en i-arbetet-subvention, medan regeringen i stället motverkar ett återinträde på arbetsmarknaden genom att ta ut av inkomstökningen i skatt. Detta illustrerar skillnaderna mellan alliansens och regeringens sysselsättningspolitik. Tabell 6.4 Förändrad genomsnittlig disponibel inkomst både med och utan hänsyn till försörjningsbörda (av jobbavdraget), uppdelat på olika familjetyper (för ensamstående även uppdelat på kön inom parentes), , kronor Genomsnittlig förändring av disp. Genomsnittligt antal konsumtionsenheter (KE) Genomsnittlig förändring av disp. Procentuell förändring av genomsnittlig disp. (Män/kvinnor) (Män/kvinnor) (6 500/ 4300) (6 500/ 4300) Ensamstående med ett barn (12 200/ 8700) (7 500/ 5400) Ensamstående med två barn eller fler (11 600/ 8500) (5 200/ 3700) Samboende med ett barn Samboende med två barn Samboende med tre barn eller fler I kapitel 12 diskuteras effekterna av arbetsavdraget tillsammans med övriga förslag på nettoinkomsten, sysselsättningen, arbetslösheten och de offentliga finanserna. Inom är vi övertygade om att de åtgärder vi föreslår kommer att stimulera sysselsättningen och tillväxten. Därmed kommer också de offentliga finanserna att förstärkas. Det är vår uppfattning att ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för sysselsättning och tillväxt måste genomföras. Därför är såväl ytterligare sänkningar av inkomstskatterna, t.ex. att avskaffa värnskatten, som förbättringar av företagsbeskattningen och andra åtgärder för att stärka företagsklimatet angelägna. Tabell 6.5 Effekt av att återgå från sjukskrivning på heltid till arbete på halvtid med en månadslön på 50/50 med regeringen 50/50 med alliansen 18 700 (6 900) Anm.: Personen i fråga antas ha en årslön vid arbete på och återgå till arbete på halvtid från att tidigare ha varit sjukskriven på halvtid. Källa: Egna beräkningar. står nära 1,5 miljon människor utanför arbetsmarknaden eller har svagare förankring till arbetsmarknaden än de skulle önska. har frånvaron från arbetsmarknaden ökat framför allt genom att antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionärer har ökat. Det är inte rimligt att tro att den dramatiska ökningen av frånvaron från arbetsmarknaden främst beror på att folkhälsan kraftigt försämrats. Att det förekommer regionala skillnader, att det finns ett tydligt samband mellan sjukskrivningar och konjunkturläge, förändringar i familjestatus, som t.ex. skilsmässor och föräldraskap, och att förändringar av regler och villkor tidigare haft effekter på sjukskrivningarna tyder på att andra faktorer än förändringar av folkhälsan spelar roll. Att regionala skillnader i frånvaro från arbetsmarknaden är stora och förefaller samvariera med skillnader på de regionala arbetsmarknaderna antyder också att det inte är folkhälsan som är den viktigare förklaringsfaktorn bakom stigande frånvaro.13 De svenska socialförsäkringarna präglas av en förhållandevis generös ersättning i jämförelse med andra länder.14 Kraven för att vara berättigad till ersättning är låga, ersättningsnivån är hög och ersättningsperioden är lång. Till detta kommer att kontrollen av försäkringarna är bristfällig. I alla socialförsäkringar är det nödvändigt att göra en avvägning mellan å ena sidan försäkringsskydd och ekonomisk trygghet och å andra sidan ekonomiska incitament och kontroll.15 När en försäkringsrisk reduceras, vilket är syftet med försäkringen, påverkas också individernas beteenden. När det gäller socialförsäkringarna handlar det t.ex. om att anställda och företag blir mer benägna att bedriva verksamhet inom områden där risken för sjukskrivningar eller arbetslöshet är högre, att sökandet efter ett nytt arbete blir mindre intensivt, att den enskilde ställer högre krav, t.ex. i form av lön, för att acceptera ett jobberbjudande eller att motiven att aktivt delta i rehabilitering eller arbetsmarknadsutbildning i syfte att återkomma till arbetslivet försvagas. I inkomstförsäkringarna leder sådana beteenden inte bara till kostnader för den enskilde och försäkringen utan kan också påverka lönebildningen och arbetsutbudet på ett sätt som har negativa effekter på ekonomins produktionsförmåga. Det finns också en risk att den enskilde som är frånvarande från arbetsmarknaden fastnar i bidragsfällor eller förlorar den kompetens och det sociala kapital som är nödvändiga för att klara egenförsörjning och för att stå till arbetsmarknadens förfogande. Socialförsäkringar riskerar att lägga grunden för beteenden som kan vara kortsiktigt rationella för individen, men som åsamkar både samhället och den enskilde stora kostnader på . För att hantera detta problem innehåller alla försäkringar ett visst mått av självrisk. Ersättningen täcker inte hela inkomstförlusten, utan det förekommer ofta en inledande karensperiod. Ersättningen beaktar ofta inte heller löneökningar fullt ut och sätts i de flesta fall till av den tidigare inkomsten. Ett alternativ är att komplettera självrisker med kontroll. Kontroll handlar då om att säkerställa att den enskilde vidtagit åtgärder för att undvika risker och för att begränsa skadan när en olycka inträffar. Inom ramen för sjukpenningen och sjukersättningen är det kanske främst fråga om att kontrollera att individen inte i onödan utnyttjar försäkringsskyddet utan tar till vara hela den resterande försörjningsförmågan och anstränger sig för att återkomma till sin anställning eller försöker finna ett annat arbete. Inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen handlar det om att säkerställa att individen verkligen står till arbetsmarknadens förfogande. Inte minst är det nödvändigt att den som blivit arbetslös står till arbetsmarknadens förfogande för att arbetsmarknadspolitiken ska bli effektivt. 6.2.1Förstärkta kontrollfunktioner ökar sysselsättningen har en rad studier påvisat att arbetslösheten i ett land kan påverkas av den institutionella utformningen av försäkringssystemen och att kontroll är ett effektivt sätt att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen.16 Även om den empiriska litteraturen inte är omfattande är slutsatserna tydliga. Två studier av erfarenheterna från visar att sanktionerna är viktiga. Abbring m.fl. (1998) visar att andelen som finner ett arbete fördubblas när sanktionerna tillämpas. m.fl. (2002) visar att effekten är lika stark på socialbidragstagare, som normalt anses ha en ännu svagare förankring på arbetsmarknaden. Liknande resultat har påvisats i en studie på arbetslösa ungdomar i (, Rosholm och Svarer [2003]). En studie som baseras på ett stort antal arbetslösa i , och som utnyttjar förhållandet att sanktioner och kontroll skiljer sig åt inom olika kantoner i , ger också stöd för att sanktioner spelar roll. När en förvarning om sanktioner utfärdats steg andelen som lämnade arbetslöshet med ca 40procent, och när sanktionerna sedan tillämpades ökade utflödet från arbetslöshet (ibid, s. 21). Det finns inte motsvarande studier när det gäller sjukförsäkringen, men det finns skäl att anta att de generella mekanismerna är likartade, även om det snarare är rehabiliteringsansträngningar och sökande efter alternativa sysselsättningsmöjligheter som måste kontrolleras. I en av de studier som finns förefaller kontroll kunna påverka också sjukfrånvaron. Hesselius, och (2005) finner att läkarkontroll spelar roll genom att studera vad som hände när kravet på läkarkontrollbesök förändrades inom två geografiska områden, och , från dag 8 till dag 15. Studien indikerar att längden på sjukfrånvaron i genomsnitt ökade . 6.2.2Allvarliga brister i dagens system I är kontrollen svag och få personer drabbas av sanktioner inom inkomstförsäkringarna. utbetalades akassa till ca 600000 personer. Akassorna fattade beslut om att sänka ersättningen för ca 6000 personer. Antalet har ökat men är fortfarande lågt. Riksrevisorernas granskning av arbetslöshetsförsäkringen gav vid handen att mörkertalet när det gäller arbetsförmedlingarnas underrättelser till arbetslöshetsförsäkringarna om att arbetssökande inte uppfyller arbetsvillkoret ligger på ca 80 procent.17 Diagram 6.6 Antal underrättelser om ifrågasatt ersättningsrätt Helårsdata 19922004 Källa: IAF (2005), Kvartalsrapport 2. I sjukförsäkringen är antalet personer som drabbas av beslut om sänkt ersättning också lågt. Även om i större utsträckning polisanmäler rent bidragsfusk ligger antalet fortfarande lågt. anmälde ca 900 personer för misstänkt fusk (2005:364). Regeringen har inlett ett arbete för att förstärka kontrollen. Både och har fått i uppdrag att återkomma med åtgärder för att förstärka kontrollen av att regelverket tillämpas och att tillämpningen inom landet och mellan olika branscher blir mer likartad. Den inriktning på arbetet som regeringen valt är emellertid inte att förstärka kontrollen av arbetsviljan utan mera på att förbättra de administrativa rutinerna i systemet för att motverka rena regelöverträdelser. Att förhindra rent fusk är emellertid en alltför låg ambition. Den kraftiga ökningen av sjukskrivningarna kan knappast bero på att administrativt fusk ökat, utan det handlar snarare om ett rationellt beteende och förskjutna normer när regler, ersättningsnivåer och försäkringsvillkor blivit alltmer generösa. När det handlar om att kontrollera att en person verkligen står till arbetsmarknadens förfogande eller anstränger sig för att återkomma till arbetsmarknaden handlar det inte om fusk, utan snarare om att risken för överutnyttjande ska stävjas. Att som regeringen fokusera på fusk, men inte vidta kraftfulla åtgärder för att säkerställa att överutnyttjande inte förekommer är en otillräcklig politik. Reglerna i de svenska arbetslöshetsförsäkringarna beskrivs ibland som strikta. En internationell jämförelse visar emellertid att det i vissa avseenden inte är korrekt. Därtill har regelverket utformats på ett sätt som är svårt att tillämpa. Formellt ställer arbetsförmedlingarna och akassorna i hårda krav på de anställda, men i praktiken tillämpas systemet inte strikt. När det t.ex. gäller kravet på sökaktivitet ska den enskilde aktivt söka arbete. Förmedlingarna kan kräva att dessa aktiviteter också redovisas. I många andra länder krävs att den enskilde var eller redovisar sökaktiviteter. I t.ex. , eller ska sökaktiviteter redovisas och om denna redovisning inte sker så sänks ersättningen automatiskt. Kraven på att söka arbeten under deltagande i åtgärder är likaledes formellt hårda, men det sker ingen kontroll av att sökaktiviteter verkligen kommer tillstånd. I krävs att den enskilde ska acceptera alla arbeten som han eller hon har kapacitet att utföra, även om det kräver geografisk eller yrkesmässig rörlighet, men eftersom det inte sker någon kontroll tillämpas denna regel knappast alls. Trots att det, , föreligger ett krav på ett utvidgat sökarbete innehåller inte de individuella handlingsplanerna som arbetsförmedlingarna lägger fast några sådana villkor (2005). I sammanställning av villkoren i arbetslöshetsförsäkringarna i olika länder framgår det att påtagligt fler utsätts för sanktioner än i (2000). I , och drabbas av dem som erhåller arbetslöshetsersättning. I , , och drabbas , medan motsvarande siffra för och är . Det finns flera skäl till att få personer i drabbas av nedsatta ersättningar. Sanktionerna är hårda men bygger på att arbetsförmedlingarna och akassorna kan belägga att den enskilde begått relativt allvarliga övertramp. I utgår sanktioner om en arbetssökande tackar nej till lämpligt arbete eller till att delta i ett AMS-program (ersättningen sänks vid första tillfället, och i om det upprepas och vid ett tredje avböjande upphör rätten till ersättning helt). Man kan också förlora ersättningen om man själv sagt upp sig från arbete eller avbrutit ett program utan giltigt skäl (avstängning ). För den som blivit uppsagd eller avstängd från ett program gäller en avstängningstid . Jämfört med länder, t.ex. eller , där sanktioner utgår om den arbetssökande inte kan belägga ett aktivt sökande, är gränsen satt högre i eftersom sanktioner tillämpas först om den enskilde själv anger att han vägrar att acceptera ett jobberbjudande. är emellertid sanktionerna i det svenska systemet förhållandevis mer kännbara eftersom det i eller handlar om att ersättningen reduceras med en eller . Lite förenklat kan man säga att har hårda sanktioner, men villkor som gör att de sällan tillämpas. Forskningsresultaten tyder på att dagens sanktioner borde kompletteras med tydliga krav på dokumenterade sökaktiviteter och sanktioner som är mildare. Forskningen kring kontroll inom sjukförsäkringen är outvecklad jämfört med arbetslöshetsförsäkringen. har emellertid konstaterat att i förhållande till många andra länder har förhållandevis svaga kontrollmekanismer i sjukförsäkringen.18 Även andra bedömare har dragit samma slutsats.19 Det finns skäl att förstärka kontrollen så att den bättre överensstämmer med praxis i andra länder. Att det endast finns någon enstaka studie av hur sådana åtgärder påverkar sjukskrivningarna talar för att det finns skäl att vara försiktig när det gäller att bedöma effekterna av en sådan åtgärd.20 Mot denna bakgrund kommer att föreslå en rad åtgärder för att förstärka kontrollen inom såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen (se avsnitt 6.3 och 6.3.4). 6.2.3Öka självriskerna: Sänk ersättningen Det finns inget antingen/eller mellan att skärpa kontrollen och att öka självriskerna. I stället bör dessa ses som komplement till varandra. Generellt sett gäller att ersättningsnivån i en försäkring påverkar försäkringstagarnas beteende och utnyttjande av försäkringarna. Att detta gäller även i arbetslöshets- och socialförsäkringarna både i och utomlands är väl belagt. Det finns därför goda skäl att utgå från att sänkta ersättningsnivåer kan komma att medföra ett lägre utnyttjande. Att arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetslösheten är uppenbart. A-kassan påverkar, som alla försäkringssystem, beteendet hos alla som deltar på arbetsmarknaden. Företag som omstrukturerar sin verksamhet vet att de arbetslösas försörjning är tryggad om ersättningen är hög. Arbetsmarknadens parter behöver inte ta lika stor hänsyn till de arbetslösa i avtalsförhandlingarna när villkoren i arbetslöshetsförsäkringen är generösa och parterna inte behöver stå för försäkringskostnaderna. Den arbetssökande vet att hon/han inte behöver tacka ja till ett jobb om ersättningsnivån är hög och regelverket mindre strikt. Det är väl belagt i forskningen, både teoretiskt och empiriskt, att benägenheten att söka arbeten och acceptera erbjudanden, även om de innebär en geografisk förflyttning, ökar om arbetslöshetsersättningen är lägre.21 22 Arbetslösa söker också mer intensivt efter arbete när ersättningsperioden börjar närma sig sitt slut.23 Mindre generösa villkor i försäkringen gör det därtill mer kostsamt för en fackförening att driva lönekrav som kan innebära att medlemmarna drabbas av arbetslöshet.24 Såväl svenska som internationella studier konstaterar att en sänkning av arbetslöshetsersättningen minskar antalet arbetslösa och den genomsnittliga arbetslöshetsperioden.25 En sänkning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen från t.ex. 80 till 70procent gör att andelen personer som övergår från arbetslöshet till sysselsättning ökar med ungefär 20procent.26 Även sjukförsäkringen och sjukersättningen påverkar frånvaron från arbetsmarknaden.27 Det är välbelagt i en rad studier att när det blir mer kostsamt att vara sjukskriven sjunker frånvaron. Det förefaller också vara så att sjukfrånvaron t.o.m. är mer känslig för ekonomiska incitament än arbetslösheten. Det kan bero på att valet mellan att arbeta och vara sjukskriven är enklare, de som är sjukskrivna har normalt en anställning. Frågan om kontroll och självrisker är en avvägning. En faktor som talar för att sänka ersättningsnivåerna är att vi, givet ett mer omfattande forskningsstöd, är säkrare på att ersättningsnivåer påverkar arbetsutbudet. Det är administrativt enkelt att genomföra sänkningar, medan erfarenheten, inte minst från och arbete med att skärpa regelverket och tillämpningen för att förbättra kontrollen av arbetsviljan, visar hur komplicerat detta är. Effekten på de offentliga finanserna är också säkrare eftersom den åtminstone kan beräknas som en statisk effekt utifrån hur många som för tillfället är arbetslösa eller sjukskrivna.