mot · GT02A420 · 2005-10-05 00:00:00 — För att bryta långtidsarbetslöshet krävs en lång rad åtgärder: Personliga handlingsplaner, kompetenshöjning, tydliga krav på den arbetssökande som stöd och ekonomiska incitament ges för att bryta arbetslösheten. För att hjälpa den långtidsarbetslöse ut i arbetslivet krävs ett nära samspel med det lokala näringslivet. Den aktivitetsgaranti som beslutade om drogs igång för att omfatta 30000 personer. Eftersom försöksverksamheten som föregick aktivitetsgarantin bara varade några månader och förberedelsetiden var mycket kort var det inte konstigt att aktivitetsgarantin fick allvarliga inkörnings- och kvalitetsproblem. Själva grundidén är riktig, det vill säga att de långtidsinskrivna kommer in i ett mer aktivt och nära samarbete med arbetsförmedlingens personal och att varje den enskildes särskilda behov beaktas i utformningen av en personlig handlingsplan. Det faktum att av deltagarna i aktivitetsgarantin inte vet om de har en handlingsplan och att närmare hälften träffar sin handledare mindre än en gång visar hur bristande tillämpningen av fattade beslut är inom AMS/AMV. Just aktivitetsgarantin konstruerades för att kunna få en personlig handlingsplan med förstärkt handledarstöd. Aktivitetsgarantin står och faller med den praktiska tillämpningen. Självklart ska jobbsökaraktiviteter ingå, men det räcker inte. Vad som krävs är tydliga krav som går att leva upp till, stöd och hjälp att bryta arbetslöshetsmönstret och aktiva insatser för att möta den enskilde personens konkreta behov och problem. Det är också viktigt att nära samverkan sker med föreningsliv, näringsliv, privata bemanningsföretag och förmedlare. Bland de långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna finns också många människor som inte är anställningsbara på grund av språkproblem, handikapp, sociala problem, dåligt självförtroende, utbildningsnivå, med mera. Ofta är det en kombination av flera av dessa faktorer som gör att dessa människor har en längre väg tillbaka till arbetsmarknaden än de flesta andra. Enligt AMS finns det 32000 personer som varit arbetslösa . De flesta av dem återfinns inom aktivitetsgarantin, och uppskattningar bland arbetsförmedlare antyder att gruppen som inte är anställningsbar kan utgöra 1000020000 personer. Det är personer som inte kommer i åtnjutande av lönebidrag eller arbete i . De flesta av dessa kan och bör bidra till sin egen försörjning genom en samhällsinsats i kommunernas regi eller i föreningsregi. Men det kräver extra insatser. Dagens aktivitetsgaranti är inte till någon större hjälp för dessa människor och ibland till och med destruktiv. För dessa grupper är det viktigt att system för nära samverkan mellan arbetsförmedling, kommunen, , de sociala myndigheterna och föreningsliv upprättas. Aktiviteter inom ramen för en så kallad övergångsarbetsmarknad bör ske i eller föreningsregi, så till vida det inte handlar om en sådan arbetsmarknadspolitisk åtgärd som kan ske inom privata företag. En rad exempel från kommuner och andra länder finns som kan vara förebilder för en sådan här övergångsarbetsmarknad. Det finns bruk för alla är namnet på ett arbetsmarknadsprojekt i . Projektet bildades som ett samarbetsprojekt mellan olika delar av välfärdsstaten, i syfte att erbjuda meningsfull sysselsättning till bland annat arbetslösa och långtidssjukskrivna. Verksamheten har inte några uttalade arbetsmarknadspolitiska mål, det är snarare folkhälsotanken som är i centrum. En utvärdering av projektet som är gjord av (, ) visar att det är ett framgångsrikt projekt. Det kan tjäna väl som förebild för en större satsning inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Det finns en svår gränsdragning mellan det statliga och det kommunala åtagandet för individens försörjning. Individer med svag ställning på arbetsmarknaden blir främst ett kommunalt åtagande, medan mer traditionell arbetsmarknadspolitik bedrivs av statliga myndigheter. Det finns bruk för alla rör sig i detta gränsland mellan statliga och kommunala åtaganden. Citatet kommer från Det finns bruk för alla En arbetsmarknadspolitisk effektstudie, . Citatet uttrycker väldigt väl det problem som finns i gränslandet mellan statens arbetsmarknadspolitik och kommunernas sociala ansvar. De som drabbas kan utföra arbete men de får inte jobb på den reguljära arbetsmarknaden. har krävt att regeringen ska återkomma till med ett förslag till övergångsarbetsmarknad för dem, 1000020000 personer, som varit arbetslösa väldigt länge och som har mycket små utsikter att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Vi har dock väntat förgäves. De plusjobb som lanseras är ingen lösning på de icke anställningsbaras situation eftersom det kommer att krävas ganska hög social kompetens och yrkeskompetens av dem som ska få dessa arbeten. föreslår därför att ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program byggs upp för dem som står längst från den ordinarie arbetsmarknaden, en sorts övergångsarbetsmarknad, som vi kallar Bruk för alla. Syftet ska vara att aktivera den långtidsarbetslöse på ett meningsfullt sätt, ge deltagaren en verklig upplevelse av att vara till nytta, följa ett arbetes naturliga rytm och krav samt erhålla den personliga träning och handledning som krävs för att personen i fråga ska kunna komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Förslaget innebär att den arbetslöse behåller sin ersättning i a-kassan alternativt grundbeloppet. Dessutom bidrar staten med stöd för handledning och kringkostnader. Enligt AMS finns det 32000 personer som varit arbetslösa . avsätter i vårt budgetalternativ för att bygga upp ett sådant här projekt. Det bör främst vara kommuner och föreningsliv som kan komma i fråga för att anställa dessa personer. Tanken är att AMS ska köpa platser av kommuner, föreningar eller Bruk för alla-föreningar. Det är dock viktigt att det sker en tydlig avgränsning så att uppgifterna är meningsfulla men inte konkurrerar med befintlig näringsverksamhet. Det finns många exempel som visar att det går att hitta meningsfulla jobb för den här typen av verksamhet utan att man konkurrerar med det privata näringslivet. I har man till exempel ett program som heter forskarna. De jobbar med kulturhistorisk inventering som syftar till att sprida förståelse och kunskap för ett bevarande av kulturhistoriska inslag. Arbetet innebär bland annat en dokumentation av personer som betytt mycket för utveckling. Ett annat exempel från är Föreningsservice. Man erbjuder service på olika områden till ideella föreningar. Ett exempel från är Skolpoolen. Man erbjuder extra vuxna i skolan för barnen. Andra exempel på uppgifter som kan utföras inom ramen för Bruk för alla-projekten är turismaktiviteter och natur- och kulturvårdsinsatser som annars aldrig skulle bli gjorda. Även kvalitetshöjande insatser inom skola, vård och omsorg kan komma i fråga så länge de inte konkurrerar med ordinarie verksamheter. Vissa intäkter bör kunna erhållas i samband med den service som utförs från exempelvis kommuner och föreningsliv. Regeringen bör återkomma till med ett konkret förslag till ett nationellt Bruk för alla projekt enligt de principer som redovisats ovan. avsätter för en åtgärd av detta slag. Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden, och att underlätta för människor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Partierna som ingår i föreslår därför att nystartsjobb införs. Erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat bland annat i , och . I och har riktade skattelättnader introducerats i form av sänkta sociala avgifter eller andra skatter för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster. Ett problem med riktade skattelättnader är s.k. undanträngningseffekter, som både innebär att anställningen skulle ha kommit till stånd ändå och att någon annan skulle ha fått jobbet om inte subventionen fanns. Studier som utvärderat olika skatterabatter visar att utformningen av stödet kan begränsa undanträngningseffekterna. Enligt bör skattelättnaderna: inriktas på väl avgränsade grupper som befinner sig långt utanför arbetsmarknaden, inte vara inkomstrelaterade eller ge upphov till marginaleffekter, inriktas mot den privata sektorn, gälla löner enligt gängse avtal (inte understiga gällande minimilön) och kontrolleras och följas upp noggrant. föreslår, tillsammans med , , att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende dock i högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar () som varit arbetslösa också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Därmed försvinner den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnaden med upp till ett tak, är nystartsjobben inte takbegränsade som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstöd från LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Alliansen anser det viktigt att nystartsjobben omfattas av LAS. Vi föreslår att skatterabatten endast gäller anställningar i näringslivet. Det är dock viktigt att se till att konkurrensneutralitet enligt upprätthålls. Studier tyder på att en sådan inriktning ökar sannolikheten att åtgärden leder till ett arbete. Ytterligare en fördel med inriktningen på näringslivet är att effekten på de offentliga finanserna blir betydligt mer begränsad. Eftersom en nedsättning av arbetsgivaravgifterna minskar statens inkomster i stället för att belasta statens utgifter, är det viktigt att budgetlagen följs och att utgiftstaken anpassas till statens alternativkostnad för nystartsjobben. 7.7Nya förutsättningar för fler jobb Det räcker inte med förändringar enbart på arbetsmarknadsområdet för att minska den höga arbetslösheten. Den ekonomiska politiken och näringslivspolitiken måste ge stabila och goda villkor för fler och växande företag. Detta vill vi kristdemokrater åstadkomma genom att bland annat: Ha en maximal marginalskatt på , vilket innebär att den statliga inkomstskatten ska vara maximalt . Öka tillgången till riskvilligt kapital bl.a. genom att införa ett etableringskonto och riskkapitalavdrag, avveckla förmögenhetsskatten och förbättra de så kallade fåmansbolagsreglerna. Vidta krafttag mot regelkrånglet, främst för de mindre företagen, och avskaffa arbetsgivarnas medfinansiering vid sjukskrivningar. Införa ett förvärvsavdrag, utformat så att inte minst låginkomsttagare får sänkt skatt och tydliga ekonomiska vinster att förvärvsarbeta (se faktaruta i kapitel 8). prioriterar att sänka skatten på arbete för att uppmuntra till arbete. Vi vill sträva efter att på olika sätt minska marginaleffekterna när man går från arbetslöshet till arbete, från deltids- till heltidsarbete. Andra viktiga frågor för ett bra näringslivsklimat är att kapitalförsörjningen för nya företag fungerar väl, vilket underlättar för idéskapare att etablera sig på marknaden. Tillgången på riskvilligt kapital, inställningen till företagande och synen på innovatörer är andra viktiga faktorer för ett fungerande näringslivsklimat. Det är oroväckande att de flesta svenska storföretag förutom läkemedelsindustrin och musikindustrin har sitt ursprung i uppfinningar och idéer från början av . Den socialdemokratiska regeringen har inte visat något större intresse för regelförenklingsarbetet. Trots mycket prat har väldigt lite gjorts. Sedan regelförenklingsarbetet kom i gång 1998 har fler regler kommit till än vad som tagits bort. Ett bra näringslivsklimat handlar alltså inte enbart om skatter. Det är också mycket viktigt att betona betydelsen av arbetsmarknadens spelregler och arbetskraftens utbildning och kompetens. arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska detta gälla även framgent förutsätts ett bra och modernt utbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från det att man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebär att kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå. Allt fler människor väljer att vidareutbilda sig efter att ha arbetat . Här måste satsningen på ett flexibelt omskolningssystem som komvux, gymnasium samt fristående kurser och distansutbildning inom den högre utbildningen fortsätta. Detta kräver ett fungerande finansieringssystem. vill införa ett personligt kompetenssparande, vilket innebär att arbetstagare och arbetsgivare tillsammans investerar i framtida kompetenshöjning. I särskilda motioner redogör för en näringspolitik (N480) och småföretagarpolitik (N478) som ger goda förutsättningar för nya jobb. Det gäller såväl skatter och tillgången till riskkapital som bättre innovationsklimat. 8Allianspartiernas förslag för en bättre fungerande arbetsmarknad (, ) har kommit överens om en politik som ligger till grund för en ny regering. Nedan presenteras de delar av Bankerydsdokumentet som har inverkan på den svenska arbetsmarknadens funktionssätt: föreslår att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster, kallat jobbavdrag, skall jobbavdraget utformas enligt tabell 1. ÅrsinkomstJobbavdrag (kr) 31 500Upp till arbetsinkomsten 31 600107 80031 500 + av inkomsten mellan 31 500 och 107 900 Reformens andra steg skall utformas enligt tabell 2. ÅrsinkomstJobbavdrag (kr) 36 000Upp till arbetsinkomsten 36 100107 90036 000 + av inkomsten mellan 36 000 och 107 900 108000200 000 Som ovan + av inkomsten mellan 108000 och 200 000 Avdraget skall utformas som en angelägenhet mellan staten och löntagarna. Kostnaden för inkomstskattereformen beräknas uppgå till i storleksordningen för det första steget och till i storleksordningen för det andra steget. föreslår att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Den sammantagna effekten på det finansiella sparandet bedöms uppgå till 1miljard kronor 2006. föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för nystartsjobben. De bedöms kunna generera åtminstone 50000 arbeten. I budgeten avsätts 2006. föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. föreslår att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. Därvid prioriteras ökade resurser för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens och förbättrad kontroll. En enhetlig myndighetsorganisation införs, myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskas. Friåret avskaffas, åtgärdsprogrammen reduceras och dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartsjobb. Förslagen innebär sammantaget besparingar på 2006. Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar föreslår att arbetsgivare i näringslivet som nyanställer, för varje nyanställd, endast betalar pensionsavgift och slipper övriga arbetsgivaravgifter . År två nedsätts arbetsgivaravgiften med tre fjärdedelar, år tre med hälften och år fyra med en fjärdedel. För att säkerställa att företag inte avskedar arbetskraft för att därefter nyanställa ska nedsättningen endast utgå till arbetsgivare som ökat det totala antalet anställda. Kostnaden beräknas uppgå till 2006. När reformen fått fullt genomslag beräknas årskostnaden uppgå till . föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning ska maximalt kunna utgå (motsvarar knappt 14 månader). Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning (motsvarar knappt 21 månader). Ersättningen ska vara av förlorad inkomst och därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen ska vara . Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Förslagen innebär sammantaget budgetbesparingar på 2006. De av dessa förslag som direkt berör utgiftsområdena 13 och 14 diskuteras närmare under respektive avsnitt i denna motion. Arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i det svenska välfärdssystemet. Vid en period av arbetslöshet ska den arbetslöse ha kvar ett ekonomiskt stöd han söker nytt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring där incitamenten att ta ett nytt arbete är stora. Av arbetskraften är försäkrad i någon arbetslöshetskassa. Således är många inte berättigade till någon ersättning alls. För att arbetslöshetsförsäkringen ska bli en trygghet för alla arbetstagare föreslår och de andra partierna i en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. () har studerat hur arbetslöshetsförsäkringens regelverk har tillämpats ute på landets arbetsförmedlingar. De konstaterar att det strikta regelverket hanteras med stor variation i tillämpningen. av arbetsförmedlarna uppger att de följer upp alla anvisningar om arbeten också med arbetsgivare, medan aldrig gör det. Generellt sett är arbetsförmedlarna snällare än vad regelverket anger. Och arbetsförmedlare rapporterar felnyttjande av försäkringen upplever de ofta att arbetslöshetskassorna gärna friar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) påpekar också att tillämpningen av reglerna skiljer sig åt mellan olika branscher och yrkesområden. Ur rättssäkerhetsperspektiv är spridningen av tillämpningen ett problem, eftersom kraven inte bör vara beroende av vilken förmedlare som den sökande möter. Regeringens arbetslöshetsförsäkring har följaktligen inte fungerat på ett tillfredsställande sätt. Tillskapandet av den nya myndigheten för arbetslöshetsförsäkringen är ett uttryck för att AMS, som haft tillsynsansvaret, inte skött sin uppgift på ett tillfredsställande sätt. Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen innebär att den arbetssökande får begränsa sitt sökande såväl yrkesmässigt som geografiskt , men därefter ska sökområdet vidgas geografiskt. Enligt IAF har dock denna regelförändring inte inneburit några förändringar av arbetsförmedlingarnas verksamhet. Sanktionsreglerna innebär att den som ej söker anvisat arbete får sin dagpenning nedsatt och under 40 nya ersättningsdagar vid en andra förseelse inom samma ersättningsperiod. Vid tredje tillfället upphör ersättningsrätten till dess personen uppfyllt ett nytt arbetsvillkor. Dagens finansieringssystem av arbetslöshetsförsäkringen är inte tillfredsställande. De försäkrade betalar av utgifterna med medlemsavgifter, men avgiften är helt oberoende av arbetslöshetsnivån. Detta innebär att det saknas ekonomiska incitament för kassornas huvudmän att hålla arbetslösheten nere. Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås ett bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. På så sätt förbättras arbetsmarknadens funktionssätt. och de andra partierna i föreslår att subventionsgraden i a-kassan sänks till . För den enskilde innebär detta en höjd a-kasseavgift med cirka 190 . Den enskilde kompenseras dock mer än väl genom en sänkning av inkomstskatten genom införandet av ett förvärvsavdrag. Försäkringen ska verka aktiverande och skapa incitament för att skaffa ett nytt arbete. Den ska motverka inlåsning i yrke, bransch eller inkomstläge. Reglerna ska vara enkla och överblickbara för alla. Ersättningsnivån bör vara av den lön man hade vid inträdet i arbetslöshet. Vi föreslår vidare att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, liksom när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen, i princip bör grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter för, inte på den inkomst man har när man blir arbetslös. Den ersättningsgrundande inkomsten ska beräknas som av genomsnittsinkomsten . För att understryka arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring sänks ersättningsnivån till , . Efter 300 dagars arbetslöshet, eller drygt 13 månader, sänks ersättningsnivån till av inkomsten. Om den arbetslöse har försörjningsansvar sjunker ersättningen först . Det bör inte finnas en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen. Vi menar att för alla dem som står till arbetsmarknadens förfogande ska en grundtrygghet finnas inom arbetslöshetsförsäkringen. Finns en bortre parentes sker en kostnadsövervältring till kommunernas socialtjänst, vilket inte är skäligt så länge personen är arbetssökande. De snabbt växande bemanningsföretagen är en relativt ny aktiv part när det gäller rekrytering och matchning av arbetskraft. Reglerna för arbetslöshetskassa är olika beroende på om ett bemanningsföretag är offentligt eller privat till det privata företagets nackdel. En anställd i ett bemanningsföretag betraktas alltid som heltidsanställd oavsett vad den enskilde och företaget har avtalat, och kan därför inte få utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen. En deltidsanställd i annat företag kan däremot få det. Detta gäller också dem som arbetar i offentligt organiserade bemanningsföretag, så kallade arbetscentrum med kommun eller arbetsförmedling som huvudman. Även bemanningsverksamheten inom statsägda är mer gynnsam än för privata bemanningsföretag. anser att samma regler måste gälla oavsett om man arbetar i ett offentligt organiserat eller privat bemanningsföretag. Det finns problem med AMS regelverk, och tillämpningen av dessa, gällande bemanningsföretag.