mot · GT02T1 · 2005-09-28 00:00:00 — Allianspartierna i trafikutskottet anser att både kan och bör bli världens främsta IT-nation. Om detta ska ske räcker det inte med de vackra ord som regeringen ger uttryck för i proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Det krävs också handling. Det är dags att göra verklighet av de goda idéer som finns. Vi vill se tydligare ledning av den svenska IT-politiken och därigenom öka takten i genomförandet av en 24-timmarsmyndighet, vi vill se ökade satsningar på FoU och bättre villkor för företagande som kan ytterligare förbättra position i världen. Vi vill också se miljöförbättrande insatser och åtgärder som leder till att alla har likvärdiga möjligheter att hänga med i utvecklingen. 5.1Fler IT-företag som anställer6 5.2Lyft fram näringsklimat och forskning6 5.2.2Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag7 5.2.4Minska regelkrånglet och byråkratin för IT-företagen7 5.2.5Mer riskkapital till de små IT-företagen8 5.3Höj IT-kompetensen i mindre företag8 5.4Bygg ett strategiskt IT-politiskt samarbete med våra grannar9 5.5Skapa förutsättningar för tillväxt9 6Effektivare offentlig förvaltning genom IT10 6.2Människan ska stå i centrum alla ska få en chans att hänga med11 6.3Stöd för öppna standarder12 9Anpassa lärarutbildningen för IT-samhället14 10Stärk och effektivisera vården med en nationellt sammanhållen elektronisk vårddokumentation15 12Satsa på implementering av Inspiredirektivet16 avslår regeringens proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens insatser för IT-området i högre utsträckning måste inriktas på att utveckla det näringsliv som bygger på forskning, innovationer och avancerad tillverkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera ökad kommersialisering av forskningsresultat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av arbetsgivaravgifterna som riktas mot de minsta företagen för att stimulera dem att anställa fler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera beskattningen av företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska företagens regelbörda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka det riskvilliga kapitalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företags- och branschanpassade och lokala utbildningspaket för kompetensutveckling inom IT för mindre företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utvecklat IT-politiskt samarbete inom och de baltiska länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör samla alla marknadens aktörer och kräva en samsyn kring hur den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastrukturen skall gå till. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastrukturen bör ske enligt principerna om konkurrensneutralitet, skalbarhet och likvärdighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastställa regelverket för hur de offentliga aktörerna inom infrastruktur och transporttjänster för bredband skall samverka med de privata så att konkurrens och investeringar främjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkreta mål med uppföljning och en handlingsplan för 24-timmarsmyndigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samordningen inom kring IT-politiken bör förstärkas och förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge myndigheter i uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndighetens IT-baserade information. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör vara en gemensam policy för hela den statliga sektorn att undvika proprietära, dvs. egna, lösningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att deltagande i ett myndighetsgemensamt system bör vara ett krav på statliga myndigheter och en starkt uppmuntrad möjlighet för kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa licensformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentlig upphandling av tjänster som inkluderar programvaruproduktion bör utgå från att källkod skall göras fritt tillgänglig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med en standardiserad e-legitimation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en genomlysning av den befintliga svenska lagstiftningen i syfte att göra den teknikneutral och långsiktig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte föra över ansvaret för toppdomänen se på staten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa lärarutbildningen för IT-samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Myndigheten för skolutveckling bör utvidga sitt uppdrag till att även omfatta samarbete med näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen elektronisk vårddokumentation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom styrning och samordning uppmuntra offentlig sektor att gå över från fysiska transporter till virtuella möten, e-tjänster, distansutbildning etc. och tydligt sätta upp mål, mäta och synliggöra vilka effekter som kan åstadkommas vad gäller t.ex. energiförbrukningen med hjälp av IT. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av satsning på implementering av Inspiredirektivet och behovet av en tydlig ledning och styrning av arbetet. kan bli världens främsta IT-nation. Ett land där utländska företag föredrar att investera, där våra innovatörer föredrar att stanna och utveckla sina idéer i företag som anställer. kan bli det land där hela befolkningen har riktig nytta av IT i sin vardag. Där myndighetskontakterna förenklas så att både medborgare och myndigheter kan uträtta mer med mindre ansträngning och till ett lägre pris. Det kan bli det land där sjuka kan få bättre och snabbare vård tack vare en effektivt arbetande vårdapparat. Vi anser att både kan och bör nå allt detta, men då räcker det inte med den resignerade och passiva politik som regeringen ger uttryck för i proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Vår slutsats är att det enda som är riktigt bra med regeringens proposition är titeln. instämmer helt och fullt i att det krävs en politik för IT-samhället. går en spännande framtid till mötes. En framtid där har potential att leda utvecklingen. Trots detta väljer regeringen att lägga fram en proposition i princip utan förslag på hur en politik för IT-samhället bör se ut. Det är lätt att konstatera att en massa vackra ord aldrig kommer att göra till det föregångsland det skulle kunna vara. I och med denna proposition väljer de som leder än en gång att inte ta på sig det ledarskap som krävs, och bilden av en trött och visionslös socialdemokrati bekräftas återigen. Vi anser att måste välja att styra bilen i stället för att sitta i baksätet. Det har genomförts en rad utredningar och rapporter om vad det är som krävs för att ska nå målet. är det att genomföra den politik som sätter bakom ratten. Globaliseringen och den ständigt hårdnande internationella konkurrensen ställer allt högre krav på för att vi ska utgöra ett ledande informationssamhälle. För samhällsekonomin och sysselsättningen är position som föregångsland inom IT mycket angelägen att upprätthålla eller i vissa avseenden återta. Utmaningarna från länder i framför allt förutsätter att utvecklas såsom en plats att starta och driva företag på. Om ska vara ett IT-land i framkant, krävs det att vi har ett näringsliv som i internationella sammanhang tillhör den yppersta eliten på sina respektive områden. Det krävs också att är ett attraktivt land för utländska och transnationella företag att förlägga forsknings- och utvecklingsenheter till. Statens insatser för IT-området måste därför, i betydligt högre grad än vad den socialdemokratiska regeringen föreslår, inriktas mot att skapa förutsättningar att fortsätta utvecklas för det näringsliv som bygger på forskning, innovationer och avancerad tillverkning. Detta bör ges regeringen till känna. Politiken på IT-området ska stimulera företagsamheten i . Vi måste underlätta för fler människor att starta företag, för befintliga företag att anställa och för offentlig sektor att använda sig av intraprenörskap. Alltför få väljer att starta och driva företag i . Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd, och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete, bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. De nuvarande problemen på arbetsmarknaden och de långsiktiga välfärdsutmaningar som står inför kan i första hand lösas genom att fler arbeten skapas inom den privata sektorn, särskilt i de små och medelstora företagen i tjänste- och tillverkningssektorn. är ett land med i grunden goda förutsättningar för ökad ekonomisk tillväxt. Vi har kvalificerad kompetens inom vetenskap och industri och vi har människor som vill utveckla välfärd och välstånd, i rollen som företagare, anställda eller båda delar. Trots förutsättningarna misslyckas den socialdemokratiska regeringen gång på gång med att tillvarata möjligheterna. problem beror till allra största delen på misstag i den inhemska politiken. En aktuell studie från visar att den svenska BNP-nivån egentligen borde ha varit högre än den faktiskt är. Studien konstaterar krasst att det tyngsta skälet till den uteblivna BNP-tillväxten är det undermåliga företagsklimatet för små och medelstora företag. Andra studier visar att viljan bland människor att starta företag är lägre i än i de flesta , samt att vi har ett lågt entreprenörskapsindex. Lyft fram näringsklimat och forskning Regeringen anger i inledningen till sin IT-proposition att den presenterar en politik för forskning och innovation för att stödja utvecklingen av svensk IT-industri. Där sägs att svenska forskare, innovatörer och svenskt näringsliv även i fortsättningen ska spela en viktig roll i utvecklingen av tekniken. Men som så tidigare presenterar Socialdemokraterna en politik mer fylld av målformuleringar än konkreta förslag. Regeringen hanterar inte de konkreta svårigheter som upplevs i de företag som måste vara kärnan i utvecklingen av informationssamhället. Propositionen rymmer heller ingen strategi för hur långsiktigt ska utvecklas till och förbli ett centrum för den avancerade forskning och utveckling som går hand i hand med ett ledande informationssamhälle. Nyckelfrågor som den socialdemokratiska regeringen fortsätter att försumma rör bl.a. forskning, regelförenkling, kapitalförsörjning och företagsbeskattning. Framstående forskning inom IT är en viktig grund för framtidsmöjligheter. Forskningen inom detta område ska därför vara prioriterad. Det behövs en ökning av anslagen till forskning i små och medelstora företag och till FoU-program i samverkan med näringslivet. De förslag i den riktning som den socialdemokratiska regeringen lämnade forskningsproposition räcker inte. För att stärka forskningens roll för företag och tillväxt krävs en ökad kommersialisering av forskningsresultaten. För att stimulera detta behöver staten gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar för sådan kommersialisering. Vi vill införa ett belöningssystem genom vinstdelningspaket, i vilka forskaren erbjuds royalties, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Universitet och högskolor som knoppar av framgångsrika företag ska få högre anslag till sin forskningsverksamhet. Högskolorna bör även få en vinstandel. Vad som ovan anförs om att stimulera ökad kommersialisering av forskningsresultat bör ges regeringen till känna. Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag Små och medelstora företag inom IT-sektorn har stor potential att skapa nya bärkraftiga arbeten. Vi är beredda att skynda på denna utveckling genom en sänkning av arbetsgivaravgifterna som riktas mot de minsta företagen för att stimulera dem att redan nu anställa fler. Riktlinjerna för en sänkning av arbetsgivaravgifterna bör vara följande: Den ska vara permanent så att de minsta företagen vågar använda den till att nyanställa personal. Den ska gälla fler små företag än enbart enmansföretagen. Den ska ge de berörda företagen möjlighet att anställa mer än en person med reducerad arbetsgivaravgift. En riktad och permanent sänkning av arbetsgivaravgifterna är ett effektivt sätt att snabbt skapa varaktiga arbetstillfällen, särskilt i företag som vill växa och som tvekar inför de kostnader som är förknippade med anställningar. Vad som ovan anförs om en sänkning av arbetsgivaravgifterna som riktas mot de minsta företagen för att stimulera dem att anställa fler bör ges regeringen till känna. Företagens skatter är av avgörande betydelse för tillväxten och entreprenörsklimatet. Det behövs förändringar när det gäller t.ex. förmögenhetsskatten, dubbelbeskattningen på aktier och beskattningen av fåmansbolag (3:12-reglerna). Vad som ovan anförs om att förbättra företagens beskattning bör ges regeringen till känna. Minska regelkrånglet och byråkratin för IT-företagen är det krångligt att vara företagare. Att minska företagens regelbörda är avgörande för att förbättra näringslivsklimatet, särskilt för mindre företag. Svenska företag ska rätta sig efter 20000 sidor företagsregler, och Statskontorets senaste undersökning visar att 75 olika myndigheter begär in uppgifter från företagarna på 1 150 olika blanketter. Det innebär att ett vanligt företag med upp till 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöregler på per anställd . Sammantaget beräknas företagens administrativa kostnader till följd av regelverket uppgå till . Vi har enats en rad åtgärder för att öka tempot i regelförenklingen, och substantiellt minska den administrativa pålagan på företagen. Det handlar bl.a. om att systematiskt kartlägga företagens administrativa kostnader för regelbördan, införa ett tydligt mål om att minska företagens administrativa kostnader för regelverket till 2010, genomföra en obligatorisk konsekvensanalys av alla förslag till nya regler, göra det lättare att få F-skattsedel, undanta små och medelstora företag från revisionsplikten, förenkla redovisningsreglerna för enskilda näringsidkare och förenkla företagens månatliga momsdeklarationer. Vad som ovan anförs om att minska företagens regelbörda bör ges regeringen till känna. Mer riskkapital till de små IT-företagen Om de svenska IT-företagen ska kunna växa och skapa fler arbeten behövs mer riskvilligt kapital. Vi lägger fram flera förslag som syftar till att underlätta tillgången till investeringskapital för mindre företag. En småföretagare som säljer sitt företag måste betala skatt på de vinster han eller hon gjort i företaget. Detta gör det betydligt svårare för någon att investera de tjänade pengarna i ett nytt företag. Vi föreslår också att småföretagare får rätt till uppskov med vinstbeskattningen om de investerar vinsten i ett nytt onoterat företag. Vad som ovan anförs om ökat riskvilligt kapital bör ges regeringen till känna. Höj IT-kompetensen i mindre företag Företagens produktivitet ökar med ökad IT-kompetens hos personalen. Propositionen tar också mycket riktigt fasta på småföretagens betydelse och avsätter . Några större spår lämnar emellertid inte denna satsning bland landets småföretag. Småföretagens situation med dag-till-dag-fokus och ständig tidsbrist gör att utbildningsinsatser verkligen måste anpassas till deras möjligheter. Utveckling av företags- och branschanpassade och lokala utbildningsspaket borde vara angeläget för att åstadkomma de kunskapslyft som behövs för konkurrenskraft och tillväxt. Detta bör ges regeringen till känna. Bygg ett strategiskt IT-politiskt samarbete med våra grannar bör diskutera ett utvecklat IT-politiskt samarbete inom och de baltiska länderna för att stärka och konkurrenskraft internationellt. Tillsammans kan länderna på ett bättre sätt konkurrera på den internationella marknaden. Vad som ovan anförs om ett utvecklat IT-politiskt samarbete inom och de baltiska länderna bör ges regeringen till känna. Skapa förutsättningar för tillväxt I proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället nämns infrastrukturen endast kortfattat. Regeringens enda förslag är att och ska bidra genom att dela med sig av den outnyttjade kapacitet som finns hos dem. Det är ett förslag som inte räcker på långa vägar. Det finns en kortsiktighet i den utbyggnad som sker i . Regeringen har delat ut miljarder till kommuner där det inte funnits brist på privata initiativ för att bygga IT-infrastruktur. finns det i stället inte pengar kvar till områden där inga privata intressenter finns. Detta resulterar i att ca 900000 personer fortfarande inte har tillgång till bredband. IT-infrastrukturen är kritisk för framtid. Utvecklingen är rekordsnabb; Internettrafiken inom växer i kvartalet och trafiken med omvärlden . Företagare i hela landet behöver fungerande kommunikationer för att klara av sin verksamhet och därmed kunna vara med och bidra till hela tillväxt. Allianspartierna i trafikutskottet anser att staten bör samla alla marknadens aktörer och kräva en samsyn kring hur den fortsatta utbyggnaden ska gå till. Det bör ske enligt följande principer: byggs slutna nät, där användarna knyts till en enda operatör som också levererar tjänster. Det hämmar utvecklingen av nya tjänster. Kraven på bandbredd kommer att öka. De nät som byggs måste dimensioneras dels för ökade krav på bandbredd, dels med krav på större redundans, så att vi klarar både påfrestningar och trafiktoppar. Det måste finnas möjligheter att få uppkoppling till ungefär likvärdiga villkor i hela landet. Detta bör ges regeringen till känna. Allianspartierna i trafikutskottet vill också fastställa ett regelverk för hur de offentliga aktörerna inom infrastruktur och transporttjänster för bredband både statliga och kommunala ska samverka med de privata så att konkurrens och investeringar främjas. Offentligt ägda bolag och affärsverk med monopol på delar av sin verksamhet måste få tydliga direktiv att inte agera så att konkurrensen hämmas samt att de inte själva ska klättra uppåt i värdekedjan. Kommunledningarna måste säkra att de kommunala bolagen agerar i enlighet med kommunallagen. Fungerar inte detta får en ändring i kommunallagen övervägas. Vad som ovan anförs om att fastställa ett regelverk för hur de offentliga aktörerna inom infrastruktur och transporttjänster för bredband både statliga och kommunala ska samverka med de privata så att konkurrens och investeringar främjas bör ges regeringen till känna. Effektivare offentlig förvaltning genom IT Regeringens arbete med IT-utvecklingen i offentlig förvaltning och 24-timmarsmyndigheten har pågått . Enligt Statskontorets rapport 24-timmarsmyndigheter Sammanhållen elektronisk förvaltning har regeringen på lyckats med att se till att alla myndigheter och kommuner har en hemsida. Längre än så har inte regeringens arbete med att förenkla och förbättra servicen till medborgarna kommit. En väl fungerande 24-timmarsmyndighet finns i första hand till för bättre service för medborgaren, men den kan också vara en viktig del i vårt lands IT-utveckling. 24-timmarsmyndigheten leder till högre IT-kunskap bland befolkningen, den leder till nya smarta innovationer som kan säljas på en världsmarknad osv. Därför är det helt oförsvarligt av landets regering att man inte tar ett större ansvar för att genomföra en tillfredsställande 24-timmarsmyndighet. I proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället beskriver regeringen sina förslag för hur det fortsatta arbetet med IT i offentlig förvaltning ska se ut: Arbetet med att utveckla och effektivisera en sammanhållen förvaltning bör förstärkas. Bland annat bör specifikationer för gemensamma grundfunktioner utarbetas och samverkan inom förvaltningen förstärkas. Mer konkret än så blir det inte. Detta leder till att allianspartierna i trafikutskottet frågar sig: Var finns ledarskapet och kraven? Propositionen har ett överflöd av skrivningar som handlar om att verka för, stödja eller stimulera utvecklingen. Att ta ansvar för eller att driva utvecklingen mot uppsatta mål är betydligt svårare. I arbetet med IT i offentlig sektor har flera ministrar ansvar för utvecklingen. Detta betyder dessvärre att ingen minister tar ansvar. Allianspartierna i trafikutskottet anser att det fortsatta arbetet med en 24-timmarsmyndighet kräver ett starkare ledarskap. Vi vill att det sätts upp mätbara mål med en konkret beskrivning av var ska vara . För att nå till detta mål vill allianspartierna i trafikutskottet se en konkret handlingsplan för det fortsatta arbetet. En handlingsplan som förklarar hur vi når målen, hur dessa följs upp, vilka aktörerna är, hur arbetet ska organiseras samt vilka resurser som krävs. Vad som ovan anförs om att upprätta konkreta mål med uppföljning och en handlingsplan för 24-timmarsmyndigheten bör ges regeringen till känna. För ett starkare ledarskap krävs att samordningen inom förstärks och förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. Målsättningen för oss är att en medborgare i behov av kontakt med myndigheter ska kunna få denna kontakt utifrån sin situation, inte efter hur myndigheter är organiserade eller hur uppgifter delas mellan myndigheter. Ett typexempel är hur de som vill starta företag måste ta kontakt med PRV och , men vanligen också med för att se över sitt skydd. Detta är onödigt krångligt och ännu ett skäl till att människor avskräcks från att starta företag. Vi vill i stället sätta kunden, dvs. medborgaren, i fokus. Idén om en one-stop-shop, en myndighetskontakt, borde återfinnas i en modern och serviceinriktad statsförvaltning. Människan ska stå i centrum alla ska få en chans att hänga med har ett särskilt stort ansvar för att minska den digitala klyftan mellan medborgare. Det finns en risk att en forcerad övergång till intelligenta tjänster i stället bidrar till att öka gapet mellan människor då alla medborgare inte har tillgång till tjänsterna eller kunskap och självförtroende för att utnyttja dem. En avgörande aspekt på de intelligenta tjänsterna är därför användarvänligheten. Som var och en som sökt offentlig information via Internet kan konstatera är denna av mycket skiftande kvalitet . Det räcker inte heller med att ha ett användarvänligt gränssnitt för normalanvändaren utan informationen måste kunna presenteras utifrån användarens situation. Funktionshindrade och äldre är exempel på två kategorier användare som har behov av specialanpassade gränssnitt för att kunna tillgodogöra sig den funktionalitet andra användare har tillgång till. Myndigheters IT-baserade information bör alltid utgå från användarens, dvs. medborgarens, situation. Därför bör regeringen också i regleringsbrev till myndigheterna lägga in ett uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndigheternas IT-baserade information. Exempelvis borde bilder och ett lättförståeligt språk vara självklara alternativ för de användare som vanligtvis inte söker IT- baserad information eller för användare med förståndshandikapp.