mot · GT02Kr376 · 2005-10-03 00:00:00 — Det går inte att dra alla ungdomar över en kam, de individuella skillnaderna är mycket stora. Men det finns vissa saker som förenar ungdomar som grupp. Urskiljande är att många ungdomar befinner sig i utbildning, är precis på väg att etablera sig på arbetsmarknaden och är i början av sin boendekarriär. Därför fokuseras vår ungdomspolitik på det som är viktiga vardagsfrågor för många ungdomar; utbildning, arbete och bostad. Vi tar även upp frågor som rör brottsbekämpning och möjligheter för ungdomars fritidssysselsättning och kultur. med Socialdemokraterna vid regeringsmakten är resultatet av ungdomspolitiken bedrövligt. Ungdomar har i mycket hög grad drabbats av de försämringar av ekonomi och välfärd som skett . Den senaste uppföljningen av regeringens ungdomspolitik som gjort visar att regeringen misslyckats med merparten av delmålen för ungdomspolitiken. I vår motion presenterar vi ett brett åtgärdsbatteri för att förbättra ungdomars förutsättningar. Vi vill att alla ungdomar ska få lika goda möjligheter i livet oavsett bakgrund. Vi vill också ge ungdomar makt att själva bestämma hur de vill leva sina liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa regeringens förslag att inrätta ett register över vad ungdomar är sysselsatta med.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomar i utsatta miljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vilka övergripande mål och huvudområden som skall gälla för den nationella ungdomspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsningar bör göras på , för att tidigt fånga upp elever i behov av extra stöd och hjälp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det individuella programmet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skillnaderna i förutsättningar för ungdomar på grund av etnisk bakgrund, kön, sexuell läggning och handikapp särskilt bör beaktas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om speciella inflytandeformer för ungdomar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en praktikgaranti för ungdomar som saknar sysselsättning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta nystartsjobb för ungdomar som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlänga provanställningstiden från dagens 6 månader till 12 månader.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvidga möjligheten till visstidsanställning upp till för att företag som är i en expansionsfas skall våga växa och därmed kunna anställa fler ungdomar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa medfinansieringen i sjuklönesystemet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta speciella enheter på arbetsförmedlingarna som bara jobbar för ungdomar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsförmedlingarna skall ha rätt att dra in a-kassan för dem som inte följer kraven i sin individuella handlingsplan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre undervisning om entreprenörskap i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en jobb- och utvecklingsgaranti.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svaga elever mer kvalificerad hjälp av utbildade speciallärare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge betyg och nationella prov tidigare för att uppmärksamma stödbehov vid ett tidigt stadium.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra villkoren för fristående skolor och införa en nationell skolpeng för ökad likvärdighet mellan kommuner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tvååriga och treåriga yrkesutbildningar som leder till en yrkesexamen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa riktiga lärlingsutbildningar som leder till lärlingsexamen eller gesällbrev.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fackhögskolor för kvalificerad yrkesutbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha ansvaret för att elever når målen i de viktiga basämnena svenska, engelska och matematik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt att hyra ut en del av sin bostad skattefritt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka ungdomars betalningsförmåga för att förbättra möjligheterna till att få en bostad.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla regelverket och öka flexibiliteten vid byggande av nya bostäder för att på så sätt öka det totala byggandet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka konkurrensen på byggmarknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänkt fastighetsskatt och sänkta skatter på arbete gör det möjligt att få lönsamhet i fler byggprojekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en offensiv statlig markpolitik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förstärkt elevhälsa.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsmottagningar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn med psykiska problem.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om självmordsprevention bland ungdom.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av insatser för personer med ätstörningar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten att stödja ungdomars egen kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ungdomar måste ges möjligheter att få tillgång till kultur och den viktiga roll som skolan spelar för att förmedla kultur.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för tidiga elitsatsningar inom idrotten skall motverkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge lika förutsättningar för tjejer och killar i idrotten bl.a. vad gäller träningstider, bidrag och utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av snabba åtgärder mot unga lagöverträdare.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället måste visa tydliga gränser och normer för vad som är tillåtet som ett sätt att motverka ungdomsbrottslighet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta speciella ungdomsdomstolar och ungdomsrotlar inom åklagarväsendet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste skapas bättre vägar bort från kriminalitet för unga personer där brottslighet är eller är på väg att bli en livsstil.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändrade bidragsregler till de politiska ungdomsförbunden. begär att regeringen lägger fram förslag till nytt bidragssystem för de politiska ungdomsförbunden, baserat på partiernas mandat i samt ett grundbidrag. 1Yrkandena 1, 4, 5, 15, 1723, 30 och 36 hänvisade till UbU. 2Yrkandena 8, 10, 11, 13, 14 och 16 hänvisade till AU. 3Yrkandena 9 och 12 hänvisade till SfU. 4Yrkandena och 29 hänvisade till BoU. 5Yrkandena 3134 hänvisade till SoU. 6Yrkandena 3942 hänvisade till JuU. som Socialdemokraterna regerat har utvecklingen för landets ungdomar gått åt fel håll. Det visar bl.a. uppföljning av den nationella ungdomspolitiken, Ung 2004. Av de 32 delmål som sattes upp i samband med den förra ungdomspolitiska propositionen, På ungdomars villkor (1999), har regeringen misslyckats med att uppnå en majoritet av målen. Det är särskilt allvarligt att målen för viktiga områden som utbildning, bostad, arbete och minskat socialbidragsberoende inte uppnås. Det finns en enorm potential bland landets unga. Ett av statens absolut viktigaste åtaganden måste vara att garantera goda förutsättningar från start för alla individer oavsett bakgrund. Utan en politik som ger förutsättningar för unga att lyckas i livet är alla andra mål dömda att misslyckas. Inget samhälle kan bli bättre än dess förmåga att ta till vara den uppväxande generationen. ställs inför svåra demografiska problem. Vi har en åldrande befolkning som gör att den arbetande delen av befolkningen måste försörja en allt större del som står utanför arbetsmarknaden. Att ge dagens ungdomar goda förutsättningar i livet måste därför vara en av regeringens högsta prioriteringar. Regeringen snackar, men vad görs? Tråkigt nog ger inte regeringens politik det avstamp som behövs för att ge alla ungdomar lika goda förutsättningar i livet som nu skulle behöva. Regeringens ungdomspolitik innehåller många fagra ord, men listan över konkreta åtgärder är mager. En av de större satsningarna är på gymnasieskolans individuella program (IV). Det var aldrig tänkt att det individuella programmet (IV) skulle få den omfattning som det har . Det är det tredje största programmet efter samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen och omfattar ca 16000 elever. Det är också mycket dyrt för kommunerna och beräknas kosta ca . Flertalet elever på IV går aldrig över till ett nationellt program utan avbryter studierna eller lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg. Genom de förbättringar som föreslår för i grundskolemotionen och den ökade differentiering av den gymnasiala utbildningen som vi föreslår i gymnasiemotionen kommer behovet av IV att minska radikalt. Vi anser därför att IV bör avskaffas och resurserna i stället användas till förstärkningar i de första årskurserna i . Att sätta in stödet för svaga elever på gymnasiet är feltänkt från början. Stöd ska sättas in tidigt i innan problemen blir för stora. Av listan på åtgärder framgår också att det i grunden finns en skillnad i syn mellan den socialdemokratiska regeringen och liberalerna. Att döma av åtgärderna ser regeringen mest ungdomar som en grupp med problem som det offentliga måste hjälpa ovanifrån. Exempelvis vill regeringen inrätta ett register för att hålla koll på vad alla ungdomar sysslar med. Ett sådant register ser vi som alltför integritetskränkande, och därför avvisar vi helt det förslaget. Kommunen bör i stället koncentrera sina resurser till att söka upp ungdomar som är på väg att hamna snett och se till att det finns fungerande åtgärder för att få dessa i arbete eller utbildning. Vår politik går ut på att skapa en trygg grund för alla unga och att ta till vara den kraft och förmåga som varje individ har. Vi tror på att ungdomarna själva vet hur de vill leva sina liv. Det finns tydliga konfliktlinjer mellan den socialdemokratiska regeringens politik och den liberala politik som liberalerna förespråkar. Vi har i grunden olika synsätt på hur samhället fungerar. Det socialistiska synsättet, som präglar regeringens tänkande, ser ett samhälle byggt på grupper eller klasser. En liberal ser samhället som bestående av unika individer. Vi är alla olika. När man försöker dela in människor i grupper som tillskrivs specifika behov får man en förfalskad samhällsbild. Regeringen har fastslagit ett mål att hälften av alla ungdomar ska läsa vidare på högskolan efter gymnasiet. Det är ett mycket bra mål, men misstaget man gjort är att också fastslå högskolebehörighet som en norm för alla. Alla passar inte i samma mall Regeringens norm gör gällande att alla ska se till att skaffa sig en högskoleutbildning. Detta sätts som mål för dem som blivit arbetslösa. Alla gymnasieprogram ger högskolebehörighet. Samma kurser i matematik ges till elever som ska bli bilmekaniker eller civilingenjör. Resultatet har blivit att fler än någonsin hoppar av gymnasiet. De senaste siffrorna visar att nästan en fjärdedel av gymnasieeleverna avbryter sina studier. Den socialdemokratiska regeringen vill att alla ska stöpas i samma form. Detta är ett felaktigt tankesätt. Samhället kommer även i all framtid att vara beroende av en stor grupp praktiskt yrkeskunniga individer. finns i praktiken ingen fungerande utbildningsväg för dessa individer, vilket visar hur skadligt det är när staten slår fast en norm för hur alla ungdomars framtid ska se ut. De som inte passar in, slås ut. I budgetpropositionen står också att läsa att av de elever som gick i gymnasiet /04 lämnade gymnasieskolan med slutbetyg eller motsvarande. Problem ska inte lösas ovanifrån I regeringens ungdomspolitik utgår man ofta från att problemen för gruppen ungdomar kan lösas genom att tillsätta projektgrupper och samordnare. I budgetpropositionen talas det om att lösa den katastrofalt höga ungdomsarbetslösheten med hjälp av den ungdomskoordinator som regeringen beslutade om att tillsätta och den utveckling av kommunala navigatorverksamheter som har i uppdrag att stimulera. Vi anser att det inte leder till några goda resultat att på detta sätt ovanifrån försöka lösa ungdomars problem. Individer är olika, och därför krävs anpassade lösningar. En liberal politik syftar till att ge en grogrund för människors engagemang och vilja att ta till vara sina möjligheter i livet. Socialdemokratins grupptänkande gör att människor hamnar i kläm när de inte passar in i mönstret. Resurser går också till spillo eftersom satsningarna inte får den avsedda effekten. Samhället är inte uppdelat i grupper eller klasser. Det består av människor av kött och blod. Här har det alltid funnits en vattendelare mellan liberaler och socialister. Vårt partis namn, liberalerna, kommer från att vi inte anser att samhället är byggt på olika klasser eller intressegrupper. Vi för en politik som riktas till folk med olika bakgrund och förutsättningar. Det är en politik som ger frihet och rättvisa. Vi ifrågasätter därför att de som regeringen avsätter i bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet är väl använda pengar. anser att det för att bryta utanförskapet fordras en förändring av politiken och ett nytt perspektiv som betonar egenmaktens och arbetets avgörande betydelse för att ge dem och då inte minst de unga som lever i våra mest utsatta områden de vi kallar utanförskapsområden en verklig chans att ta sig ur den situation de befinner sig i. Detta fordrar resurser, och därför satsar liberalerna i kampen mot utanförskapet. Hälften ska gå till att möjliggöra framväxten av en rörelse för egenmakt i utanförskapets . Utvecklingen av lokaldemokratin, föreningslivet och det lokala företagandet ska prioriteras vad gäller användningen av dessa resurser. Den resterande hälften ska gå till att förverkliga den jobb- och utvecklingsgaranti som ska ge dem som har slagits ut ur arbetsmarknaden en verklig möjlighet att åter göra en samhällsinsats och komma tillbaka till arbetslivet. Ett vitalt föreningsliv spelar en avgörande roll i kampen mot utanförskapet. finns det ett stort antal föreningar i utsatta områden som kan bilda utgångspunkten i en rörelse för egenmakt och arbete. Därför vill vi ge dessa och nya föreningar mer resurser men också starkt prioritera de verksamheter och projekt som klart inriktar sig mot att utveckla lokala initiativ av betydelse för möjligheten att öka sysselsättningen och delaktigheten i samhällslivet. Om detta skriver vi mer i vår integrationspolitiska motion. Mot bakgrund av detta föreslår därför att anslaget 29.2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet minskas med . Vad som här sagts om bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet bör ges regeringen till känna. Skillnaden i synsätt på ungdomspolitiken mellan liberalerna och Socialdemokraterna avspeglar sig i högsta grad i hur målen formuleras. De övergripande mål som regeringen sätter upp är följande två; ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Dessa mål och texterna som är knutna till dem andas en övertro på att staten ska lösa ungdomars problem. Det finns ett ovanifrånperspektiv som inte ger mycket utrymme för att lita på individens egen förmåga. Vi vill ge ungdomar friheten att leva det liv som de önskar, och staten ska ge förutsättningarna. Särskilt bör uppmärksammas att det råder stora skillnader i förutsättningar beroende på etnisk bakgrund. Detta måste förändras. Det gäller även skillnader som kön, sexuell läggning och funktionshinder. Ökad frihet medför också ett ansvar. Ska ungdomar kunna skaffa sig ett verkligt inflytande krävs det att man själv tar sitt ansvar och är beredd att engagera sig. Att skapa speciella inflytandeformer för ungdomar som är kan få effekten att ungdomar i stället stängs ute från verkliga möjligheter att påverka. För att ge ungdomar detta är det viktigaste målet att förändra befintliga strukturer så att fler ungdomar ska kunna inkluderas i beslutsfattandet. Detta gäller både den offentliga och den ideella sektorn samt de politiska partierna. De övergripande mål som vi i liberalerna vill sätta upp för den nationella ungdomspolitiken är följande: Alla ungdomar ska garanteras lika möjligheter från starten i livet. Alla ungdomar ska ges förutsättningar att själva välja sin framtid. De huvudområden som ungdomspolitiken bör fokusera på är de viktiga vardagsfrågorna som berör det stora flertalet ungdomar. Ungdomspolitiken ska inte vara till för en liten engagerad elit. De huvudområden som vi vill koncentrera oss på är också de som med en socialdemokratisk regering blivit mest eftersatta. Våra huvudområden är följande: Steget in på arbetsmarknaden I budgetpropositionen framgår att såväl arbetslöshet som deltagande i konjunkturberoende program var mer omfattande bland ungdomar 2004 jämfört med . uppgick den relativa ungdomsarbetslösheten till av arbetskraften, vilket är en ökning jämfört med . Totalt var ca 67000 ungdomar registrerade som arbetslösa eller som befinnande sig i arbetsmarknadspolitiska program. Den ökning av arbetslösheten som vi sett i har drabbat de unga särskilt hårt, och trots att konjunkturen går upp skapas inga nya jobb. I motion 2004/05:1153 med anledning av proposition 2004/05:2 Makt att bestämma pekade vi på att den officiella siffran som säger att 67 000 ungdomar mellan är utan arbete inte stämmer med verkligheten. Den sanna siffran stannar först vid ca 137000. I en statlig utredning slogs det larm om att det i finns en grupp på ca 70000 ungdomar som befinner sig helt utanför samhället, varav 30 000 permanent. De varken studerar, är arbetslösa, sjukskrivna eller sysselsatta i arbetsmarknadsprogram. Det finns mycket stora risker för unga människor som går sysslolösa och som förlorat sin framtidstro och sitt självförtroende. En del hamnar i ett destruktivt beteende av kriminalitet, alkoholmissbruk och droger. För ungdomars självkänsla och möjligheter att själva försörja sig är det viktigt att fler jobb skapas. I budgetpropositionen presenteras inga åtgärder som kan väntas förändra situationen i någon väsentlig grad. Detta är allvarligt. Förändringen som 2005 genomfördes i sjuklönesystemet, och som innebär att arbetsgivarna är skyldiga att betala av sjukpenningen för de långtidssjukskrivna, har ju ytterligare försvårat de ungas situation på arbetsmarknaden. Förändringen har gjort att arbetsgivarna blivit mer försiktiga med att anställa unga personer som saknar tidigare referenser och är utan arbetslivserfarenhet. presenterar i denna motion ett antal konkreta åtgärder som skulle skapa fler arbetstillfällen för ungdomar. Praktikgaranti För dem som är sysslolösa och saknar arbetserfarenhet. Det finns en stor grupp ungdomar som saknar sysselsättning och erfarenhet från ett arbete. Kommunen ska åläggas att ta fram praktikplatser som innebär att en person lär sig ett yrke genom att till en början gå vid sidan om. Vid kommunala upphandlingar bör det vara ett krav att ett antal praktikplatser ska ingå. Nystartsjobb Jobb för unga som har svårt att få jobb. Att inrätta ett nystartsjobb ska för arbetsgivaren vara billigare genom att arbetsgivaravgiften tas bort helt för ungdomar mellan som varit arbetslösa . Gör det enklare att anställa Det måste bli lättare att anställa. För de små företagen är det särskilt viktigt att den person som anställs är rätt person på rätt plats. Därför är det angeläget att skapa större möjlighet till provanställningar så att de små företagen vågar anställa unga. Vi vill därför förlänga provanställningstiden från dagens 6 månader . Vi vill också utvidga möjligheten till visstidsanställning upp till för att företag som är i en expansionsfas ska våga växa. Blir det enklare att anställa kommer också fler ungdomar få chans att få jobb. Riv upp förändringen som skett i sjuklönesystemet är arbetsgivarna skyldiga att betala av sjukpenningen för de långtidssjukskrivna. Förändringen som regeringen och dess stödpartier har gjort i sjuklönesystemet slår hårt mot de små företagen med få anställda. För att skapa en större trygghet för småföretagarna och för att skapa en arbetsmarknad där även de som är unga och saknar tidigare referenser och är utan arbetslivserfarenhet välkomnas vill riva upp denna förändring. Arbetsförmedling för ungdomar där det ställs krav på den sökande. I den individuella handlingsplanen från arbetsförmedlingen ska det vara tydligt vilka krav som ställs på den arbetssökande. Det kan exempelvis vara krav på att söka ett visst antal jobb . Följs inte den individuella handlingsplanen ska arbetslöshetsersättningen kunna hållas inne. På arbetsförmedlingen ska det inrättas speciella enheter för ungdomar. Det är en speciell situation unga står inför som aldrig haft ett riktigt jobb. Speciella enheter gör att ungdomar snabbt kan få den hjälp de behöver. Entreprenörskap i skolan är ett sätt att tidigt väcka intresset för att bli företagare. I startas i internationell jämförelse alldeles för få nya företag. Erfarenheterna från dem som har en utbildning där kunskaper om entreprenörskap ingår är mycket positiva. Sannolikheten att eleverna som ingått i utbildningsprojektet företagsamhet att själva bli företagare är fyra gånger större än för genomsnittet. av dessa elever är själva företagare efter utbildningen. I snitt har de sex anställda per företag. En jobb- och utvecklingsgaranti införs För att börja den process av aktivering, som ska leda till ett fullvärdigt deltagande på arbetsmarknaden vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti för alla arbetsföra personer som på grund av arbetslöshet söker socialbidrag. Jobb- och utvecklingsgarantin ska kombinera arbetssökande aktiviteter och kompletterande utbildning med en aktiv sysselsättning i olika samhällsnyttiga arbetsuppgifter. Ett särskilt stöd till kommunerna för detta införs och ersätter tidigare utgifter för vissa arbetsmarknadspolitiska ändamål, främst aktivitetsstödet. Utbildning med mångfald och kvalitet sker en stor utslagning av ungdomar i grund- och gymnasieskolan. Det är ett resultat av Socialdemokraternas likriktning där alla ska fångas in i samma mall i stället för att blomstra som individer. Det är angeläget att alla elever som går ut har tillgodosetts med goda kunskaper för att klara fortsatta studier. Men det allra viktigaste är att alla fått baskunskaperna att skriva, läsa och räkna och når målen i kärnämnena svenska, engelska och matematik. Elever med inlärningssvårigheter och annan problematik bör få extra stöd tidigt i . Det bör satsas betydligt mer på speciallärare. Efter 1970-talet började bilden av skolan att förändras utan att helt byta karaktär. blev larmsignalerna från skolvärlden ett vanligt inslag i vardagen. Långsamt fick allmänheten kännedom om skolans negativa resultat. har dessa negativa rapporter blivit mer än vanliga.