mot · GT02MJ518 · 2005-10-05 00:00:00 — 4.2.1Mobila och gårdsnära slakterier6 7.2Sexuella övergrepp mot djur13 7.3.1Tydlig lagstiftning om polisens möjligheter att ingripa mot hundägare15 7.3.2Lagstifta mot avel av kamphundar15 8.2.1Finansieringen av den lokala tillsynen16 9.1En ny organisation av veterinärväsendet17 9.2Besparingspotential inom distriktsveterinärorganisationen (DVO)18 10.1Minska användningen av antibiotika21 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i det nya landsbygdsutvecklingsprogrammet ge utrymme för förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars värde delvis består i att särskild djurskyddshänsyn tagits. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att exportstödet för levande djur bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringsstöd bör ges till åtgärder som minskar djurtransporternas längd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inom hela EU skall finnas ett tydligt förbud mot att använda elpåfösare i samband med djurtransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ackordssystem vid djurstransporter skall förbjudas och att alla djurstransporter skall skötas av utbildade och certifierade förare. begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i djurskyddslagen så att kastrering av djur utan bedövning blir förbjuden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den inom EU bör verka för ett import- och säljförbud inom hela unionen för fet gåslever, foie gras, som framställts genom tvångsmatning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att så länge ett EU-omfattande import- och säljförbud mot foie gras inte finns bör verka för att medlemsländerna ges rätt att införa nationellt import- och säljförbud. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör avstå från att genomföra en avveckling av minknäringen och i stället invänta forskningens rön och näringens utvecklingsarbete. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i djurskyddslagen så att användning av djurförsök inom utbildningsväsendet endast tillåts i utbildningar där studenten kan komma att använda djurförsök i sin kommande yrkesverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det på alla universitets- och högskoleutbildningar i skall finnas en rättighet för studenter att slippa delta i utbildningsmoment som strider mot deras samvete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer skall få grundläggande utbildning om alternativa metoder till djurförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en mer genomgripande utbildning om alternativ till djurförsök bör ingå som en obligatorisk del i utbildningen av alla forskare inom de traditionellt djurförsöksbaserade forskningsområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurförsök i samband med EU:s gemensamma kemikaliepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om xenotransplantation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU upprättar ett program för hur djupt rotade folkliga traditioner såsom tjurfäktning kan förändras så att de uppfyller EU:s normer om djurskydd. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i så att sexuellt utnyttjande av djur förbjuds. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen snabbt skall kunna ingripa och omhänderta hundar vid misstanke om att en hundägare använder en hund i hotsyfte eller missköter den. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta regler mot avel av kamphundar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurserna till det lokala och regionala djurskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tillsynen av djurhållare i olika delar av landet är likvärdig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inspektioner som inte föranleds av anmärkningar bör vara avgiftsfria. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgifterna för de förnyade inspektionerna bör fastställas på central nivå och ej skall överstiga kommunernas självkostnader för desamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny organisation av veterinärväsendet. En av grundpelarna i den kristdemokratiska ideologin är förvaltarskapstanken, vilken bl.a. innebär att människan har ett ansvar att vårda och värna om andra levande varelser. Människan ska ta väl hand om de djur hon har i sin vård och sörja för att de får leva ett så naturligt liv som möjligt. Så långt det är möjligt skall djuren slippa att utsättas för stress, smärta, lidande och skador. Vid djurhållning ska också djurens hälsa främjas och hänsyn tas till djurens fysiologiska och beteendemässiga behov. Den svenska djurhållningen skall präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och god hygien i djurhållningen ger bättre djurskydd men också hög livsmedelskvalitet. Gott förvaltarskap i djurhållningen har dessutom stor betydelse för hur konsumenterna värdesätter livsmedlen. Plågsamma djurtransporter har bl.a. uppmärksammats gång på gång trots att det finns djurskyddsregler för att undvika detta. I takt med att småskaliga slakterier införs, vilket är ett av många förslag, bör kraven på djurtransporter skärpas. Vi välkomnar också en översyn av djurtransporters omfattning och längd. Framför allt bör maximitiden för djurtransporternas längd skärpas i EU, eftersom EU har regler som inte är lika långtgående som . I ett internationellt perspektiv har en bra djurskyddslagstiftning. Detta är givetvis bra men medför extra kostnader för bönderna i , inte minst för kyckling-, svin- och mjölkproducenter, kostnader som konkurrerande länder saknar. Detta gör att bönderna i dessa länder på sätt och vis tjänar på det egna landets dåliga djurskyddsregler. För att svenska bönder inte skall missgynnas för god djurhållning är det viktigt att regeringen driver linjen att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU på en hög nivå. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet skall tjäna som vägledning för arbetet inom EU. De långa och ofta plågsamma djurtransporter som fortfarande förekommer inom EU är upprörande. För att korta transporterna bör EU-stöd ges till småskaliga slakterier och satsningar göras på mobil slaktverksamhet med bibehållen livsmedelssäkerhet. Framför allt krävs en kortare maxtid för hur långa djurtransporter får vara. Kraven kan sedan skärpas i takt med att lokala slakterier skapas. Överlag krävs strängare gemensamma EU-regler för djurhantering, den svenska synen på djurhållning måste få genomslag i hela . Detta för djurens skull, men också för den svenska livsmedelsnäringens skull. Det är inte bra att svenska bönder får en konkurrensnackdel på grund av andra länders svaga djurskyddslagstiftning. I avvaktan på strängare regler bör EU ge stöd till investeringar för förbättrat djurskydd, utöver vad lagstiftningen kräver. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet skall tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Det bör vara möjligt att bevilja förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars mervärde består i att särskilda djurskyddshänsyn tagits. Aktiva konsumenter är också ett värdefullt inslag i arbetet med att förbättra djurens villkor. Det är viktigt att det nya landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 ger utrymme för stöd till sådana djurskyddsförbättrande åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. De långa djurtransporterna inom EU är ett stort problem. En av orsakerna till de långa transporterna är stordriften inom slakteriindustrin, som inneburit att verksamheten koncentrerats till några få slakterier med stora avstånd emellan. 4.2.1Mobila och gårdsnära slakterier har motionerat i om det angelägna i att främja mindre slakterier med lokal förankring. finns i endast mobila slakterier i bruk för slakt av renar. I ett flertal länder finns dock intresse för mobil slakt. I slaktas gris och nötkreatur i mobil anläggning och fjäderfän storskaligt mobilt. I finns också förutom slakt av ren även slakt av lamm i mobilt slakteri på försök. Med mobilt slakteri avses en slakterianläggning som till sin helhet är mobil, det vill säga flyttbar. Det mobila slakteriet kan antingen komma direkt till djurbesättningen eller till en uppsamlingsplats för flera närliggande besättningar. Ett mobilt slakteri skall klara alla moment som ingår vid slakt med undantag för styckning av djurkropparna. Med ett semimobilt slakteri avses en slakterianläggning som ställs upp på en plats i närheten av flera olika djurbesättningar. Anläggningen är inte i sin helhet mobil utan kräver tillgång till anslutande transport av slaktade djur. Ekologiska lantbrukare i har tagit fram rapporten slakt, som skisserar ett alternativ med stationära slakterier, där djuren slaktas och därefter transporteras till styckningsanläggning. I ett sådant system kan de enkla slakterierna vara lokaliserade till en gård med uppfödning av djur som också ta emot djur från gårdar i närheten. Flera sådana slakterier kan anlita en gemensam styckningsanläggning. I stället för att ha ett mobilt slakteri får slaktarna vara mobila och betjäna de mindre slakterierna. Ett sådant system minskar inte bara transporttiden för djuren, utan djuren kan också slaktas under mindre stress i en invand miljö. Systemet ger arbete i bygden, vilket framhålls i rapporten. Det är dock tveksamt om tillåter mobil slakt av andra djur än ren. måste därför inom EU driva att reglerna tydliggörs så att mobil slakt kan tillåtas. Utredningen varelser eller okänsliga varor (SOU 2003:6) bedömer att mobil slakt i första hand skulle vara aktuellt för svin, får och fjäderfä. För mobil slakt skall samma djurskyddskrav gälla som för annan slakt. delar utredningens åsikt att ekonomiska bidrag till mobila slakterier, gårdsnära slakterier, slaktbodar och andra lösningar som minskar djurtransporterna bör införas inom befintligt regelsystem. Vid behandlingen av budgetproposition beslutade att skall tillföras för pilotprojekt rörande närslakt. EU utbetalar exportstöd för export av levande nötkreatur. Bidragsnivåerna fastställs utifrån prisnivåerna i och på världsmarknaden. Enligt nu gällande förordning om djurtransporter (118/2003), som antogs , uppgår exportstödet för levande kvigor och kor till /kg. Exportbidragen för flera typer av djur har försvunnit i och med denna förordning, men anser att alla exportbidrag för levande djur skall bort. Det är inte rimligt att de europeiska skattebetalarna skall subventionera denna typ av djurtransporter. föreslår därför att exportstödet för levande djur avskaffas. De strukturella förhållanden som resulterar i långa djurtransporter kors och tvärs genom måste identifieras och åtgärdas i möjligaste mån. Detta bör ges regeringen till känna. För att styra bort från stordriften och de långväga djurtransporterna är det på kort sikt nödvändigt att införa investeringsstöd för sådana åtgärder som minskar transporternas längd. Sådant stöd bör också kunna utbetalas till uppfödare som genomför åtgärder för att minska djurens obehag i samband med transporter. Detta bör ges regeringen till känna. Grundbulten i om transport av levande djur är rådets djurtransportdirektiv (direktiv /628/EEG, ändrat genom direktiv /29/EG). Det finns åtskilliga brister i detta direktiv, vilket tas upp i SOU 2003:6. enades ministerrådet om skärpta regler för djurtransporter. Det är bra att kan påverka övriga i en positiv riktning, men arbetet måste fortsätta. Det är viktigt att den i ministerrådet lyfter fram alla relevanta djurskyddsaspekter. Bland det mest angelägna är att de tidsgränser som gäller för transporterna begränsas till max för landsvägstransporter för de däggdjur som omfattas av direktivet. instämmer dock i utredningens slutsats att undantag bör kunna göras för tävlingshästar. Det bör tydligt markeras att det skall vara förbjudet att använda elpåfösare i samband med djurtransporter. anser också att ackordssystem vid djurstransporter skall förbjudas och att alla djurstransporter skall skötas av utbildade och certifierade förare som vid regelbrott blir av med sin licens. Dessa frågor bör den lyfta fram i samband med det fortsatta arbetet kring dessa frågor i . Detta bör ges regeringen till känna. I kastreras ca 1,6 miljoner smågrisar rutinmässigt utan bedövning. Kastreringen har upprört många i samhället, inte minst konsumenterna, djurrätts- och djurskyddsorganisationerna, etologer och veterinärer. I finns redan ett förbud mot kastrering utan bedövning. Hanteringen av smågrisarna har också upprört kommunpolitikerna i . I en skrivelse till regeringen, daterad , föreslog i att regeringen borde utreda möjligheterna att komma bort från kastreringen. Nämnden skriver bl.a. att grisarna känner stor smärta under ingreppet och att det är oacceptabelt. Regeringen besvarade skrivelsen och avvisade förslaget om utredning. I sitt svar hänvisar regeringen till arbete som sker inom EU och att där varit pådrivande för att smågrisar endast får kastreras utan bedövning upp till det sjunde levnadsdygnet. Det är dock inte tillräckligt att hänvisa till EU. Den svenska djurskyddslagen har regler för slakt, exempelvis krav på bedövning, men saknar regler för kastrering. Detta bör åtgärdas genom att regler om bedövning vid kastrering införs i djurskyddslagen. Regeringen bör lägga fram förslag om ändring av djurskyddslagen så att kastrering utan bedövning blir förbjuden. Gentekniska förändringar i djurens arvsmassa kan leda till förändringar i utseendet eller reproduktionsförmågan. Sådana genetiska modifieringar som medför lidande för djuret, underminerar dess möjligheter till naturligt beteende eller medför nedsatt välbefinnande skall inte vara tillåtna. välkomnar därför proposition 2004/05:177 Etisk prövning av djurförsök m.m., i vilken det bl.a. föreslås att all genmodifiering av djur skall räknas som djurförsök och vara föremål för etisk prövning. Sjukligt fet gåslever, även benämnd foie gras, betraktas på flera håll som en delikatess. Den framställs genom att gässen tvångsmatas . Matningen går till så att ett metallrör sticks ner i halsen och en sorts majsgröt pressas ner i matstrupen på fågeln. Genom denna metod kan djurets lever expandera upp till tio gånger sin normala vikt. Ofta kvävs gässen till döds av matmassorna, och ibland sprängs deras inre organ sönder. Denna tvångsmatning är förbjuden i och i alla EU-länder utom . Tyvärr har inte medlemsländerna rätt att hindra import och försäljning av produkter från andra medlemsländer även om dessa producerats på ett för importlandet oacceptabelt sätt. Det är fortfarande tillåtet inom och EU att importera och sälja foie gras som en följd av reglerna om fri rörlighet för varor. har dock infört ett förbud mot import och försäljning av foie gras. Delstaterna i har således större utrymme för självständig lagstiftning inom handels- och livsmedelsområdet än vad EU-länderna har. Den bör verka för ett import- och säljförbud av foie gras inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Så länge ett EU-omfattande förbud inte finns bör verka för att medlemsländerna ges rätt att införa nationellt import- och säljförbud mot foie gras. Detta bör ges regeringen till känna. anser att människan har ett ansvar att värna om andra levande varelser. Det innebär att människan ska ta väl hand om de djur som hon har i sin vård och sörja för att dessa djur får leva ett så naturligt liv som möjligt. Utgångspunkten för människan i sitt umgänge med djur bör vara, att så långt det är möjligt undvika stress, smärta, lidande och skador för djuren. Vid djurhållning ska också djurens hälsa främjas och hänsyn tas till djurens fysiologiska och beteendemässiga behov. Djurskyddslagen är en bra utgångspunkt för att anpassa pälsdjursnäringen till dessa krav. I 4 § i djurskyddslagen anges att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. () presenterade en rapport om hållande av mink för pälsproduktion, i vilken det finns ett antal förslag/åtgärder för hur villkoren för minkarna kan förbättras. instämmer i stort, enligt egen utsago, med SJV om vilka förbättringsåtgärder som skulle vara lämpliga att vidta. SJV ansåg det dock inte möjligt att avgöra om 4 § i djurskyddslagen kan anses vara uppfylld då dessa krav är införda. Det krävs enligt mer forskning. Den statliga pälsdjursnäringsutredningen föreslår i sitt betänkande Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86) att djurhållningen av minkar utvecklas så att den bättre anpassas till djurens behov. Utredaren konstaterar att ett sådant utvecklingsarbete knappt påbörjats för minkar medan det för andra djur pågått . Vidare menade utredaren att ytterligare forskning behövdes för att bättre utröna hur förhållandena för minkarna skulle förbättras. Utredaren ansåg att näringen skulle ges möjlighet att anpassa sig till ny forskning och minkarnas behov fram . Vid detta årtal ansåg utredaren att det borde krävas att det stereotypa beteende som påvisats bland minkarna skall ligga på en acceptabel nivå. Emellertid har Socialdemokraterna ända sedan sin partikongress varit fast beslutna att avveckla pälsdjursnäringen i . Utan att invänta vidare forskning eller pälsdjursnäringens eget utvecklingsarbete publicerade departementsskrivelsen Minknäringen i (Ds 2005:32). I departementsskrivelsen föreslås så omfattande skärpningar i regelverket att det i princip inte blir ekonomiskt möjligt att fortsätta bedriva näringen. Därför föreslås en kompensation till dem som tvingas lägga ner sin minkuppfödning. Svenska pälsdjursuppfödare lever under världens hårdaste djurskyddsregler. Att tvinga ut pälsdjursnäringen till länder där djuren har betydligt sämre villkor än i och på så vis också gå miste om en hel näring kan inte vara önskvärt vare sig ur ett djurskyddsperspektiv eller ur ett näringspolitiskt perspektiv. Därför bör regeringen avstå från att genomföra en avveckling av minknäringen och i stället invänta forskningens rön och näringens utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Några skäl att ytterligare reglera uppfödningen av chinchilla föreligger ej . Utredningen 2003:86 konstaterade att chinchillanäringen framöver kommer att följa djurskyddslagen. Alla djur skall ha möjlighet till naturligt beteende och deras liv har ett egenvärde. Detta är mycket svårt att uppfylla för försöksdjur, vars liv utformas för att optimera ett experiment. Till skillnad från uppfödning av djur för konsumtionsändamål måste användandet av försöksdjur därför minimeras. I brist på bättre alternativ kan dock djurförsök i vissa fall tills vidare accepteras för att tillgodose människors legitima intresse av liv och hälsa. Kosmetikatester på djur bör inte vara tillåtet. Utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt. Datasimuleringsprogram och cellodlingar kan helt eller delvis ersätta djurförsök i många lägen. Inom högre utbildning i sker fortfarande djurförsök slentrianmässigt eller därför att kursansvarig lärare inte har tillräcklig kunskap om alternativen till djurförsök. har tidigare motionerat i om att skall följa om skydd av ryggradsdjur som används för försök och annat ändamål (ETS 123). Detta krav är i stort sett uppfyllt. Men konventionen föreskriver att djurförsök i utbildningen endast får användas i utbildning till sådana yrken som skall arbeta med djurförsök. förekommer djurförsök i även på biologutbildningar som inte syftar till arbete med djurförsök. anser att skall följas fullt ut. Därför bör djurförsök avskaffas i alla utbildningar till yrken som ej arbetar med djurförsök. Detta bör ges regeringen till känna. På vissa utbildningar är djurlaborationerna obligatoriska, vilket utestänger studenter från en utbildning eller karriär, om studenten i fråga inte vill delta i djurförsök. Detta trots att det i de flesta fall går att hitta arbeten inom dessa yrkesområden som inte innebär att den anställde behöver utföra djurförsök. anser att det på alla universitets- och högskoleutbildningar i skall finnas en rättighet för studenten att slippa delta i djurförsök och ändå bli godkänd. En sådan lagstiftning kan med fördel vara en del i en ramlag som fastslår studentens rätt att slippa delta i utbildningsmoment som strider mot dennes samvete. Detta bör ges regeringen till känna. Det brister även när det gäller utbildning om och i användning av alternativa metoder. För användare av försöksdjur finns försöksdjursvetenskapsutbildningar, där forskaren får en inblick i viktiga frågor kring djuranvändningen. Studenterna får även en introduktion om alternativ, men denna information är långt ifrån tillräcklig för att studenten skall kunna hitta möjligheter att använda alternativ i sin forskning, nu och . anser att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer borde få grundläggande utbildning om alternativa metoder. Detta bör ges regeringen till känna. En mer genomgripande utbildning om alternativ cellkulturer, användning av datasimulering, (Q)borde ingå som en obligatorisk del i utbildningen av alla forskare inom de traditionellt djurförsöksbaserade forskningsområdena. Detta bör ges regeringen till känna. Arbetet med att minimera plågsamma djurförsök måste bedrivas med kraft inom EU. Det är viktigt att kemikalieindustrin samarbetar kring testning av kemikalier, så att ett och samma ämne inte testas fler gånger än vad som är nödvändigt. Det behövs mer forskning kring och information om alternativa testmetoder som inte inkluderar djurförsök. Det är viktigt att testverksamheten i är uppdaterad med de senaste vetenskapliga rönen och testmetoderna. Djurförsök skall inte tillåtas om alternativa metoder finns eller om resultaten inte kan delas av alla eventuella producenter av kemikalien i fråga. Dessa synpunkter bör ges regeringen till känna och tillämpas i beslutsprocessen om en gemensam kemikalielagstiftning för EU. För att djurförsök skall tillåtas måste ett grundkrav vara att de är av uppenbar och legitim nytta för människan. Djurtester av exempelvis kosmetika och parfymer är därför inte godtagbara. kom rådet och parlamentet överens om att ett förbud införs inom EU mot alla djurförsök som genomförs för att ta fram kosmetiska produkter. beslutades om förbud att marknadsföra produkterna inom unionen. Men lobbyister från kosmetikaindustri driver en process i i , där de kräver att förbudet stoppas på juridiska och tekniska grunder. är ett av få länder i som fortfarande testar kosmetika på djur. Det är vitktigt att den inte viker i denna fråga. Enligt 49§ djurskyddsförordningen skall djurförsök föregås av en prövning, där nämnden skall ta hänsyn till å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuret. Det är angeläget att nödvändig kompetens finns representerad i nämnderna och att de förtroendevalda lekmännen ges tillräcklig utbildning för sitt uppdrag. I 19 § djurskyddslagen anges att djurförsök endast får användas om det syfte som avses med verksamheten inte kan uppnås med någon annan tillfredsställande metod utan användning av djur. 2004/05:177 föreslås en komplettering av djurskyddslagen så att det uttryckligt framgår att så får djur som möjligt skall användas. Det är bra. Emellertid anses brister förekomma i handläggningen av ärendena i de djurförsöksetiska nämnderna. Djurförsöksetiska utredningen (SOU 2003:86) kom fram till att nämnderna bör ställa högre krav på sökande, oftare skicka ärenden på remiss till andra myndigheter samt föra mer etiska diskussioner. Regeringen aviserar i prop.