ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sf314 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en allmän informationskampanj om socialförsäkringsförmånerna. Lagen om allmän försäkring (1962:381) har i byggts ut till att omfatta alltfler försäkringsområden. Många människor är väl medvetna om sina rättigheter och förmåner, medan andra försummar att anmäla skadefall som berättigar till ersättning. En tredje grupp, som möjligtvis är den största, utgörs av de som av en eller annan anledning har fel uppfattning om vad den svenska socialförsäkringen skall svara för. Många tror till exempel att sjukskrivningar är läkarnas beslut. Andra tror att man har rätt till sjukskrivning även om man skulle kunna arbeta med andra uppgifter på samma arbetsplats. Ytterligare andra tror att sjukdom automatiskt ger rätt till sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning. Dessa missförstånd skadar försäkringsskyddet och försvårar arbetet för de tjänstemän som utgör kontakten mellan myndighet och försäkrad. Sammantaget är det många människor som antingen inte är helt medvetna om sina rättigheter och skyldigheter, eller som medvetet utnyttjar förmånerna inom det omfattande socialförsäkringsskyddet. Frågan om socialförsäkringen används på rätt sätt var tabu, men pågår en nödvändig diskussion om fusket inom socialförsäkringssystemet. Den socialdemokratiska regeringen skrev i sin vårproposition att kontrollen ska skärpas. Också har påtalat behovet av att utveckla metoder för att komma till rätta med fusket. Kontroll och granskning är bra och skall fortsätta. Överutnyttjande som kommer sig av att människor missförstått försäkringens intentioner torde man dock lättare komma till rätta med genom informationskampanjer. Också i syfte att öka träffsäkerheten i försäkringsåtagandet och minska på förväntningarna om kompensation för icke ersättningsberättigade tillfällen skulle en informationskampanj vara effektiv. Inom den privata försäkringsrörelsen är det synnerligen viktigt att tydligt redovisa vad försäkringsskyddet omfattar. Det sänds regelbundet ut lättläst information om de rättigheter och skyldigheter man har som kund. Detta är en naturlig del av försäkringsrörelsen och något som gynnar hela branschen. Den allmänna försäkringen borde på motsvarande sätt informera sina kunder om de rättigheter som finns och förtydliga de missförstånd som finns. Flera begrepp och förmåner förklaras föredömligt på hemsida. Beklagligt nog verkar det som om alltför få har tillgodogjort sig denna information. Därför borde regeringen få i uppgift att på ett pedagogiskt sätt kommunicera detta till medborgarna; både i syfte att undanröja missförstånd och att minska på arbetsbördan inom .
mot · GT02Sf315 · 2005-10-01 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om en överföring av ansvaret för och ersättningen i sjukförsäkringssystemet till landstingen. Samhället tyngs av höga sjukskrivningstal. Intresset för uppföljning och analys av hur sjukvården fullföljer sitt uppdrag och hur våra samlade medel för utbetalning av sjukersättning är från tid till annan föremål för debatt. Konkreta förslag på lösningar är ofta traditionella och bygger på kontroll vad gäller utbetalning av sjukersättningen. Effektiviteten i vårdkedjan är en än svårare fråga att få grepp om. Ett grundläggande skäl till ineffektivitet är ofta bristen på incitament, d.v.s möjligheten att se ekonomiskt resultat av ett annat och bättre sätt att arbeta. En snabbare och mer fokuserad sjukvård, som har som mål patientens och samhällets bästa vad gäller sjukskrivningskostnader, motiveras inte då man inte får bära frukterna av en bättre och effektivare vård. Vinsten av detta hamnar nämligen i sjukförsäkringssystemet och i det skattekollektiv som staten förvaltar. Risken är uppenbar för incitamentsstörning och ett arbete utan tydliga mål. Risken är även uppenbar att investeringar och satsningar som borde ske, därför att de är samhällsekonomiskt lönsamma i sin nettoeffekt, inte blir gjorda på rätt plats i kedjan därför att effekten inte synliggörs i en klar helhetsbild. Grunden i verksamhetsuppbyggnad är att man söker organisationsformer som ger tydliga och inbyggda signaler som styr åt rätt håll nämligen effektivitet och sparsamhet. Moroten är resultat i form av måluppfyllnad, ofta kopplade till ekonomiskt utfall. Ett av de viktigaste målen är ekonomisk sparsamhet eller ekonomiskt överskott vilket oftast är både enkelt att förstå och mäta. Grundläggande teori anger att ett fungerande besluts- och verkställighetssystem har en stark koppling mellan ansvar, befogenheter och finansiering. För att uppnå bättre effektivitet inom sjukvården med snabbare rehabilitering och adekvatare åtgärder vad gäller både förebyggande arbete och sjukvård, bör ansvaret för och ersättningen i sjukförsäkringssystemet överföras till landstingen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sf316 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om allmän försäkring och SGI. Inom byggbranschen är det mycket vanligt med korta anställningar. Enligt avtal är man tillsvidareanställd . För att slippa fasta anställningar erbjuder dock många byggföretag endast arbete upp . Detta kan givetvis få flera negativa konsekvenser för den anställde, inte minst när det gäller beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). I (nr 28/2004) uppmärksammades ett fall, där vägrade höja den sjukpenninggrundande inkomsten, eftersom byggnadsarbetaren inte haft en anställning hos samma arbetsgivare . ansåg att om man har en kortare anställning än hos samma arbetsgivare kan det inte anses som en stadigvarande förändring av inkomsten och ska SGI ligga fast på den nivå man hade innan. I dessa fall är det alltså mycket svårt att hävda en ny grund för sjuk- och föräldrapenning. Men i lagen om allmän försäkring står ingenting om sexmånadersregeln, endast att inkomsten ska vara varaktig. är en tumregel som bygger på en tolkning av lagen. Även hur man avser att arbeta framöver kan vara det som avgör bedömning. Otydligheten kring detta regelverk skapar godtycke och kan bidra till att bedömer människor olika från fall till fall. Därför bör regeringen överväga en översyn i tillämpningen av regelverket.
mot · GT02Sf317 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillfällig föräldrapenning vid utlandsvistelse. En förälder som tvingas avbryta sin semester för vård av sjukt barn har rätt att genom anmälan till sin arbetsgivare göra ett avbrott i sin semester och erhålla ersättning från den tillfälliga föräldrapenningen. Detta gäller emellertid inte i samband med utlandsvistelse. När det gäller tillfällig föräldrapenning utomlands så finns en bestämmelse i 4 kap. 5 § socialförsäkringslagen som säger att tillfällig föräldrapenning vid utlandsvistelse kan utges i två situationer. Den ena är om ett ersättningsfall inträffar utomlands medan den försäkrade där utför sådant arbete som skall anses som arbete i . Det andra fallet då tillfällig föräldrapenning kan utges är om medgett att den försäkrade reser utomlands. Om en föräldraledig förälder blir sjuk vid utlandsvistelse och barnet som föräldern vårdade blir sjukt kan dock den andra föräldern få tillfällig föräldrapenning om barnet blir sjukt under en tillfällig vistelse i annat EU-land på samma sätt som om barnet insjuknat i . Föräldern måste byta ut eventuell semesterledighet hos sin arbetsgivare mot vård av sjukt barn. För att få tillfällig föräldrapenning för barnet måste det vara äldre än eller vårdas på sjukhus. Alltfler barnfamiljer reser utomlands på sin semester. Det händer också att barnen drabbas av sjukdom eller olyckor som tvingar fram ett avbrott i semesterfirandet. Förra årets visade också att oväntade och mycket allvarliga saker kan inträffa under en semesterresa. Av den anledningen bör regeringen undersöka om en förändring av den tillfälliga föräldrapenningen är nödvändig för att skapa större trygghet för dagens barnfamiljer.
mot · GT02Sf326 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopandet av arbetsgivarnas sjuklöneansvar. Ett grundläggande bekymmer i den svenska välfärden är att över en miljon människor inte går till något jobb. Detta fångar människor i ett utanförskap som för den enskilde är mycket nedslående och dessutom äventyrar den svenska välfärden. Ett av hindren för arbetsgivare att anställa är det sjuklöneansvar som utkrävs av företagen. Detta märks mest hos de mindre och hos de riktigt små företagen. Dessutom har det visat sig att arbetssökande delas in i två grupper; de som har en sjukdomshistoria som förväntas vara bra för företaget, och de som inte har det. Detta är förödande. På detta sätt förväntas företagen, genom sitt ansvar för sjuklönen, även ta ansvar för sjukskrivningar som inte har något med arbetet att göra. Dessutom kan man konstatera att en medarbetare med hel arbetstid endast vistas 1/3 av den verksamma tiden på sitt arbete. Detta visar systemets orimlighet. För att fler skall kunna komma i arbete måste arbetsgivarens sjuklöneansvar tas bort.
mot · GT02Sf327 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att se över de lägsta ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen. Många som lever på sjukersättning har en inkomst som medför stora ekonomiska problem. Speciellt kvinnor, som ofta har arbetat deltid och inom lågavlönade yrken, har problem att försörja sig. Tyvärr är många dessutom sjukskrivna på grund av sjukdom eller skador som de fått i arbetslivet, men inte lyckats få klassade som arbetsskador. Att som ensamstående leva på denna ersättning är mycket svårt. Den drabbade är därför beroende av att leva med en partner eller att ansöka om de behovsprövade bidrag som finns att tillgå. På så sätt skapar detta ett ökat socialbidragsberoende som det även begränsar individens möjligheter till att leva självständigt. Därför är det viktigt att se över möjligheten till att förbättra den ekonomiska tryggheten för dem som har de lägsta ersättningarna.
mot · GT02Sf338 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om adoptioner. I lever många med ofrivillig barnlöshet, att adoptera har varit enda lösningen för många. Tanken är att barn ska kunna få rätt till en trygg uppväxt och att det ska gå etiskt rätt till i adoptionen. Kostnaden för själva adoptionen ligger på . Till detta tillkommer eventuella anmälningsavgifter och resa. Detta gör att adoptionskostnaden i slutändan kan hamna på ca . Men detta är inte allt, utredningen som görs av myndigheterna för att fastställa att man får adoptera, kräver att de blivande föräldrarna har fast jobb, man tittar på årsinkomsten och vissa länder förbjuder även vissa yrkesgrupper att adoptera från deras länder. Detta trots att har världens bästa välfärd och det finns en trygghet som garanterar att barnen inte kommer att hamna på gatan. I många fall tvingas familjen som vill adoptera även att söka större bostad, vilket brukar innebära att man måste ta ytterligare ett lån för att kunna få barn. Efter adoptionen ersätter staten familjen med , vilket är ca en femtedel av utgifterna. Med alla dessa förutsättningar blir ofrivillig barnlöshet en klassfråga. Visst ska adoptioner utgå från barnets bästa, men det finns inga garantier för att höginkomsttagare skulle bli bättre föräldrar än låginkomsttagare. borde profilera sig som ett välfärdsland även i de länder som adopterar barn till . I bör alla människor som kan bli bra föräldrar till barn som behöver det kunna adoptera, oavsett tjocklek på plånboken.
mot · GT02Sf339 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda diskrimineringen av gifta par. Flera exempel inom svensk lagstiftning visar på hur svensk lagstiftning diskriminerar par som beslutar sig för att ingå äktenskap. Om ett par lever som sambor innan de gifter sig får de problem. När de blir över och får sina inbjudningar från till information om ålderspensionen och möjligheten till förtida eller senarelagt pensionsuttag, visar det sig att bådas pension reduceras. Diskrimineringen sker enbart på grund av att gift sig. Denna diskriminering av gifta är beslutad av regering och riksdag. Samma regering och riksdag som också har beslutat att exempelvis en man inte kan överföra sin premiepension till sin exfru och sina barns moder, som av ekonomiska skäl kanske var den av de två som arbetade deltid när barnen var små, med lägre pension som följd. Till en man eller kvinnas nuvarande maka eller make (eller registrerade partner) går det dock bra att överföra premiepensionen. Att beskatta äktenskapet och diskriminera föräldraskapet är inget annat än en skam. Gifta par måste minst jämställas med sambor och föräldrar skall åtminstone jämställas med registrerade partner.
mot · GT02Sf340 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta arbetet med att minska klyftorna mellan barn i . Klyftorna har ökat mellan barn i , mellan rikare och fattigare barnhushåll, mellan barn med sammanboende och barn med ensamstående föräldrar, mellan kommuner samt mellan storstädernas kommundelar. Även de relativa skillnaderna mellan barn med svensk, respektive utländsk bakgrund fortsatte att öka. Rapporterna om barnfattigdomen i presenterar en bild av hur lever upp till artikel 27 om barnets rätt till skälig levnadsstandard. Sedan den första rapporten presenterades har frågan fått stor uppmärksamhet. Barnfattigdomen har debatterats i kommuner och i . Rapporterna resulterade även i att regeringen tillsatte en utredning för att analysera situationen för barn i ekonomiskt utsatta hushåll (Ds 2004:41). I samband med att regeringens utredning Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41) lades fram presenterade barn- och familjeministern förslag till åtgärder på nationell nivå. statsbudget innehöll också förbättringar av barnbidrag, bostadsbidrag, underhållsstöd och studiestöd till föräldrar, vilket är mycket glädjande. Men det behövs fortsatt arbete med att utjämna klyftorna i samhället. Klyftor leder till sociala skillnader och kan leda till oroligheter och ökad brottslighet. Alla barn har rätt att växa upp i trygghet, såväl ekonomisk som emotionell. Alla borde få möjlighet till en bra sommar med aktiviteter och möjlighet att resa bort. Den möjligheten har inte alla .
mot · GT02Sf343 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn i syfte att stärka flyktingars sekretesskydd inom hälso- och sjukvården. I alla länder som tar emot flyktingar uppstår problemet med flyktingar som av olika anledningar gömmer sig av rädsla för att bli utvisade. Det finns dock en allmän praxis i de flesta länder att även en gömd flykting ska ha rätt till hälso- och sjukvård samt att flyktingbarn ska ha möjlighet till skolgång. Även i har gömda flyktingar dessa rättigheter. När det gäller hälso- och sjukvården finns det dock vissa praktiska problem. Dels är kostnaden för sjukvården orimligt hög för denna grupp människor, dels fungerar inte sjukvårdens sekretesskydd tillfredställande. Sjukvårdens sekretesskrav gäller gentemot enskild person men inte gentemot myndigheter. Detta gör att tjänstemän från migrationsverket eller poliser kan söka upp sjukhus och fråga efter flyktingar som sökt sjukvård, vilket har drabbat ett antal flyktingar. Trots sekretesskyddet kan alltså en gömd flykting bli upptäckt genom att han eller hon vågat söka sjukvårdshjälp. Av rädsla för att bli upptäckt av migrations- och polismyndigheterna avstår många flyktingar från att söka sjukvårdshjälp trots att de kan vara i stort behov av det. Det är varken mänskligt eller rimligt att en stor grupp människor i inte bara befinner sig i en utsatt livssituation utan även skräms bort från den hälso- och sjukvård vi anser att alla människor i har en självklar rätt till.
mot · GT02Sf344 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att kunna samordna studiestöd på deltid med partiell sjuk- och aktivitetsersättning eller deltidssjukskrivning. Målet att alla ska ha tillgång till ett arbete är det viktigaste målet vi har att arbeta med. Vägen dit kan se mycket olika ut. Vi måste på alla sätt skapa bra förutsättningar för människor att kunna ha många aktiva möjligheter att nå det målet. Många människor är vuxenstuderande och det är en mycket viktig väg för att bli för en framtida arbetsmarknad. Vi har också en situation med en alltför hög sjukfrånvaro och alltför många personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning i vårt land. En väg från en sjukdom tillbaka till arbetslivet går ofta via olika rehabiliteringsinsatser där just utbildning är lösningen. Det är ett stort behov av att komma i gång tidigt och kanske på deltid för att successivt öka sin studietid. Rehabilitering som sätts in tidigt och med en stegvis ökning av insatsen är ett mycket bra sätt att lyckas i det viktiga arbetet med att sänka ohälsan. Det problem som uppstår vid sådana här tillfällen är att det inte går att kombinera studiestöd på deltid med partiell sjuk- och aktivitetsersättning eller sjukskrivning på deltid eftersom det inte går att få ut ersättning från dessa system . Vi anser att det är mycket angeläget att så snabbt som möjligt göra de regeländringar som behövs för att lösa dessa problem.
mot · GT02Sf346 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en arbetsmarknad för alla. Debatten om sjukförsäkringen och arbetslösheten är fokuserad på behovet av att sänka ohälsotalet. Människor som uppbär sjukpenning, sjukersättning, eller aktivitetsstöd känner sig jagade och som en kostnad för samhället i stället för att välkomnas som en arbetskraftsresurs. Arbetsmarknadens parter borde koncentrera diskussionerna på hur man kan samverka för att göra arbetsmarknaden tillgänglig för alla. Ett hinder i detta arbete är att arbetsmarknadsmyndigheten och har olika mål. Sjukersättning och aktivitetsstöd kan beviljas med ¼, ½, ¾ och hel ersättning. De fasta nivåerna gör att det inte lönar sig stort för människor att arbeta så mycket de orkar, eftersom ersättningen inte sänks proportionerligt i förhållande till den arbetade tiden. För att få ett arbete via arbetsmarknadsmyndigheten är det också ett krav att man ska kunna arbeta minst , annars räknas man inte som anställningsbar. Dessa olika mål och inriktningar leder inte sällan till att individer passiviseras. Konsekvensen av det är givetvis negativa för den enskilda människan, men också för samhället som går miste om en resurs på arbetsmarknaden. Möjligheten till vilande sjukersättning blir oftast inget alternativ för den enskilde eftersom ingen har ansvar för att hjälpa till med att förmedla ett arbete om man uppbär ersättning. Möjligheten att den vägen komma ut på arbetsmarknaden åvilar den enskilda, men ansvaret borde ligga på myndighetsnivå. Antalet funktionshindrade vars kompetens skulle kunna tas tillvara är stort. Det krävs att arbetsuppgifterna, arbetsplatsen och arbetstiderna anpassas efter den enskildes förmåga. Det krävs ett långsiktigt och nationalekonomiskt helhetstänkande och aktiva åtgärder i syfte att påverka arbetsgivarens attityder till människor med funktionshinder. Därför bör ersättningsnivåerna i sjukersättningen ses över, så att det inte blir någon konflikt mellan att arbeta och att uppbära ersättning för den tid man av olika skäl inte kan vara på jobbet. Man bör vidare undersöka hur myndigheter och arbetsmarknadens parter bättre kan samverka för att skapa förutsättningar för alla att komma in på arbetsmarknaden.
mot · GT02Sf349 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur arbetet mot islamofobi kan stärkas. Redan innan terrorattackerna i och bombdåden i , har islamofobi förekommit, utan att det har diskuterats i samhället. Med begreppet islamofobi avses en person eller en grupp som hyser stark antipati gentemot muslimer och människor med muslimsk bakgrund. Detta kan yttra sig i allt från verbala trakasserier och diskriminering till våldshandlingar mot muslimer eller människor med muslimsk bakgrund. har gjort en rapport på ämnet där man bl.a. kommit fram till att av den tillfrågade svenska befolkningen anser att Islams värderingar till stor del inte är förenliga med de grundläggande värderingarna i det svenska samhället. Stora motsättningar i ett samhälle gynnar ingen på lång sikt. Att söka överbrygga dessa är ett måste, om inget görs blir resultatet en ökad splittring mellan olika grupper. I sammanhanget är det därför viktigt att öka kunskapen hos människor om vad isalm är. För att överbrygga klyftorna är det viktigt att regeringen ser över hur arbetet mot islamofobi kan stärkas.
mot · GT02Sf351 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbetalning av sjukpenning. ändrades tillämpningarna för bedömning av sjukintyg m.m. av . Detta har lett till att det var ca 20000 personer som fick sina läkarintyg underkända av . I ungefärligen 4000 fall överklagades kassans beslut varav av de försäkrade fick rättelse av nästa instans. Bakom många av dessa fall finns personer som fått sin sjukpenning retroaktivt indragen. Kassans beslut har meddelats efter flera veckors sjukskrivning utan att den försäkrade har kunnat agera. Det är stötande att bli utan ersättning retroaktivt, och det ställer människor i svåra ekonomiska situationer. Målsättningen måste vara att ingen, utan egen vetskap, ska hamna i ett sådant läge. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som ökar rättssäkerheten för samtliga försäkrade.
mot · GT02Sf354 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till sjukpenning. Regeringen presenterade en avsiktsförklaring för att öka hälsan i arbetslivet med målet att halvera antalet sjukdagar . Många olika åtgärder har presenterats och vi kan se att sjuktalen börjar pressas ner. En del i arbetet handlar om sjukskrivningsprocessen. Bland annat har kontrollen om rätten till sjukpenning stramats upp så att man bättre följer det gällande regelverket. Detta har i många fall inneburit långa handläggningstider och att beslut om den enskildes rätt till sjukpenning förlängs. ska självklart ha rätt underlag för sitt beslut och därför kunna begära kompletterande uppgifter av den försäkrade. Men andra omständigheter än uppgifter från den sjuke kan vara anledningen till att beslutet dröjer. Det kan exempelvis handla om vaga eller bristfälligt ifyllda uppgifter i ett läkarintyg eller ny och oerfaren personal hos . För den enskilde kan dröjsmålet innebära betydande ekonomiska konsekvenser, trots att han har gjort vad han ska, nämligen lämnat in begärda uppgifter. I de flesta fall har samma underlag räckt till för att betala ut sjuklön från arbetsgivaren. Följden blir att den enskilde kan gå miste om sjukpenning, lön eller arbetslöshetsersättning, då ingen av förutsättningarna för dessa former för ersättning är uppfyllda. Möjligen är den försäkrade berättigad till socialbidrag, trots rätt till ersättning från en försäkring. Det förekommer också att människor först nekats sjukpenning, då de anses ha en viss arbetskapacitet och sedan av a-kassan nekats ersättning då de ansetts för sjuka för att arbeta och då hänvisats till sociala myndigheter för sin försörjning. Det är inte värdigt en välfärdsstat. Därför måste det pågående arbetet för att skyndsamt ta fram ett regelverk, som hindrar ovan beskrivna situationer, påskyndas.