ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ju257 · 2005-09-22 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringar som möjliggör för polisen att störa ut mobiltelefontrafik i samband med akuta brottssituationer, som bombhot, i enlighet med vad som i motionen anförs. är illa förberett för att möta terroristattacker. Ett exempel på detta är att svensk polis saknar rätt och möjlighet att använda så kallade jammers, eller med andra ord utrustning för att störa ut mobiltelefontrafik, i akuta situationer. Att polisen kan störa ut mobiltelefontrafiken i ett område i samband med bombhot eller efter att ett attentat har genomförts är av största vikt för räddningspersonalens och allmänhetens säkerhet. Likväl kan detta inte ske i , eftersom både utrustning och utbildning saknas. Det finns all anledning att lära av internationella erfarenheter på detta område innan det är . När två pendeltåg sprängdes av terrorister i placerade terroristerna ut bomber, satta att utlösas via mobiltelefon. , när skakades av terrorbomber, aktualiserades frågan om mobilnätens roll igen. Telefonutlösta bomber kan apteras både för en primär eller sekundär sprängning. Hur avskyvärd tanken än är, så agerar terrorister inte sällan så att man försöker locka många människor till en plats med en första explosion, för att sedan spränga bomber för att skada bland annat räddningsarbetare. Det finns också risk för att räddningspersonal lockas till en plats genom ett bombhot och att en bomb sedan sprängs via telefon. Likaså kan terrorister invänta ett utvalt offer på en plats och därefter utlösa en bomb via mobilen. Det kan finnas andra situationer där polisens arbete väsentligen skulle underlättas om mobiltelenätet fick störas ut, såsom tillslag mot gängrelaterad brottslighet. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag till lagändringar som möjliggör för polisen att störa ut mobiltelefontrafik i samband med akuta brottssituationer som bombhot, i enlighet med vad som i motionen anförs. Det finns inga integritetsskäl som talar emot en lagändring. När justitieutskottet i betänkande 28 behandlade min motion kring detta skrev man: Den fråga om störning av mobiltelefontrafik som tas upp i motion Ju212 behandlas enligt uppgift av BRU. Utskottet, som anser att denna behandling bör avvaktas, avstyrker motionen. BRU betyder Beredningen för rättsväsendets utveckling. Vad denna behandling som enligt uppgift skulle pågå innebär framgår alltså inte. Inte heller om denna behandling relaterar till terrorfrågor eller utstörning av mobiler i t.ex. fängelser, vilket är en separat fråga. Frågan är hur länge vi har råd att vänta innan polisen ges nödvändiga befogenheter och möjligheter att agera.
mot · GT02Ju258 · 2005-09-22 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringar som möjliggör användning av bild- och ljudövervakning i samband med pågående brott, såsom gisslantagningssituationer. har polisens möjligheter att använda buggning i brottsutredningar diskuterats. Det är en viktig debatt, eftersom effektivitetsargument noga måste vägas av mot integritetsargument. Men har debatten alldeles förbisett att möjlighet för polisen att använda ljud- och bildövervakning faktiskt kan rädda liv i akuta situationer och i fall av allvarlig våldsbrottslighet. Den s.k. var inriktad på att studera användning av buggning i syfte för polisen att förhindra eller utreda brott. Men buggning kan ha betydelse också vid insatser för att stoppa pågående brott. Låt mig ta följande exempel: Vid gisslantagningssituationer kan tekniska hjälpmedel spela en högst betydande roll för polisens möjligheter att agera på rätt sätt och därmed för en lycklig utgång. finns goda tekniska hjälpmedel som skulle kunna ge polisen möjlighet att följa utvecklingen i en gisslansituation med både ljud och bild. Mikrofoner kan användas för att polisen skall kunna höra vad som sägs i ett hus eller ett rum och följa hur en gisslantagares stämning förändras. Mycket små kameror kan ge polisen möjlighet att se vad som händer i den aktuella lokalen, följa gisslantagares minspel, deras utövande av våld, studera gärningsmännens beväpning och eventuell förekomst av sprängmedel som apterats i lokalen. Problemet är att dessa tekniska hjälpmedel, till skillnad från i andra länder, inte får användas i och att utrustningen således inte finns. Inte heller kan eller får mobiltelefontrafik störas ut lokalt, för att stoppa gisslantagares möjligheter att kommunicera med omvärlden, när detta bedöms vara viktigt. I sådana ovan beskrivna situationer saknas dessutom tid att begära tillstånd för buggning från domstol. I stället krävs en lagändring som ger förundersökningsledare rätt att fatta beslut om buggning och användning av andra tekniska hjälpmedel. Beslutet får prövas och fastställas av domstol i efterhand. På liknande sätt fungerar det vad gäller möjlighet till snabb husrannsakan. När justitieutskottet behandlade min motion om detta angavs inga skäl för varför motionens yrkande inte tillgodosågs. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag till lagändringar som möjliggör användning av bild- och ljudövervakning i samband med pågående brott såsom gisslantagningssituationer.
mot · GT02Ju259 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta särskilda specialiståklagare för arbete med familjerelaterade brott, dvs. våldsbrott riktade mot kvinnor och barn. Våld mot kvinnor och barn samt andra familjerelaterade brott är en stor och utan tvekan ytterst viktig arbetsuppgift för rättsväsendet att arbeta med. Denna typ av våldsbrottslighet är ett stort samhälleligt problem, som av experter uppskattas vara mycket mer omfattande än vad statistiken kan påvisa, då antalet faktiska brott antas vida överskatta antalet anmälda brott. Mörkertalet är med största sannolikhet mycket omfattande. Denna typ av våldsbrott är ett prioriterat arbetsområde för såväl polis som åklagarmyndighet på både central och lokal nivå. har synpunkter på den låga lagföringen framförts i olika sammanhang, inte minst i medierna. Sannolikt beror den låga lagföringen i många fall på svårigheterna att få fram tillräckliga bevis. Våld mot kvinnor och barn utgör en svår problematik för åklagare att arbeta med då dessa brott ofta kan medföra ett svårt bevisläge. I många av ärendena återtas anmälan , i andra ärenden framkommer fullständiga fakta först mycket efter att brottet begåtts. Falska anmälningar kan dessvärre också förekomma. Sammantaget kan man konstatera att våld mot kvinnor och barn är ett mycket komplicerat ämnesområde för åklagare att arbeta med. I svenskt åklagarväsende finns det en rad specialister verksamma inom svenskt åklagarväsende. Dessa specialister arbetar inom ämnesområden som exempelvis ekobrott, narkotika och ungdom. Vidare finns det allmänspecialister som i praktiken ofta har ansvar för familjebrott och för grova våldsbrott. Att utlysa specialisttjänster inom åklagarväsendet för familjerelaterat våld skulle höja statusen för åklagare att arbeta inom ämnesområdet våld mot kvinnor och barn, vilket sannolikt skulle medföra att man lättare kunde rekrytera skickliga åklagare till detta viktiga fält. Därmed skulle väsentliga resultatförbättringar kunna åstadkommas, i enlighet med de av angivna prioriteringarna för rättsväsendet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ju260 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etiska riktlinjer för poliskår. Polisyrket har en särställning i samhället, inte minst eftersom polisen är den enda yrkeskategorin, vid sidan av militären, som äger befogenhet att bruka våld när situationen så kräver. Detta kan upplevas som att arbeta i skärningspunkten mellan juridik och etik. Varje polis upplever detta, då han eller hon i sin tjänsteutövning har att fatta beslut och agera i gränslandet mellan juridik och etik. Detta medför ett stort ansvar och ställer höga krav på stora kunskaper i etikämnet, och innebär också att varje duktig polis karaktäriseras av ett väl genomtänkt etiskt förhållningssätt, en hög moral och, inte minst, en stark personlig integritet och mänsklig mognad. En förfrågan om omfattningen av etikämnet vid landets polishögskolor besvaras med att hela utbildningen genomsyras av etikämnet. Trots detta, eller kanske som en följd av att det förflutit sedan man genomgick utbildningen, så upplever många poliser ibland att de har ett etiskt dilemma att hantera i sin tjänsteutövning. För flera yrkesgrupper, exempelvis journalister, finns det etiska riktlinjer framtagna. poliskår saknar dock etiska riktlinjer. Att ta fram ett sådant material vore i allra högsta grad befogat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ju261 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklad sjöpolisverksamhet utmed den svenska kuststräckan och de större sjöarna. Att bli utsatt för brott innebär allvarlig kränkning för dem som drabbas. Det är inte särskilt svårt att sätta sig in i hur människor känner. För att människors skall känna sig trygga och ha en bibehållen tilltro till rättsväsendet spelar polisen en viktig roll. Av närpolisreformen, som var en god tanke , har det blivit nästan ingenting. Det förebyggande arbetet har, av resursskäl, prioriterats ner. års dystra bild visar dels att det saknas poliser som kan rycka ut när brott har begåtts, dels att allt för många brott aldrig upp. Polisen har en central roll i att ge skydd åt medborgarna. Bara genom att göra sig synlig kan polisen motverka och förebygga brottslighet. Det är i första hand upptäcktsrisken som får brottslingar att avstå från kriminalitet, inte straffet. Antalet polisstationer har minskat . avvecklades även sjöpolisverksamheten i sex av åtta distrikt. är det bara i Stockholms- och som det finns sådan verksamhet. Den inspektionsrapport som lågt till grund för beslut om avveckling av delar av sjöpolisverksamheten tog inte någon hänsyn till själva behovet av sjöpolis. Intressant i sammanhanget är att en utredning, (SOU 1992:51), visade på ett utökat behov av sjöpolisverksamhet. Utvecklingen har således gått åt rakt motsatta hållet. har antalet fritidsbåtar ökat, brotten blivit grövre och människors alkoholvanor förändrats. Alkoholkonsumtionen har, , ökat i vårt land. konsumeras sprit per person och år. Enligt beräkningar färdas ca 15 000 onyktra förare på våra vägar . I enlighet med uppgifter från polisen är det vanligt att alkohol är inblandad i samband med båtolyckor. En av sjöpolisens viktiga uppgifter är att se till nykterheten på sjön. En följd av avveckling av sjöpolisverksamheten är att sjösäkerheten försämrats eftersom möjligheten att upptäcka fel beteende och båtfylleri försvårats. Ett övergripande mål måste vara att polisen ska vara synlig och närvarande. Risken att åka fast är den enskilt viktigaste brottsavhållande faktorn. bör därför ge regeringen i uppdrag att verka för en utvecklad sjöpolisverksamhet utmed den svenska kuststräckan och de större sjöarna.
mot · GT02Ju262 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagändring i befogenhet gällande alkoholutandningsprovtagning (1976:1090 2§) till att omfatta även de bilinspektörer som är civilanställda vid landets olika polismyndigheter. När lagen 1976:1090 stiftades var det relevant att i lagtextens andra stycke stipulera: Alkoholutandningsprov tas av polisman. har ett stort antal civila befattningshavare anställts vid landets olika polismyndigheter. Ett exempel på sådana civila befattningshavare är bilinspektörerna. Det framställs av såväl företrädare för polismyndigheterna som av bilinspektörerna att denna lagregel utgör ett hinder för bilinspektörerna att på ett fullgott sätt fullfölja sitt arbete med trafikövervakning. Bilinspektörerna är utbildade civila utredare. De har i sin yrkesutövning en direktkontakt med fordonsförare bland annat genom att de utför behörighetskontroll, fordonskontroll och arbetstidskontroll ute i trafiken. Dessa uppgifter sammanfaller med de uppgifter som polispersonal utför. Vid sidan av dessa uppgifter har poliser som arbetar tillsammans med bilinspektörer att rapportera uppdagade brister och/eller brott samt att genomföra det obligatoriska alkoholutandningsprovet. Detta prov enligt 1976:1090 2 § skulle mycket väl kunna utföras av bilinspektören i samband med dennes övriga myndighetsutövning. De bilförare som blir föremål för kontroll gör ingen skillnad på polis och bilinspektör, då båda tillsammans utför sina uppgifter. Sammantaget uppfattas kontrollen som en poliskontroll. Om lagen om alkoholutandningsprov 1976:1090 2 § justerades så att provet kan tas av tjänsteman vid polismyndigheten som förordnas att genomföra sådana prov skulle trafikövervakningen vid landets polismyndigheter kunna bedrivas på ett mer kostnadseffektivt sätt. Detta bör överväga och följaktligen ändra lagtexten i enlighet vad som anförs i motionen.
mot · GT02Ju263 · 2005-09-22 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av reglerna om villkorlig frigivning i 26 kap. enligt vad i motionen anförs. Avsikten med att döma människor till fängelse är dels att skydda samhället från personer som är farliga för samhället, dels att återanpassa dem till samhället. I 26 kap. 6 § sägs, att den som avtjänar fängelse skall friges villkorligt när två tredjedelar av strafftiden avtjänats. Dock skall alltid minst en månad ha avtjänats. Om den intagne allvarligt missköter sig kan den villkorliga frigivningen senareläggas med . Detta innebär att den intagne exempelvis kan avvika från anstalten, missköta permissioner eller missbruka narkotika utan att detta får några allvarligare konsekvenser för honom/henne. Den intagne behöver inte heller för att bli villkorligt frigiven visa på att han/hon avser att återanpassa sig till samhället utanför fängelset. Ett av kriminalvårdens allvarligaste problem är att den inte har tillräckligt med morötter för de intagna som sköter sig. Rätten till villkorlig frigivning kan fungera som incitament att sköta sig under anstaltsvistelsen. Vi anser att en villkorlig frigivning bör förtjänas genom att den intagne deltar i den behandlingsplan som den intagne tillsammans med fängelseledningen lägger upp vid strafftidens början samt sköter sig under anstaltsvistelsen. Rymningar, avvikelser från permissioner, missbruk av droger och/eller annan allvarlig misskötsel skall innebära att den villkorliga frigivningen helt ställs in. Detta innebär att den som underkastar sig vård och behandling samt sköter sig under anstaltsvistelsen får förmånen att bli villkorligt frigiven efter två tredjedelar av fängelsestraffet.
mot · GT02Ju264 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar vad gäller ersättning till brottsoffer. Många medborgare drabbas av brott. Förutom den kränkning som det innebär att bli utsatt för brott och den påfrestning som en rättegång innebär tvingas brottsoffer efter att de fått sitt skadestånd prövat av domstol lägga ner omfattande arbete på att försöka få ut skadeersättningen från gärningsmannen eller via sitt eget försäkringsbolag om man nu har en egen försäkring. För att brottsoffret skall kunna vända sig till krävs att han eller hon visar att gärningsmannen saknar utmätningsbara tillgångar. Därefter kan brottsoffret begära ersättning från myndigheten. gör sedan en självständig bedömning av skadeersättningens storlek. Detta förfarande är, när domstolarna har sakprövat skadeståndsyrkandet från brottsoffret, en onödig och författningsmässigt tvivelaktig metod. Det kan inte vara rimligt att en myndighet överprövar en lagakraftvunnen dom. Det enda rimliga borde vara att brottsoffret med en lagakraftvunnen dom kan vända sig till för att få ut den ersättning som domstolen dömt ut. Staten kan sedan regressivt kräva gärningsmannen på skadeersättningen. Genom att inte sakprövar de skadeersättningar som prövats av domstol och att brottsoffret inte tvingas visa att förövaren saknar utmätningsbara tillgångar kan processen förenklas och bli snabbare.
mot · GT02Ju265 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett tingsställe i . Jag anser att det var ett olyckligt beslut att lägga ner . Personalen där hade på ett tillfredsställande sätt kunnat fullgöra sina viktiga rättsskipande arbetsuppgifter. var en av effektivaste och bästa tingsrätter. Med tanke på de stora avstånden inom finns behov av tingsverksamhet även i . Jag anser att det är befängt att inte ha någon tingsverksamhet i med tanke på befolkningens storlek i inlandet och avståndet ut till kusten. Det kan inte vara rimligt att precis alla statliga verksamheter förläggs till kusten. Inlandet får allt sämre förutsättningar att överleva. Därför bör ett tingsställe inrättas i som ersättning för den nedlagda tingsrätten. I är tingsstället kvar och det är mycket bra. Söderhamnsborna har betydligt närmare än Bollnäsborna till tingsrätten i såväl som . Därför bör Bollnäsborna inte eftersättas, utan ett tingsställe i bör inrättas.
mot · GT02Ju266 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brottsoffer bör få inflytande över placeringen av förövare på fängelse eller rättspsykiatrisk klinik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samråd, skydd och stöd till brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hänsynen till barns bästa. Det finns exempel på personer som utsatts för grova brott eller vars anhöriga t.ex. har fallit offer för mördare eller annat våld och som känner stor otrygghet och olust därför att förövaren placerats på en anstalt i deras närområde. I familjer där det finns barn kan situationen upplevas som särskilt otrygg. Vid beslut skall därför hänsyn tas till vad barns bästa kräver. Det är av viktigt att brottsoffer får möjligheter att ventilera sin oro och sina farhågor innan placering sker. De måste också kunna känna tillit till att samhället erbjuder erforderligt skydd och stöd om något oförutsett skulle inträffa t.ex. vid rymning, men även att de får skydd och stöd vid permissioner och utskrivning. Samhället måste visa stor lyhördhet för det behov av trygghet som offret eller offrets familjer har. Samråd kring vilken ort förövaren skall avtjäna sitt straff eller få sin psykiatriska vård på är i vissa fall nödvändigt.
mot · GT02Ju268 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om domstolsväsendets organisation och framtiden för . Domstolsväsendets organisatoriska struktur har diskuterats livligt . har ett stort antal tingsrätter lagts ned runt om i landet. Men det finns också planer inom som rör hovrätternas framtid. En av de hovrätter som berörs är i . En tanke som har lanserats är att dela upp domkretsarna för och Kammarrätten i mellan överrätterna i , och . Det hotar fortsatta existens. är en ort med lång och stark tradition som centrum för rättskipning; just grundades . Det är svårt att se att det finns hållbara argument för att den ordningen ska brytas. All verksamhet behöver förnyas och förändras för att anpassas till den nya tidens krav. Men det är inte liktydigt med att verksamheten måste koncentreras till storstadsområdena. Jag är övertygad om att kommer att kunna fylla en naturlig funktion också i ett framtida, reformerat och moderniserat domstolsväsende. bör därför, enligt min uppfattning, bestå som en av domstolsväsendets överrätter. Hur domstolsväsendet organiseras är inte enbart en fråga för utan är ytterst också ett politiskt spörsmål. Var och hur rättsväsendet finns representerat i är av stor betydelse för människors tilltro till rättssamhället. En förändring av organisationen , som skulle innehålla exempelvis en avveckling av , kan få negativa konsekvenser i detta avseende. bör därför sända en tydlig signal i motsatt riktning.
mot · GT02Ju276 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre samordning mellan myndigheter och bättre utnyttjande av befintlig teknik för bl.a. positionering. Polisens jakt på brottslingar av olika slag sker med många medel. Olika IT-system är viktiga hjälpmedel i detta arbete. Utvecklingen av IT-systemet Storm har skapat det som kallas KC-polis, ett digitalt nav i polisens dagliga, operativa verksamhet. KC står för kommunikationscentral. Storm, System for Tasking and , är i grunden ett standardsystem som köpts in från en extern leverantör. Till detta har sedan svenska polisen kopplat på kartsystem (KC-karta), personaladministrativa system och telefoni- och radiokommunikation. Systemet används för all ledning och styrning av den minutoperativa verksamheten, där gripandeverksamheten är en del. Det går att söka efter historiska uppgifter i systemet. Data ligger online , därefter på back up-band. går det inte att se var enskilda polisbilar befinner sig. Polisen räknar med att ha positionering av bilar klar . Inte heller kan polisen se om ambulanser eller brandbilar befinner sig på platsen. Mycket av upphandlingen av moderna system sker centralt, via , , men varje länspolismyndighet är självständig och RPS kan inte styra enskilda myndigheter i deras arbete. Det gör att det kan finnas olikheter mellan olika myndigheter, både i hur de jobbar och vilka system de använder. Det är givetvis av största vikt att landets myndigheter som har till uppgift att rädda och hjälpa människor utnyttjar befintlig IT-teknik på bästa sätt. Samordningen mellan dessa myndigheter behöver förbättras. Det är av största vikt att polis, ambulans och brandbilar exempelvis i en räddningsaktion kan se var olika insatsbilar finns, allt i syfte att snabbare och effektivare komma till undsättning. Genom kommunikationssystemet kommer dessa myndigheters kommunikationssystem att möjliggöra en integrering. Genom att också ha en kartbild i respektive insatsfordon och ledningscentraler kommer fler liv att kunna räddas. Det är därför viktigt att samordningen mellan myndigheter förbättras för att vi på ett mer effektivt sätt utnyttjar den befintliga teknik som redan existerar för bl.a. positionering av insatsbilar.
mot · GT02Ju279 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa preskriptionstiden för mord. Med dagens teknik har polisen flyttat fram sina positioner i att få fram bevis. Utifrån att detta skapar möjlighet att utreda brott som begåtts för länge sedan borde det därigenom bli självklart att ta bort preskriptionstiden för mord. I begås runt 100 mord , av dem 15 aldrig upp. Dagens och framtidens DNA-teknik och andra tekniska hjälpmedel som inte fanns eller var effektiva gör att möjligheterna att i efterhand klara upp brott är långt större än då dagens preskriptionstid sattes. Med internationellt samarbete kommer också en bättre tillgänglighet till fingeravtrycksregister och motsvarande, som också medför ökade möjligheter även långt fram i tiden. Det finns många olika orsaker till varför ett uppklarande av våldsbrott med dödlig utgång är betydelsefullt. Dels handlar det om de anhöriga och att de får ett avslut på en slitsam process, dels ger det en signal till både brottslingar och allmänhet att mord aldrig preskriberas. Det skall aldrig vara möjligt att öppet gå ut och tala om att man mördat någon och sedan gå fri trots detta. Det finns många andra länder som saknar preskriptionstid för mord, t.ex. .