ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N357 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektbristen inom energiförsörjning. begär att regeringen skyndsamt identifierar, analyserar och föreslår åtgärder för att förhindra att effektbrist blir verklighet. I byn i finns det ingen el att tillgå mellan och . Det betyder att turister och invånare inte har något varmt vatten, inga lampor fungerar och att de många internetkaféerna är nedsläckta. Att vi i skulle ställas inför samma dilemma känns mycket avlägset och högst osannolikt. Däremot är steget till inte lika långt; ett land likt , på samma kontinent och med liknande klimat. Där har också energitillgången strypts, som t.ex. att värmen bara är på vissa timmar . Tyvärr ligger det inte så långt in att vi i får samma utveckling eftersom vi ligger nära en effektbrist, det vill säga att den el vi tillverkar eller kan köpa in helt enkelt inte räcker till. Vi balanserar på mycket små marginaler i förhållandet mellan hur mycket el som vi använder och hur mycket el vi tillverkar eller kan köpa. Elbranschen har varnat för krympande marginaler. I Svenska Kraftnäts rapport till den socialdemokratiska regeringen om gällande effektsituation beskrivs läget som alarmerande, även om många aktörer anser att rapporten underdriver riskerna. I rapporten står bl.a. att det finns goda förutsättningar för att effektbalansen under normalårsförhållanden kan . Om det däremot krävs en högre förbrukning motsvarande en tio-årsvinter beskrivs marginalerna som i det närmaste obefintliga. I samma rapport gör en bruttolista där den redovisade marginalen är , inräknat kraftverk som ligger i malpåse och inte ingår i den existerande effektreserven. instämmer i Svenska Kraftnäts bedömning om att en vargavinter, av den typen som kommer var tionde år, kan äventyra effektsituationen i . Man menar att situationen endast om samtliga produktionsanläggningar och hela stamnätet fungerar perfekt. ger en ännu tydligare bild enligt deras beräkningar krävs det endast hos oss i för att scenariot skall vara nära. Anledningen till den nära förestående effektbristen ligger i stängning och att möjligheterna att importera kraft har minskats. Att det skett en importminskning beror på att även de vi importerar el av, t.ex. och , har samma problem och därför är mindre benägna att sälja. Som det ser ut nu hotar effektbristen att släcka delar av om vi inte vidtar åtgärder. På inget annat område skulle vi tillåta så små marginaler och det krävs därför att det snabbt utreds på vilket sätt vi ser till att undvika att effektbrist blir verklighet.
mot · GT02N363 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att industrin behöver trygghet och förutsättningar att investera. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ansvarsfull drivmedelspolitik måste utvecklas. Det övergripande målet för energipolitik är att skapa förutsättningar för en effektiv och hållbar energianvändning samt en kostnadseffektiv och trygg energiförsörjning, med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Energiförsörjningen är en viktig fråga för , i synnerhet för de delar av landet som har energikrävande basindustri. Den energikrävande basindustrin står för en fjärdedel av export och måste ges goda förutsättningar för att den skall klara den internationella konkurrensen. Basindustrin måste erbjudas trygghet och förutsättningar att investera, det är en förutsättning för vårt lands välfärd. Den svenska basindustrin ska kunna utnyttja effektiv resurshushållning som en konkurrensfördel. får inte överlämna ansvaret för energiförsörjningen helt i marknadens händer. Energipolitiken måste ange en tydlig inriktning för att skapa en trygg utveckling av energiförsörjningen. Glädjande nog tycks ha en lysande industriell framtid inom de traditionella näringarna skog, stål och gruvor. invigs en ny pappersmaskin och stora investeringar planeras inom stålindustrin och gruvnäringen. Dessutom finns en stabil marknad för produkterna från dessa företag. Dessa möjligheter får vi inte kväva i när andra arbetstillfällen hotar att försvinna. Enligt Energimyndighetens prognos () bedöms industrins energianvändning öka med 3,. Om möjligheterna till ökad produktion i svensk industri skall genomföras krävs god tillgång på energi, trots att energieffektiviseringar genomförs. Om industrin bedömer att energiförsörjningen är mindre attraktiv i än i andra länder kommer investeringarna att hamna utanför , trots att vi erbjuder hög kompetens, en väl fungerande arbetsmarknad och stöd till forskning. och övriga är ett attraktivt område för industriell produktion, men det skulle bli än mer attraktivt med samma energimässiga förutsättningar som finns på andra håll i världen. Bland annat saknar och tillgång till naturgas, i motsats till de flesta andra industriregioner. Detta innebär att produktion som kräver gasformiga bränslen hindras, övergång från kol och olja hindras, valfriheten och konkurrensen på energimarknaden inskränks samt industrin och kraftvärmesektorn saknar det bränsle som många konkurrenter betraktar som det renaste och effektivaste alternativet. Energipolitiken måste vara tydlig och peka ut framtiden. En utbyggnad av naturgasförsörjningen på kommersiella villkor bör uppmuntras. Långsiktiga och trygga villkor måste ges dem som fattar investeringsbesluten. Staten bör vara en aktiv samtalspartner när det gäller diskussioner kring energiförsörjningen och ta till vara svenska intressen när energisystemet byggs ut mellan länderna.
mot · GT02N373 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens insatser för turistnäringen. är på många sätt fantastiskt. Inom vårt land ryms det mesta av natur- och kulturupplevelser och en väl utbyggd infrastruktur för att låta människor ta del av dem. Turismens betydelse ökar, både som tillväxtskapande faktor och som motor för sysselsättning och utveckling i övrigt, framför allt på orter där de traditionella näringsgrenarna sviktar. I har vi länge haft goda målsättningar och program för hur turismen ska fortsätta utvecklas. Tyvärr finns det tecken som tyder på att våra turistsatsningar inte genererar så många besök som det finns potential för. Staten och turistnäringen samarbetar kring turistfrågor Ett resultat är det s.k. Framtidsprogrammet som identifierar tre affärsområden och fem utvecklingsområden. De tre affärsområdena är: Affärsresande, med fokus på mötesindustrin som skall växa med i genomsnitt och nå en total omsättning på . Evenemang, med fokus på stora och internationella evenemang som skall växa och nå en total omsättning på . Privatresande, med fokus på kommersiella produkter och varumärken som skall växa i takt med bruttonationalproduktens utveckling, uppskattad till , och nå en total omsättning på . För att nå dessa högt satta mål krävs en kraftsamling av resurser som står till förfogande, både vad gäller marknadsföringsinsatser och organisation. I samband med förra årets turismproposition och efterföljande riksdagsbehandling gjordes justeringar i organisationen av statens del av den svenska turismen. Detta var ett bra första steg, men det måste följas av fler. Det finns , framförallt regionalt och lokalt, en i många stycken oklar organisation och ansvarsfördelning mellan olika intressenter. Det gäller både sådana som vill utveckla turismen och andra med turistintressena konkurrerande verksamheter eller kontrollerande myndigheter. Detta kan i värsta fall leda till att turistprojekt går om intet eller att olika svenska turistmål konkurrerar med varandra medan turisterna åker någon annanstans. För att näringen ska kunna utvecklas krävs att kunskapen om och förståelsen för turismen som näring och tillväxtmotor ökar i samhället. Det krävs också att de statliga organen som har att verkställa politiken på turistområdet på ett mer aktivt sätt än prioriterar helhetslösningar och samverkan mellan olika intressenter. I det arbetet ingår även att faktiskt kunna värdera besöksnäringens verksamheter utifrån deras attraktionskraft för besökarna, inte utifrån andra hänsyn. Då kan också insatserna prioriteras bättre. Den statliga insatsen i turistnäringen får inte bara bli en regionalpolitisk åtgärd, eller ett fördelningspolitiskt system där rättvisa mellan olika intressen i sig blir ett mål. Genom att kraftsamla organisatoriskt och marknadsföringsmässigt kan vi utveckla den svenska turistnäringen så att vi kan nå de av framtidsprogrammet uppsatta målen. Men då krävs det att staten tar initiativet till detta .
mot · GT02N388 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utökad möjlighet att i landsbygdsbutiker erbjuda service i form av spel och att vara utlämningställe för alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förenklade regler i för om- och utbyggnad i butik på landsbygd.1 1Yrkande 2 hänvisat till BoU. är ett stort land i förhållande till sin befolkning. Vi har trots det satt gemensamma mål där vi vill att vi skall värna om möjligheten att man skall ha bra levnadsförhållanden oavsett var man bor. Ett av dessa mål är det regionalpolitiska målet om en god servicenivå i alla delar av landet. För att klara detta mål så måste det finnas ett antal olika servicefunktioner. En av de viktigaste, kanske den viktigaste servicen, är tillgången till en livsmedelsbutik. Både och har konstaterat att det finns 400 orter med en enda livsmedelsbutik som har mindre än hälften av den omsättningsnivå som branschen själv anger som en nedre gräns för att kunna driva en ekonomiskt hållbar verksamhet. Skall vi ha en positiv utveckling på landsbygden så måste vi göra det möjligt för dessa butiker att utvecklas. Därför är det nödvändigt att man från samhällets sida genom olika beslut medverkar till detta . Ett sätt är att utöka servicen och höja omsättningen så att inte befolkningen behöver åka in till större tätorter där de passar på att handla sådant som de redan kunnat köpa i butiken hemma. Exempel på sådan service är spel och att bli utlämningsställe av alkohol. Ett annat är att förenklas så att det blir enklare att bygga om och ut i sin butik.
mot · GT02N393 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bättre och mer strategisk näringspolitik för tjänstesektorn för nya jobb inom t.ex. utbildning, sociala tjänster och hälso- och sjukvård. har den privata tjänstesektorns andel av svensk ekonomi ökat från till och andelen fortsätter att växa. är fyra av fem nystartade företag tjänsteföretag. Sysselsättningstillväxten är dubbelt så hög inom privata tjänster som inom tillverkningsindustrin. Det är tydligt att framtidens jobb i första hand kommer att skapas i tjänstesektorn. Traditionella industrigrenar pressas av en allt hårdare internationell konkurrens, och deras möjlighet att ensamma stå som garant för välstånd och tillväxt är förbi. En lång rad myndigheter och officiella instanser har betonat denna utveckling. skriver i sin senaste årsrapport att tjänstesektorn numera bidrar mer till tillväxten än tillverkningsindustrin, och att det värde som skapas i tillverkningsindustrin inte främst kommer av produkterna i sig utan av de tjänster som säljs i anslutning till dem. Nuteks generaldirektör uttryckte utvecklingen talande med orden: Vi går in i en helt ny värld. om Lissabonstrategin visar att denna nya värld trots allt funnits . Kommissionen noterar att tjänstesektorn är ansvarig för nästan samtliga nya jobb som skapats inom EU och står för av det ekonomiska förädlingsvärdet inom unionen. Kommissionen bedömer att ytterligare 600000 jobb kan skapas genom en bättre näringspolitik för tjänstesektorn. Invest in pekar i ett pressmeddelande på att fokus bland utländska investerare har flyttats från tillverkningsindustrin till tjänsteproduktion. En ny värld, och man skulle kunna förvänta sig en ny näringspolitik. Tjänstesektorn har andra behov än traditionell industri, inte minst när det gäller skatter och regleringen av arbetsmarknaden. Till exempel har statliga i en forskningsrapport visat att ett skatteavdrag på hushållsnära tjänster av den typ och övriga i vill införa skulle skapa upp till 19000 nya jobb och besparingar för statskassan på . I regeringens budgetproposition anges de sex mest centrala branscherna för näringslivets utveckling. Alla, förutom IT, är traditionella industrier. Avsaknaden av en ny näringspolitik för tjänstesektorn är anmärkningsvärd eftersom Lissabonstrategin så tydligt visar på vikten av att skapa en näringspolitik som stimulerar tjänstesektorns tillväxtpotential att skapa nya jobb. Typiska tjänstebranscher tillhör de som visat störst möjlighet att skapa nya jobb, t.ex. personaluthyrning, finansiella tjänster, utbildning, sociala tjänster och hälso- och sjukvård. De är våra moderna basindustrier. De fanns inte heller med på regeringens lista.
mot · GT02N396 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skärpt ägarstyrning av statliga bolag. har granskat regeringens ägarstyrning och då inte minst styrningen av . Det är uppenbart att fastställt ett antal mål för verksamheten som kommuniceras med styrelsen. Dock, har regeringen ett förvaltaransvar som måste kunna granskas av och därmed av medborgarna. Den nuvarande ordningen har visat att detta inte är möjligt och klarlagt att det finns olika bilder mellan ägaren och styrelsen om avvägningen mellan olika mål. Detta kan ses som en av effekterna av den mer formlösa styrning av de statliga bolag som sker. har i sin granskning också uppmärksammat att regeringen inte använder bolagsstämmorna för att styra de statliga bolagen. För att uppnå en otvetydig aktiebolagsrättslig giltighet och tydliggöra styrelsens skyldighet att följa och regeringens önskemål anser man att bolagsstämmobeslut bör användas. Regeringen anför i budgetpropositionen att det med anledning av kan finnas ett behov av att i särskild ordning utreda frågan om ägaranvisning för statliga bolag. Här antyder regeringen att man söker ännu en form av särlagstiftning för bolag för statliga bolag. Detta är mycket anmärkningsvärt i sig. Till detta skall också läggas kommentaren att det kan finnas skäl att utreda möjligheten och lämpligheten att underställa bolagsstämman dylika dokument. Regeringen visar här tydliga prov på oviljan att tydliggöra regeringsmaktens styrning av de statliga bolagen. Av vilket skäl skulle det vara mer olämpligt att använda bolagsstämman för styrning i statliga bolag än i t.ex. privata bolag? Skall lagen inte gälla lika för alla? Det är av stor vikt att tydliggöra regeringens styrning av statliga bolag och klarlägga den på ett sätt som gör det möjligt för att tydligare granska än dagens redovisningar. Regeringen bör således ta fasta på gällande lagstiftning och formulera sin ägarstyrning utifrån denna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N399 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de berörda regelverken tas med i det kontinuerliga regelförbättringsarbetet. I propositionen, En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring 2004/05:56, finns betydande utvecklingsmöjligheter för turism med anknytning till landsbygden och dess natur, kultur och näringsliv. En förutsättning är att det arbete som bedrivs för att utveckla kompetens, kvalitet, exklusivitet och marknadsföring intensifieras. Kännetecknande för utbudet av landsbygdsturismen i är att verksamheten ofta bedrivs i liten skala med naturen, kulturen och näringslivet, som t ex mat, djur och fiske som bas. För att dessa småskaliga företag ska ha en möjlighet att utvecklas behöver regelsystemen inom olika myndigheter ses över. Det kan t ex vara svårt för en bonde att ha bo på lantgården-verksamhet om deras hem enligt regelverket ska betraktas som en restaurang med alla de krav som följs av detta. Eller en kvinnlig företagare som har små djur hemma för besökares glädje, men betraktas som en djurpark när djuren enligt regelverket överskrider ett visst antal. Exemplen är många. Därför bör en översyn av regelverken ske inom ramen för det regelförbättringsarbete som pågår i . Det är viktigt för att vi i ska kunna erbjuda såväl svenska som utländska turister upplevelser också i en mindre skala.
mot · GT02N4 · 2005-10-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsammans med bör få i uppdrag att utarbeta ett varningssystem för svåra väderförhållanden. Väder och vind frågor som de flesta av oss pratar om med jämna mellanrum. handlar det om huruvida det blir sol eller regn, om temperaturen ökat eller minskat. Vi har uppmärksammat alltmer extrema väderförhållanden. och drabbades av svår torka medan översvämmades. Orkan efter orkan har dragit in över USA:s kuster, och störtregn har begravt byar i . Extrema väderförhållanden som dessa är och lyckligtvis oftast förskonade från, stormen undantaget. Stormen drog in över med för många oanade krafter. Det var inte många som kunde föreställa sig hur kraftig stormen var och vilka konsekvenserna skulle bli. Förstörelsen efter stormen var förödande. Stormar och deras konsekvenser kommer vi inte undan. Vi kan dock minimera skadorna genom att vara bättre förberedda. Proposition 2005/06:27 Leveranssäkra elnät fokuserar på hur elnäten ska göras säkrare för att undvika att kommande stormar medför lika omfattande elavbrott som stormen . Ett fungerande samhälle byggs inte enbart på skadelindringar efter skador, ej heller på att ersättningar ska lösa alla problem. Dessa åtgärder bör kompletteras genom bättre information och varningar innan stormar drabbar landet. Genom ett utbyggt och välfungerande varningssystem skulle företag, privatpersoner och det offentliga samhället kunna höja beredskapen. Genom att i förväg veta mer om stormarnas karaktär kunde material i form av stolpar, elledningar och transformatorer tillföras områden som riskerar bli utan el. Reservkraftverk och annan materiel för att lindra återverkningarna och snabba på återuppbyggnaden kunde finnas snabbare till hands. Genom större beredskap kunde även ett stort antal bandvagnar och andra terrängfordon transporterat till de drabbade områdena för att underlätta framkomligheten. Ny kunskap som stärker samhällets krisberedskap är en viktig del i samhällets förmåga att hantera en kris. Utvecklingen inom detta område ses som en viktig del i arbete med att stärka samhällets totala krishanteringsförmåga. Ett av och utarbetat varningssystem för svåra väderförhållanden är en viktig del i arbetet med att stärka samhällets krishanteringsförmåga. Vad som ovan anförts om utarbetandet av ett varningssystem för svåra väderförhållanden bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N401 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kreditgarantiföreningar. I diskussionen om att skapa en hållbar tillväxt och fler jobb är tillgången till kapital för små och medelstora företag av central betydelse. är behovet av externt kapital en av de främsta förutsättningarna för att ett företag skall kunna växa. En aktör som kan komma att spela en viktig roll i det sammanhanget är de olika kreditgarantiföreningarna. byggs kreditgarantiföreningar upp i bl.a.Värmland, norra , , och . Nya föreningar är under uppbyggnad. Alla är samlade under en paraplyorganisation, Sveriges Kreditgarantiföreningar. Dessa föreningar har en unik möjlighet att arbeta i de regioner i landet som inte är traditionella storstads- eller tillväxtcentra och där tillgången till riskvilligt kapital är bristfällig. Ett av syftena med verksamheten är att skapa ett lokalt/regionalt engagemang för att på så sätt få ett starkt och aktivt näringsliv på orten eller i regionen. I regioner där till exempel ett stort bruk länge varit den dominerande arbetsgivaren skulle föreningarna kunna få stor betydelse vid tillskapande av nya jobb. Föreningarna kan också tillföra annat viktigt såsom rådgivning, mentorer och nya nätverk. Kreditgarantiföreningar är en ganska ny företeelse i jämfört med många länder i övriga . Det gör att i det här avseendet ligger långt efter när det gäller att hitta alternativa finansieringslösningar. Kreditgarantiföreningarna i är också mycket bra exempel på hur privat engagemang har kunnat förenas med offentligt. I budgetpropositionen för gavs extra anslag till kreditgarantiföreningarna. Det är viktiga pengar för uppbyggnad och organisation. För att bygga ut verksamheten vidare är det också nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas, liksom att komma åt de strukturfondsmedel som finns i syfte att understödja och bygga upp verksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02N407 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om län som fossilbränslefri region. Miljöhoten är många. Växthuseffekten orsakad av utsläpp från fossil förbränning är ett av de allvarligaste hoten. För att komma tillrätta med den måste vi ställa om vår energiförsörjning. Vi måste fasa ut de fossila bränslena som den främsta boven till växthuseffekten och introducera de förnybara bränslena. Ett annat skäl är att oljeutvinningen i världen redan har passerat sitt maximum. De kända oljetillgångarna tar enligt vissa beräkningar slut om med hänsyn taget till ökad användning bland annat i och . Det blir mer och mer uppenbart att vi befinner oss i slutet av den fossila eran. Dessa två förhållanden kommer mer än någonting annat att påverka vår framtid. Alternativa bränslen blir alltmer efterfrågade. Fokus kommer att riktas mot möjligheten att komma bort från det fossila och in i det förnybara. I län pågår ett arbete med att fasa ut de fossila bränslena med målsättningen att göra länet till en fossilbränslefri region i nära framtid. län har mycket goda förutsättningar att med lite hjälp klara det. Dels finns den politiska viljan och engagemanget för dessa frågor i länet. Dels har länet goda förutsättningar att skapa alternativa förnybara bränslen. Vindkraften byggs ut nu i stor omfattning. Biogaståg på Tjustbanan planeras. Förutsättningar för biogas, biomassa från åker och skog, solenergi, havsvärme, geotermisk värme (djupvärme) och vågkraft finns också. Omställningen skulle också ge många nya arbetstillfällen. kommer att behöva ställa om till en uthållig energiförsörjning inom några få decennier. För att en sådan process skall komma igång behövs samhällsstöd ifrån nationella myndigheter och EU:s fonder. Det behövs också besked om skattefrihet för förnybara bränslen. Vad som ovan anförts om län som fossilbränslefri region bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N411 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statligt lån för utgifter i samband med miljöprövning. Vid miljöprövning krävs ofta ett omfattande underlag som kräver kostsamma undersökningar och utredningar, oftast med konsulthjälp. För stora företag är det möjligt att ligga ute med stora belopp . Men för små företag är det ett stort hinder för utvecklingen eftersom många företagare inte har likviditet till det. Ett verkligt exempel är ett företag som vill bygga vindkraft till havs. Kostnaden för att ha ett tillräckligt beslutsunderlag till miljödomstolen och regeringen överstiger . Efter det att har gått så är ännu inte alla nödvändiga beslut tagna eftersom den här typen av ärenden alltid överklagas till sista instans. Att ligga ute med utan att få avkastning på kapitalet är ingen bra affär och endast kapitalstarka företag klarar av det. Skall även mindre och nystartade företag klara utgifterna vid miljöprövning krävs någon form av lån från samhället. Därför bör staten tillhandahålla lån till företag som söker miljöprövning som täcker utgifterna för att ta fram underlaget till miljöprövningen, som prövning pågår. När beslut i miljöprövningen har vunnit laga kraft så skall den sökande betala tillbaka beloppet. Lånet skall vara ränte- och amorteringsfritt som miljöprövningsprocessen pågår. Det ger dessutom ett incitament till staten att snabba på handläggningen av ärenden. Detta bör ges regeringen till känna.