mot · GT02Bo232 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av analys för att förebygga icke önskvärda effekter inom bostadssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en djupanalys görs i syfte att bygga bostäder efter behov. Samhället är i stor förändring . Det gäller även boendet som är en av våra främsta trygghetsfaktorer. Allt ifrån regionförstoring där individen bor på en ort och har sin anställning på annan ort till livsstilsförändringar där såväl den demografiska utvecklingen som förstärkningen av den superurbana människan är bidragande faktorer. Allt detta påverkar aktivt såväl tillgången på bostäder som den livsmiljö och ekonomi som präglar boendet. Då boendet är en del av trygghetsfrågorna är utvecklingen på området värd en genomlysning för att samhället ska kunna förebygga icke önskvärda effekter till följd av utvecklingen. Detta bör ges regeringen till känna. Den superurbana livsstilen kännetecknas av långa arbetstider, långa restider och flyktiga kontakter med andra människor, det sociala livet cirklar kring arbetet, låg känsla för att höra hemma någonstans, tillgång till stort utbud av varor och tjänster och höga krav på individen att stå i ständig kontakt med marknaden och att själv vara konkurrenskraftig. Den livsstilen präglar ofta dagens ungdomar. har vi en demografisk utveckling som är påtaglig. Ålderdomen är dock inte längre liktydig med fattigdom, sjukdom och ensamhet. Fler äldre par finns till följd av att medelåldern och den relativt friska fasen av ålderdomen ökat både bland män och bland kvinnor. Många pensionärer har en väsentligt bättre ekonomi är tidigare pensionärer haft. Många har under den aktiva delen av livet levt i villa och börjar i samband med pensionen att röra sig på bostadsmarknaden. Ofta byts villan till en hyres- eller bostadsrätt. Då äldregruppen nu är framträdande blir den samhällsekonomiska effekten av detta framträdande. Äldregruppen är en köpstark grupp som skapat sin ekonomi med hjälp av inflationen . När den gruppen går in som köpare på marknaden påverkas prisbilden på den grupp bostäder som är intressant även för andra grupper i samhället. kan man förvänta sig fallande villapriser. Situationen för dem som kommer i negativ fas med 40-talisternas förskjutning på marknaden är de som är i åldersgruppen och nästkommande grupp de som är . Hur dessa samband sker är dåligt analyserade och bör belysas mer. Ofta framstår den köpstarka pensionärsgruppen som dubbelboende pensionärer med en lägenhet i storstaden och en helg/semesterbostad i omlandets landsbygd. En förskjutning i detta dubbelboende påverkar hela marknaden och en form av social klyvning uppstår. Svensken bor rymligast i EU efter . Trots det är en halv miljon människor trångbodda. Det är samma nivå som . De som är trångbodda är ungdomar, ensamstående föräldrar och utrikes födda. Nivån en halv miljon hushåll visar på en befolkningsmängd i nivån en miljon människor. Det är samma nivå som man lyckades nedbringa i samband med miljonprogrammet. Den utbyggnaden baserades, till stor del, på skriften i befolkningsfrågan som makarna skrev 1934, alltså före det att åtgärder vidtogs för att rätta till problemet. Då gruppen trångbodda är de med de låga inkomsterna, den låga sociala statusen och de som har svårast att tala för sig sker inget för att åtgärda problematiken. Byggföretagen, med stöd av marknadsintressen, bygger inte efter behovet utan efter en mall som upprätthåller en hög prisbild på marknaden. Detta framstår allt mer som en etiskt ohållbar situation som bör åtgärdas skyndsamt. Samhällets stimulans av byggande, tillsammans med analys av byggkostnader och byggandets förutsättningar i olika bygder, bör därför djupanalyseras och ett åtgärdsprogram skapas som verkar för att bostadsbyggandet mer ska anpassas efter behovet. Detta bör ges regeringen till känna.