mot · GT02So424 · 2005-09-30 00:00:00 — 3Moderaternas politik i korthet5 4En politik för bättre hälso- och sjukvård5 5.1En rättvis och solidarisk finansiering6 5.2Egen makt leder till hälsa7 6Rätt till vård rätt att välja8 6.4Rätt till vård vårdgaranti10 6.5En vård utan gränser10 7En vård med kvalitet och värdighet11 7.1Kvalitet, effektivitet och produktivitet12 7.3Vård på lika villkor för kvinnor och män13 8Mångfald och konkurrens ger mer vård för pengarna14 8.1Etableringsrätt, utmaningsrätt och avknoppningsrätt14 8.3Verktyg för ökad mångfald16 9.1Människor med stort vårdbehov17 9.2Olika behov kräver olika lösningar17 10.3Låt pengarna följa patienten21 10.4Rättvisa villkor för vårdgivare22 10.5Vård i stället för bidrag22 12Det moderata uppdraget 200624 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den svenska hälso- och sjukvården skall vara solidariskt finansierad via skatten, ges efter behov och vara tillgänglig för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öppna svensk sjukvård för utveckling och mångfald genom att avskaffa de stopplagar samt regleringar som förhindrar framväxten av fristående alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bättre ta till vara vårdpersonalens kompetens och erfarenheter genom att öppna hälso- och sjukvården för en mångfald av utförare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en vårdgaranti som ger patienten rätt till vård , hos offentlig eller privat vårdgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att patienternas rättigheter inom hälso- och sjukvården skall fastställas i en särskild patienträttighetslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i denna patienträttighetslag även införa en lagstadgad rätt till valfrihet i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hälso- och sjukvården skall kvalitetssäkras genom inrättandet av en samlad tillsynsmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hälso- och sjukvården skall kvalitetssäkras genom införandet av ackreditering av vårdgivare, öppna kvalitetsregister och rankning av sjukhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för en ökad mångfald av vårdgivare genom friare verksamhetsformer och nya ägarformer för den landstingsdrivna vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att underlätta för nyetableringar inom vårdområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för en anpassning av lagen om offentlig upphandling till hälso- och sjukvårdsverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det skall införas en utmaningsrätt inom svensk hälso- och sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skapa förutsättningar för en lättillgänglig och patientfokuserad närvård med god kvalitet och etableringsfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att patienter med stort vårdbehov skall erbjudas en särskild vårdvisare, till vägledning och stöd inom vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för en modernisering av vårdens ITinfrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för en statlig finansiering av hälso- och sjukvården som omfattar alla och ersätter dagens landstingsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för en bättre finansiell samordning av de samlade offentliga resurserna för vård och ohälsa.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för nationella och konkurrensneutrala ersättningssystem som följer patienten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för bättre förutsättningar för forskning inom hälso- och sjukvården genom inrättandet av ett och medicin.3 1 Yrkande 11 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 17 hänvisat till SfU. 3 Yrkande 19 hänvisat till UbU. 3Moderaternas politik i korthet Kvaliteten i svensk sjukvård är i många avseenden god. Problemet är tillgängligheten. Köer och stela strukturer möter alltför många som är i behov av vård. utgår från det som fungerar bra och vill utveckla sjukvården genom att garantera människor tillgänglighet och lagstifta om rätten att välja. vill ersätta landstingen med en statlig finansiering som utgår från patienternas behov och ger större frihet för personalen genom att tillåta en mångfald av utförare. Vi vill införa en vårdgaranti. 4En politik för bättre hälso- och sjukvård De flesta svenskar har glädjen av att leva friska och med hälsan i behåll, även om tider i livet då vi är i behov av en väl fungerande sjukvård infinner sig för alla. För vissa gäller detta oftare än för andra. Alla är vi emellertid beroende av att vården finns där, liksom att den kännetecknas av både trygghet och kvalitet. Hälso- och sjukvården utgör en del av den svenska välfärdens kärna. Svensk sjukvård är i många avseenden imponerande. Där finns en kunnig och engagerad personal, liksom hög standard på behandlingar och teknik. Där utförs stordåd för människors liv och hälsa. Ändå finns mycket kvar att göra. upplever vi hur hälso- och sjukvården misslyckas med sitt trygghetsuppdrag. Trots goda förutsättningar tvingas många vänta på operation eller behandling. Det är svårt att komma i kontakt med vården för att boka eller konsultera en läkare. Personalen i vården upplever ofta att de har små möjligheter att påverka sin arbetssituation till det bättre. De upplevda bristerna inom vården har fött en otrygghet i . Denna otrygghet tar sig många olika uttryck. En del känner sig vilsna och vet inte vart de skall vända sig när de behöver vård. Hos andra växer otryggheten till rädsla för att inte få hjälp vid sjukdom. Många tvingas vänta i månader eller år på en viktig operation. Politiken lever inte upp till sitt ansvar. Det hävdas att bristerna i vården enbart kan åtgärdas med mer skatteresurser. Det är fel. Mycket kan bli bättre om vi ger vårdpersonalen möjlighet att utveckla verksamheten och patienterna stöd för att hävda sina rättigheter. Det krävs en sjukvårdspolitik som bättre förmår att nyttja de resurser som vården har till sitt förfogande. Vi söker stöd för en sjukvårdspolitik som stärker patientens rättigheter i vården och som möjliggör ökad valfrihet och större mångfald. Vårt mål är en politik som ger människor tillgång till vård och rätt att välja den vård som passar dem bäst. Plånboken, eller kontakter, får aldrig vara avgörande för vårdtillgången. Den enskildes behov måste sättas i främsta rummet. Det huvudsakliga ansvaret för varje människas välbefinnande måste ligga hos henne själv. Den enskildes delaktighet och eget ansvarstagande måste betraktas som viktiga resurser, tas till vara och uppmuntras. Med verkligt utrymme att forma det egna livet har vi som människor möjlighet att lägga grunden för både välmående och hälsa. Socialdemokraternas oförmåga att prioritera välfärdens kärnverksamheter har lett till att sjukvården brottas med allvarliga ekonomiska problem. Urholkade statsbidrag och en svag produktivitetsutveckling har lett till vårdköer samt tilltagande kvalitetsbrister. I takt med att bidragsberoendet ökar minskar också det ekonomiska utrymmet för välfärdsverksamheter som skola och sjukvård. Landstingen tvingas välja bort alltfler patienter som är i behov av vård. Tydligast tar sig detta förmodligen uttryck genom de så kallade öppna prioriteringar som tillämpas av vissa landsting. I stället för att ställa patienter i långa vårdköer klargörs exempelvis att människor med lindrigare åderbråck eller godartade tumörer inte alls göra sig besvär. Även om prioriteringar naturligtvis måste göras är det oacceptabelt att fatta generella politiska ransoneringsbeslut som syftar till att förvägra människor med sjukdomar och andra åkommor vård. politik, inte minst vårdgarantin och satsningen på ökad kvalitet, innebär att sjukvården tillförs ökade resurser. Inte minst för att klara framtidens utmaningar måste därtill alla möjligheter till förbättrad produktivitet och effektivitet tas till vara. En lång rad frågor som påverkar människors hälsa och som ryms inom strategi för rätt vård behandlas inte i denna motion. Det gäller t.ex. psykiatrin, äldreomsorgen och annan omsorg. 5.1En rättvis och solidarisk finansiering utgångspunkt är att hälso- och sjukvården skall vara solidariskt finansierad via skatten, ges efter behov och vara tillgänglig för alla. Förtroendet för den gemensamt finansierade sjukvården är avhängigt att vården lever upp till de krav som medborgarna har rätt att ställa. Människan måste vara utgångspunkten. Det förutsätter i sin tur att politiken förmår att erbjuda en vård som kännetecknas av såväl tillgänglighet och värdigt bemötande som möjlighet att välja vårdgivare. I samma stund som människor upplever att vården inte fungerar eller är att lita på uppstår problem för sjukvårdssystemets legitimitet. Det är när sjukvården inte uppfyller medborgarnas krav som behovet av att köpa sig förbi operationsköerna uppstår. Att det finns människor som känner sig tvingade att betala för vården två gånger för att känna sig trygga är en oroande signal. Det är emellertid långtifrån alla som har råd. I spåren av de många upplevda bristerna inom vården växer det fram två sjukvårdssystem. Å ena sidan det offentliga och politikerstyrda, som brottas med problem och långa vårdköer. Å andra sidan ett privat, där de som har råd kan köpa sig vård via försäkringar. Vården i Socialdemokraternas kännetecknas av såväl orättvisor som bristande jämlikhet. Att inte vara garanterad vård leder till otrygghet och i förlängningen misstro mot välfärdssystemet. Att återupprätta förtroendet för svensk sjukvård är en prioriterad uppgift för . 5.2Egen makt leder till hälsa Grunden för medborgarnas hälsa ligger i den trygghet som ges av det egna beslutsutrymmet. Upplevd otrygghet innebär att vi som människor mår sämre. Vår största trygghet är friheten att kunna forma det egna livet. Delaktighet, liksom en upplevelse av sammanhang och meningsfullhet, är viktiga hälsobringande faktorer. Människor måste kunna bygga sig ett tryggt liv med egen makt över vardagen. För detta krävs kunskaper som kan grundlägga ett friskt och bra liv, men även utrymme för att kunna använda sig av dem. Alltför liten tilltro sätts till den enskildes ansvar och möjligheter. När hälsan går förlorad är detta en förlust för den enskilde, men också för samhället i stort. Tillit och tilltro till individens förmåga att värna om den egna hälsan är därmed avgörande. Det gäller även för en framgångsrik sjukvårdspolitik med ett hälsofrämjande synsätt. Det finns oroande tecken på att unga människor motionerar mindre och att övervikt är något som kryper allt längre ned i åldrarna. Även om barns och ungas hälsa primärt är föräldrarnas ansvar krävs också förebyggande åtgärder inom såväl förskolan, skolan som sjukvården. Vi ser det som en investering för framtiden. Hälso- och sjukvården är kringgärdad av politikerstyre och regleringar. Politiken behövs för att tillgodose att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt, säkerställa att vård finns tillgänglig då människor behöver den, samt bygga det ramverk inom vilket vården skall bedrivas. Ofta gör politiken emellertid större skada än nytta. Att minska det politiska inflytandet över vårdens verksamhet och utformning är därför nödvändigt. Sjukvården är en kunskapsorganisation där medarbetarna, deras kompetens och engagemang är avgörande för vårdens kvalitet och resultat. Ingen annan bransch har så stor andel högutbildade medarbetare. Vi måste se till att det finns attraktiva arbetsgivare, utvecklingsmöjligheter och vägar till entreprenörskap. Detta för att vi skall få fler unga att söka sig till hälso- och sjukvårdssektorn och för att de som arbetar där skall välja att stanna kvar. Sjukvården är intet utan personalen som arbetar där. Vi moderater menar att politikernas roll är att tillse att finansieringen av sjukvården fungerar, att vårdkvaliteten säkras och att alla får vård när de behöver den. Det handlar om att flytta makten över sjukvården dit den hör hemma. Den enskilde patientens behov och egna val måste vara styrande och vården bör utformas med personalens ledarskap, kunskaper och förmåga. 6Rätt till vård rätt att välja Tillgång till en väl fungerande sjukvård borde vara en rättighet. I dagens upplever många att de saknar valfrihet, möjlighet till påverkan och rätt att ställa krav på sjukvården. Orsaken är att den svenska sjukvården inte är uppbyggd med fokus på patienten. De lagar och regler som reglerar patienternas rättigheter är ofta svåröverskådliga, utan verklig udd och ger inte utrymme för någon patientmakt värd namnet. Endast ett fåtal lagar är kopplade till någon form av skyldighet för det offentliga sjukvårdssystemet. Vi moderater vill myndigförklara patienten och låta denne bli utgångspunkt för vårdens organisation. Alla människor bör ha rätt att ställa krav på den sjukvård de har betalat för genom skatter och patientavgifter. Patienterna skall kunna förvänta sig en hög medicinsk kvalitet, men också ett gott bemötande. Att bli bemött med respekt och med hänsyn för den personliga integriteten är en del av en god patientmiljö. Patienternas behov varierar och kräver en individuellt utformad vård. Vi moderater vill att alla människor skall tillförsäkras en trygg och individuellt anpassad vård och omsorg. Den skall kännetecknas av hög kvalitet för alla, oberoende av ålder, kön, bakgrund eller funktionsförmåga. För att stärka patientens ställning vill vi införa en sammanhållen patienträttighetslag. En sådan lag kan ersätta och komplettera många av de lagar och regler som gäller sjukvårdshuvudmän och sjukvårdspersonal. Därmed skapas ett tydligt ramverk för såväl den enskilde patienten som vårdverksamheten. Det öppnar för att vårdens regelverk utformas med krav som utgår från patientens behov. Den enskildes möjligheter att hävda sina rättigheter inom vården kan därmed förbättras. Patienträttighetslagen skall reglera rätten till hälso- och sjukvård, patientens rättigheter, samt sjukvårdspersonalens skyldigheter. Lagen skall inrymma regler för hantering av klagomål och kompensation vid felbehandling. Patienträttighetslagen skall stärka patientens rättigheter inom tre centrala områden: Valfrihet, Tillgänglighet och Vård . Ökad valfrihet är ett viktigt skydd mot den vanmakt och känsla av att vara omyndigförklarad som människor från tid till annan känner. Frihet och rätt att välja måste därför bli en hörnsten i strategin för att modernisera den offentliga välfärden. Vi vill att en bärande del av en patienträttighetslag skall vara en lagstadgad rätt till valfrihet inom vården. En lagstiftning av detta slag, kallad , har införts i med gott resultat. Den kan med fördel användas också som utgångspunkt för en motsvarande svensk lagstiftning. Tanken är enkel. Den enskilde medborgaren kan och skall avgöra vad som är bäst för honom eller henne. Med ökad valfrihet får den enskilde större inflytande och vårdgivaren tvingas till ökad respekt och lyhördhet för den enskildes behov och rättigheter. Rätten att välja består av två delar. Å ena sidan rätten till valfrihet, den enskilda människans rätt att välja den vårdgivare hon känner förtroende för. Denna valfrihet måste gälla såväl inom den mer vardagligt anknutna närvården som inom sjukhusens slutenvård. Som ett led i detta måste politiskt konstruerade remisskrav tas bort. Å andra sidan har politiken en skyldighet att garantera en mångfald av alternativ som gör att valet blir en konkret handling och inte enbart en symbolisk rättighet. Med rätten att välja följer också rätten att välja bort det man är missnöjd med. Verklig valfrihet skapar därmed drivkrafter för vårdgivare att eftersträva såväl hög kvalitet i bemötandet som kostnadseffektivitet. En valfrihetslag skall syfta till att ge alla människor rätt till information om sina valmöjligheter. Utbudet av vårdtjänster skall presenteras på ett sätt som gör informationen lättillgänglig, även för resurssvaga grupper. Särskild hänsyn skall tas till de individer som har svårt att göra sin röst hörd, men som sannolikt är i störst behov av att kunna välja. De som behöver hjälp att välja och hävda sina rättigheter inom vården skall erbjudas detta genom stöd från en särskild vårdvisare. Valfriheten skall gälla i hela landet, i storstad likväl som i glesbygd. Valfriheten skall vara reell. Vi vill att patienträttighetslagen skall klargöra att vården måste kännetecknas av tillgänglighet och skall ges . Därmed får den nationella vårdgarantin det stöd i lagen som gör att patienten kan ställa krav på sjukvårdshuvudmännen. Bristande tillgänglighet och vårdköer skapar mänskligt lidande och onödiga merkostnader för hela samhället. Att skjuta vårdinsatser kostar. En del av dessa kostnader syns först senare i landstingens budgetar. Detta i form av försämrat hälsoläge med extra läkarbesök eller med mer omfattande och därmed dyrare behandlingar än vad som hade varit nödvändigt om patienten hade fått vård . Köerna ger upphov till kostnader som inte syns i landstingens ekonomi. Det handlar om det pris som enskilda människor tvingas betala i form av sjukskrivning, med försämrad privatekonomi och risk för att halka efter på arbetet. Alla som väntar på operation eller behandling riskerar dessutom att drabbas av oro, lidande och försämrad livskvalitet. I värsta fall förvärras tillståndet , vilket inte bara kan leda till behov av mer omfattande behandlingar, längre sjukhusvistelser och dyrare eftervård, utan också till minskade möjligheter till lyckad rehabilitering. Många ser sina liv grusas i vårdköerna. Inte minst allvarligt är det för äldre människor, då , vecka och månad betyder mycket för dem, liksom för de barn som löper risk att hämmas i sin utveckling. Det handlar också om att skattebetalarna tvingas betala för sjukskrivningar, rehabiliteringar och förtidspensioner. Kommuner och landsting tvingas betala för hem- och färdtjänst eller medicinering. Företagen tvingas betala för produktionsbortfall och dubbelanställningar. 6.4Rätt till vård vårdgaranti Vårdgarantin syftar till att öka tillgängligheten och göra patientens resa genom hela vårdkedjan så snabb och smidig som möjligt. En vårdgaranti som omfattar enbart behandling (t.ex. operation) är enligt vår mening inte tillräcklig. Vårdgarantin bör gälla hela vården från medborgarens första kontakt med sjukvården, via diverse undersökningar och utredningar i syfte att ställa rätt diagnos, till påbörjad behandling. Den sista länken i vårdkedjan är den tid som förlöper från det att diagnos har ställts och behovet av behandling fastslagits till dess att behandlingen påbörjas. Dagens sjukvård står dåligt för att möta kravet på vård . Köerna inom vården innebär också förutom mänskligt lidande ett samhällsekonomiskt slöseri av stora mått. Först om dessa problem löses, så att vård verkligen ges när människor behöver den, kan vården behålla och förstärka sitt förtroende hos människor. Partierna i har enats om ett förslag till nationell vårdgaranti, som innebär att ingen skall behöva vänta på operation eller behandling. Vårdgarantin syftar till att korta vårdens samtliga väntetider. I de fall den egna vårdgivaren inte klarar av att uppfylla vårdgarantin skall den enskilde ha rätt att få vården utförd hos en annan vårdgivare, offentlig eller privat. Det ökar patienternas makt i vården och ger dem en trygghet som saknas. Vårdgarantin skapar också incitament för att förändra verksamheten hos den enskilde vårdgivaren, vilket kan leda till såväl bättre resursutnyttjande som minskad risk för köer. Vi vill utveckla vårdgarantin för att ytterligare motverka vårdköer och utvidga den till nya vårdområden. I vårdgarantin skall all medicinskt motiverad vård ingå, även psykiatri. Vårdgarantin är emellertid bara ett delmål i arbetet med att korta väntetiderna i vården. Målet är att vården skall vara tillgänglig utan onödiga och oönskade väntetider och köer. 6.5En vård utan gränser Ett land med väl fungerande sjukvård behöver inte hindra sina medborgare från att söka vård utomlands. Ett land med dåligt fungerande sjukvård bör heller inte göra det, eftersom en sådan politik förvägrar medborgarna vård och lättar trycket på förbättring av den egna sjukvården. Den inre marknaden, som omfattar större delen av , säkrar en i huvudsak fri rörlighet för svenska läkare och annan svensk sjukvårdspersonal, liksom för sjukvårdsmateriel. Det finns alltfler exempel på hur möjligheten att arbeta i andra EU- och EESländer utnyttjas. I finns emellertid ännu inte samma fria rörlighet för patienter som för sjukvårdspersonal. Detta trots att sjukvård enligt en EGdom är en tjänst som skall omfattas av EU:s fria rörlighet. Den försöker att på europeisk nivå förhindra en utveckling mot fri rörlighet över gränserna för patienter i behov av vård. Vi delar inte denna hållning utan vill utreda förutsättningarna för att införa en europeisk vårdgaranti. Denna utökar den befintliga vårdgarantin med rätten för patienter att välja vårdgivare även utanför gränser. En fri rörlighet kan på bidra till att öka medborgarnas valfrihet och korta kötiden för operation och behandling. 7En vård med kvalitet och värdighet Betydelsen av värdigt bemötande och god kvalitet i sjukvården kan aldrig överskattas. Det är därför viktigt att kvalitetssäkra alla offentligt finansierade välfärdstjänster. Service som finansieras av skattebetalarna måste leva upp till högt ställda krav. Därför krävs dels premiering av kvalitetsutveckling, dels öppen redovisning av de enskilda vårdgivarnas kvalitet. Detta vill vi uppnå genom att införa: öppna nationella kvalitetsdeklarationer för vårdgivarna en nationell standard för patientjournaler ett ersättningssystem som premierar kvalitetsutveckling. Ett genomgående motiv för de länder som har infört nationella kvalitetsutvärderingar och öppen redovisning av vårdresultaten är att detta bidrar till att förbättra kvaliteten och effektiviteten i sjukvården. Införandet sker parallellt med att alltfler länder ger patienterna ökad rätt att välja vårdgivare. För att underlätta valet vidtas åtgärder som syftar till att förbättra informationen om hur väl varje sjukhus eller klinik uppfyller de nationella kvalitetskraven inom givna områden. En sjukvård av hög kvalitet kan endast uppnås om vårdbeslut fattas på bästa tillgängliga vetenskapliga underlag. Vi anser att man bör förstärka arbetet med så kallad evidensbaserad vård, vård som medvetet och systematiskt använder bästa tillgängliga faktaunderlag. All hälso- och sjukvård skall vara evidensbaserad (bevisat effektiv). I kvalitetsarbetet är det viktigt att tydligt slå fast att patienternas behov av trygghet och värdighet skall prägla all vård och behandling. Patienternas integritet och rätt till självbestämmande skall alltid respekteras. I dialog med vårdpersonalen skall patienterna få stöd att fatta beslut i frågor som rör deras hälsa. Vården måste utformas så att den kan möta patientens olika behov utifrån den enskildes önskemål. Det finns patienter som inte förmår eller kan framföra sina förväntningar eller önskemål till vårdgivarna och som inte heller har anhöriga som talar för dem. Det handlar främst om äldre patienter med flera sjukdomar och psykiskt sjuka. Här krävs professionalism, med både empati och lyhördhet hos vårdpersonalen 7.1Kvalitet, effektivitet och produktivitet politik, bland annat vårdgarantin och satsningen på ökad kvalitet, innebär att sjukvården tillförs ökade resurser. För att klara framtidens utmaningar måste alla möjligheter till förbättrad produktivitet och effektivitet tas till vara.