mot · GT02N437 · 2005-10-05 00:00:00 — Den pågående globaliseringen i världsekonomin påverkar alltmer. Enligt en undersökning av har närmare 120 000 arbeten försvunnit netto från på grund av utflyttning och mer än 300000 arbeten hotar att försvinna . Om jobb och välfärd ska tryggas i krävs det både politiska omprövningar och hårt arbete. I denna motion redovisar vi i de politiska förslag som krävs för att åter ska bli ett land som sjuder av nyföretagande och där nya bärkraftiga jobb ersätter de som försvinner. 4.1Sverige kan möta utmaningen5 4.2Fler nya företag vägen till fler jobb6 5Folkpartiets program för fler och växande företag7 5.1Fler måste vilja bli företagare7 5.3.2Öppna en vit marknad för hushållstjänster8 5.3.3Öppna de offentliga monopolen9 5.4Gör det lättare att få fram startkapital9 5.5Gör det enklare att bli företagare10 6Övriga delar i en slagkraftig ny näringspolitik11 6.1.2Åtgärder för mer konkurrens12 6.2Avveckla de statliga bolagen13 6.3Energin är en välståndsbildande kraft13 6.4En offensiv forsknings- och utbildningspolitik14 6.6En bättre turistpolitik skapar nya arbeten15 6.6.2Formulera mål för turistpolitiken16 7Anslagsfrågor för utgiftsområdena 19 och 2417 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra attityderna till företagande samt att stödja uppfinningar och patent. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på olika sätt underlätta för en framväxande tjänstesektor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa bankers och kreditinstituts förmånsrätt vid företagsinteckningar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det enklare att vara företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka konkurrensen och kriminalisera kartellsamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett kvantitativt mål för statens turistsatsningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att turistpolitiken bör ha som mål att turismen skall ge ett större utbyte till den lokala ekonomin och att turismutvecklingen bör vägas in vid planeringen av lokala infrastrukturinvesteringar. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statliga ägda företag m.m. 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft 40:5 Åtgärder på konsumentområdet anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt uppställning: 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen 1Yrkande 3 hänvisat till LU. 4.1Sverige kan möta utmaningen På bara har , , , och ett antal länder i fullt ut blivit delar av den globala ekonomin. Effekten är dramatisk. Utbudet av arbetskraft i den integrerade globala ekonomin har fördubblats . Det märks på många sätt i det svenska samhällslivet. Det förklarar varför kläder och skor har blivit så mycket billigare. Det förklarar i sin tur varför inflationen är så låg. Det förklarar i sin tur varför räntorna är så låga och varför fastighetspriserna har blivit så höga. Den plötsliga, kraftiga produktionsökningen förklarar varför priset på olja och råvaror gått upp så mycket, så att svenska bilister får betala mer för bensinen. Den plötsliga fördubblingen av arbetskraftsutbudet förklarar också varför så många jobb försvinner till låglöneländer. Enligt en undersökning av har närmare 120 000 arbeten försvunnit netto från på grund av utflyttning och att mer än 300000 arbeten hotar att försvinna . Men ännu viktigare är att det förklarar varför det har blivit svårare att upprätthålla höga löner för de hårt konkurrensutsatta jobb som finns i . Varje svensk industriarbetare, varje svensk dataingenjör ja, ytterst varje svensk har fått dubbelt så många konkurrenter. Och det är konkurrenter som ofta är redo att arbeta mer, mycket mer, för en femtedel eller tiondel av lönen. Detta är den största förändringen av världsekonomin . Och det är svårt att tro att det kan ske något av samma magnitud på lång, . Det här oroar många svenskar. Många anställda i industrin i Kumla och , i och , i och och på många andra orter har själva fått uppleva hur deras jobb bokstavligt har flyttats utomlands. Ingenting tyder på att konkurrenstrycket kommer att avta. Oroliga människor blickar mot sina politiker. har svaren inte varit särskilt övertygande. Hur ska vi hantera den helt nya, till synes förödande konkurrensen? Ska vi anpassa våra lönenivåer till de nya konkurrenterna? Ska vi gå ned till baltisk nivå och ge till en civilingenjör på i ? Eller måste vi ned till kinesisk nivå och ge honom eller henne ? I så fall har vi inte heller längre råd med högre löner för lärare eller vårdbiträden. Det är ingen lösning som tilltalar . Vi vill inte ha låglönekonkurrens. Ska vi istället slakta våra välfärdssystem? Ska det bli som i att bara den som kan arbeta hårt får mat på bordet och sjukvård? Så att den som blir sjuk får hoppas på allmosor och vi får se tiggare på gatorna? Ska vi istället släppa hänsyn till miljön? Ska vi chansa på att växthuseffekten inte är så allvarlig? Ska vi testa rostiga enkelskroviga oljetankers i våra skärgårdar för att det lite, lite stärker våra möjligheter att priskonkurrera med kinesiska och indiska rederier? Nej, inte heller det alternativet lockar någon av oss. Med många stängda utvägar kan det tyckas nattsvart för . Men vi är övertygade om att det finns betydligt bättre lösningar. Det finns andra metoder att handskas med den stenhårda konkurrensen. Vi ska inte vara billigare men bättre! Konkurrenter är också konsumenter. Med högre standard följer en köpstark medelklass som efterfrågar kvalitetsprodukter. är illa ute om vi inte inser att läget är förändrat. Men vi kan klara den nya konkurrensen om vi verkligen bestämmer oss för det och inser att det kräver en del smärtsamma omprövningar och en hel del hårt arbete. Vi kan bli så välutbildade, så flitiga, så företagsamma som behövs. Vi har gjort det förr, vi kan göra det igen. Nya tider kräver dock nya lösningar. behöver en ny industripolitik. 4.2Fler nya företag vägen till fler jobb var länge ett företagsamt land. Tyvärr har så inte varit fallet under . har antalet företag ökat i . Men den ökningen innehåller tyvärr bara luft. På grund av skatteskäl och andra redovisningstekniska skäl har vissa människor valt att starta fler företag. Antalet företagare har däremot inte blivit fler. fanns det 405000 företagare i , vilket var 12000 färre än 1994. har det lägsta nyföretagandet i och är på väg att få den äldsta kåren företagare i . Var tredje företagare kommer att pensioneras och med dem riskerar en stor del av småföretagen att också pensioneras bort. Regeringens egen myndighet räknar med att det behöver startas minst 10000 fler företag för att få en rimlig återväxt av småföretagande och för att kompensera för de arbetstillfällen som stadigt försvinner från de större industriföretagen. Förutsättningar för fler nya företag är nyckeln till en god utveckling överallt i landet. De regioner i landet där det finns många småföretag och där många nya företag fortfarande startas är samma regioner där både arbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspensioner är de lägsta i landet. Denna motion redovisar en del av de politiska åtgärder som är nödvändiga för att skapa de ytterligare minst 10000 nya företag som krävs för att trygga sysselsättning och välfärd . Om vi kan ta vara på våra goda förutsättningar kommer att bli ett land som åter sjuder av nyföretagande och där nya och bärkraftiga jobb ersätter de arbeten som flyttat. 5Folkpartiets program för fler och växande företag 5.1Fler måste vilja bli företagare Svenska folket tycker om småföretag men få vill själva bli företagare. av alla svenskar i arbetsför ålder i är engagerade i ett nytt eller ett relativt nytt företag. I är motsvarande andel och i . När jämförde attityderna till eget företagande i de olika medlemsländerna hamnade långt ned. av de tillfrågade skulle hellre vilja vara företagare än anställda och hade aldrig ens kommit på tanken att bli företagare. Människors grundattityder och livsval formas . Eget företagande borde kunna vara ett lika intressant och naturligt framtidsval som en anställning för nya generationer. Därför tycker att kunskaper om entreprenörskap och eget företagande måste integreras i skolutbildningen och att elever tidigt ska få möjlighet att prova på eget företagande. Olika insatser för att sprida kunskaper om företagande bland unga visar att det är möjligt att intressera fler människor för att bli företagare. efter att projektet företagsamhet startades för att intressera gymnasieelever för nyföretagande hade var femte deltagare ett eget företag med i genomsnitt sex anställda. Föreningen , som arbetar för att stimulera företagande bland grundskoleelever, är ett bra exempel. Varje företag börjar med en människa och en idé. Därför är det viktigt att stödja uppfinnare både i idéstadiet och vid realiserandet av idén. Det saknas inte företagsidéer i . Enligt Europeiska patentkontoret (EPO) är svenskarna bland de mest innovativa i räknat efter antalet ansökningar om nya patent i relation till befolkningsstorleken. Idéer och patentansökningar leder normalt till att företag startas. I sker detta dock i mindre utsträckning än i andra länder. Våra goda idéer blir patent och arbetstillfällen i andra länder i stället för i . Denna utveckling måste hejdas. En viktig faktor för svensk innovationsverksamhet är att det ska vara enkelt och smidigt att ansöka om patent. Med den inre marknaden i EU och en alltmer gränslös värld är det också naturligt med ett allt större internationellt patentsamarbete. måste med full kraft bidra till att arbetet med att införa ett gemenskapspatent för hela EU fullföljs. Inom ramen för det pågående EU-arbetet för skydd mot intrång i immateriella rättigheter bör också uppmärksamma behovet för innovatörer att via försäkringar skaffa sig ekonomiska möjligheter att driva patentintrångsprocesser. Det bör därför utredas om det är möjligt att under konkurrensneutrala former införa någon form av europeisk patentintrångsförsäkring på kommersiell grund. anser att flera saker måste göras för att stödja uppfinnare och patent. Några ytterligare förslag skulle kunna vara: En större andel av befintliga statliga medel ska avsättas till bidrag och villkorslån för idéutveckling i ett tidigt skede. Stipendier till fria uppfinnare som vill jobba heltid med att utveckla uppfinningar. Det är viktigt att uppfinnartanken finns redan tidigt i livet. Därför anser vi att det är viktigt att stödja andra föreningar och nätverk, t.ex. Snilleblixtarna som ideellt arbetar för att göra unga människor mer positiva till eget uppfinnande och företagande. och idéer behöver plats för att frodas. är en öppen ekonomi med färre regleringar och hinder än i många andra länder. Men det finns fortfarande områden som kan öppnas mer för företagande. Tjänstesektorn utgör huvuddelen av den svenska ekonomin. av alla sysselsatta arbetar inom den privata tjänstesektorn. Den privata tjänstesektorn har länge varit den expanderande delen av ekonomin även om en del av den kunskapsintensiva tjänstesektorn är beroende av industrin för sin verksamhet. En politik för fler och växande företag måste därför vara inriktad på att öppna nya affärsmöjligheter för expanderande tjänsteföretag. Den första vägen går via den internationella tjänstehandeln. är ett litet exportberoende land och vi har länge klarat oss bra genom att sälja råvaror och industrivaror utomlands. Integrationen inom EU ger nu nya möjligheter för svenska tjänsteföretag att expandera internationellt. Det är viktigt att de nationella regler som hindrar en friare konkurrens på tjänstemarknaden tas bort. stödjer därför EU:s tjänstedirektiv och tycker att det är beklagligt att den , tillsammans med flera andra europeiska regeringar, är mer intresserad av riskerna med en friare tjänstehandel än av de stora möjligheter som den skulle öppna för . 5.3.2Öppna en vit marknad för hushållstjänster Mellan av kostnaderna för en tjänst i utgörs av skatter och sociala avgifter. Detta bromsar framväxten av tjänsteföretag och fler riktiga arbeten i tjänstesektorn. I synnerhet gäller det tjänsteproduktion riktad till privatpersoner som betalar med redan beskattade medel. De höga skatterna och sociala avgifterna har drivit upp priset på vita hushållstjänster till en nivå som de flesta privatpersoner inte anser sig har råd att betala. Incitamenten för att istället betala svart är stora och sannolikheten att bli upptäckt är liten. vill öppna upp en verklig marknad för vita hushållstjänster genom en skattereduktion som gör det möjligt för hushåll att köpa vita tjänster för hälften av dagens kostnad. 5.3.3Öppna de offentliga monopolen av de svenska tjänsterna produceras inom den offentliga sektorn. Det handlar framförallt om vård, omsorg och utbildning. Det är en stor brist att lejonparten av dessa tjänster inte är utsatt för konkurrens. av kommunernas verksamhet består av tjänster som inte kan betraktas som myndighetsutövning. Möjligheten att producera dessa i konkurrens är mycket stor. Ändå sker detta i väldigt liten utsträckning . driver svenska kommuner och landsting i genomsnitt av sin verksamhet i egen regi. Att öppna mer av den offentliga tjänstesektorn för konkurrens skulle ge stora möjligheter för nyföretagande inom verksamheter som det med all säkerhet kommer att finnas en ökad efterfrågan både inom och utom . I takt med att de flesta utvecklade länders befolkningar blir allt äldre växer behovet av sjukvård och omsorgstjänster. Kunskap om hur denna kan organiseras och utföras på ett effektivt sätt kommer att bli värdefull på en internationell marknad. De lagar och bestämmelser som har kommit till för att hindra alternativ till den offentliga produktionen av tjänster måste tas bort. vill också införa fler pengsystem för att underlätta externa utförare att erbjuda alternativ inom vård och omsorg. företrädare i kommuner och landsting kommer att arbeta för att en utmaningsrätt införs i så många av kommuner och landsting som möjligt. De ramavtal och den samordnade upphandling som sker måste användas mer restriktivt så att inte enbart stora aktörer kan delta i offentlig upphandling. Det är inte heller rimligt att kommuner och landsting använder offentliga medel för att driva privat näringsverksamhet som konkurrerar ut privata företag. 5.4Gör det lättare att få fram startkapital En förutsättning för att det ska bildas nya företag och för att dessa ska kunna växa är att det finns tillgång till investeringskapital. Det handlar både om privatpersoners möjligheter att spara ihop till ett eget startkapital och tillgång till krediter från banker och andra låneinstitut. Att sänka eller ta bort skatter på personligt sparande ger fler människor möjlighet att satsa pengar i ett eget företag. Skatteförändringar som gör det lättare för företag att bygga upp ett eget kapital ökar deras möjligheter att växa. är överens med övriga partier i alliansen om att genomföra sådana skatteförändringar. Dessa beskrivs ingående i vår skattepolitiska motion. Bankerna är de viktigaste finansiärerna av mindre företag. Deras genomsnittliga utlåning till icke-finansiella företag har legat på . ändrade i förmånsrättslagen. En av de viktigaste förändringarna var att begränsa bankernas förmånsrätt vid konkurser från till av fordringarna. Tanken med förändringen var bl.a. att den skulle göra det lättare att rekonstruera företag efter konkurser. Tyvärr har förändringen, som befarade, försämrat möjligheterna för många små företag att få krediter. I en utvärdering från regeringens egen myndighet framgår att förändringen av förmånsrätten har haft en klar negativ inverkan på bankers vilja att ge krediter till mindre företag. Banker och andra kreditinstitut vill numera i många fall ha extra säkerheter av små företag för att förlänga befintliga lån. Mycket tyder på att problemen är extra stora för mindre företag utanför storstäderna där fastigheter är mindre värda som säkerheter vid lån. vill därför återställa den gamla förmånsrätten . Detta bör ge regeringen till känna. Staten är en liten finansiär av privata företagsidéer men har en roll som finansiär för nya företagsidéer i ett skede då riskerna är för stora för att banker och andra privata finansiärer ska vara intresserade. Den totala utlåningen från uppgick till fördelade på 12000 lån. ser gärna att fler företag får tillgång till offentligt riskkapital men anser att det i så fall är bra med viss privat medfinansiering för att gallra fram affärsmässiga idéer. 5.5Gör det enklare att bli företagare finns det regler som stänger ute många entreprenörer som vill starta eget och få en F-skattsedel. Reglerna innebär att företagaren inte tidigare bör ha varit anställd hos uppdragsgivaren, inte använder uppdragsgivarens utrustning, inte har få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder, inte bedriver ekonomisk verksamhet av allmän karaktär och har en låg ekonomisk risk. Detta är krav som verkar gjorda för att hindra nyföretagande inom tjänstesektorn. anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte har näringsförbud eller skatteskulder. Det är krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat, och som går läggs nya regler till de gamla. Svenska företag ska rätta sig efter mer än 20 000 sidor med företagsregler och fylla i över 90 miljoner blanketter . Ett svenskt företag med färre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på ca per anställd . Statens egen företagsmyndighet, , har räknat fram att företagens direkta administrativa kostnader för regelverket uppgår till . Ovanpå detta måste man lägga den samhällsekonomiska kostnaden för regelkrånglet i form av företag som aldrig startas, investeringar som aldrig görs och arbetstillfällen som inte skapas. I har regeringen uppskattat att den övriga samhällsekonomiska kostnaden för regelkrånglet är lika stor som den administrativa bördan. I fall skulle det betyda att regelkrånglet kostar samhällsekonomin . Regeringen har länge talat om att minska regelbördan. Men förutom ett ambitiöst kartläggningsarbete har väldigt lite hänt. Några mindre regler har försvunnit eller blivit enklare men har nya kostsamma regelverk införts. lovar att minska de svenska företagens administrativa kostnader för de offentliga regelverken med en fjärdedel. Stora befintliga regelverk måste göras enklare. De förenklingar som har högst prioritet är: Redovisningsreglerna för små företag. Reglerna för redovisning och inbetalning av moms. som måste göras enklare utan att miljökraven blir lägre. Men det är minst lika viktigt att se till att inte nya dyra regler ersätter de som försvinner. Det finns tyvärr en tro bland politiker att man kan lösa de flesta problem med nya regler och att man för sällan tar reda på om kostnaden för den regel man vill införa är rimlig i förhållande till vad man vill uppnå. vill att alla nya lagar och regler som berör företagen ska granskas av ett utomstående organ innan de får träda ikraft. Granskningen ska se till att inga nya regler får införas utan att de utformats så att de uppnår sitt syfte på enklaste sätt. Denna uppgift ska läggas på ett nytt offentligt organ med samma oberoende ställning som lagrådet. Detta organ ska arbeta . 6Övriga delar i en slagkraftig ny näringspolitik En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Enligt ligger den svenska prisnivån för den privata konsumtionen över den genomsnittliga nivån inom EU. En strategi för att öka det ekonomiska välståndet i i jämförelse med andra länder måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemska konkurrensen samt sänka det allmänna prisläget, som också i stor utsträckning beror på höga skatter. En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i , men inom en del sektorer, t.ex. detaljhandel och tjänsteproduktion, är konkurrensen fortfarande bristfällig. Den typ av tjänster som produceras inom den offentliga sektorn har inte heller öppnats för tillräcklig konkurrens. En vital konkurrens skärper effektiviteten och ökar välståndet. Insatser för att främja konkurrensen är därför viktiga inslag i en politik för att stärka utvecklingskraft. En effektiv konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna, och konkurrensen är den kanske viktigaste drivkraften till teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt. En fungerande och sträng konkurrenslagstiftning är därför viktig för att en effektiv konkurrens ska råda i det privata näringslivet. Staten ska sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden. Men om staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids. Därför är kritiskt till det stora statliga ägandet av bolag och menar att dessa ska säljas ut så fort de marknadsmässiga förutsättningarna medger. 6.1.2Åtgärder för mer konkurrens En politik som stärker konkurrenskraft och ger förutsättningar för högre tillväxt måste innehålla åtgärder för att stärka konkurrensen. I en särskild konkurrensmotion lägger fram förslag på konkreta åtgärder för att stärka konkurrensen: Konkurrenslagen ska göras effektivare. roll ska stärkas genom mer pengar till verket. Privata entreprenörer ska ges möjlighet att konkurrera på lika villkor med offentliga utförare. Åtgärder ska genomföras för att underlätta tillträde till marknader för nya företag. Staten ska sälja ut sina bolag. Kommunala stöd som snedvrider konkurrensen mellan företag ska tas bort. Kartellbildning är mycket skadlig för samhällsekonomin och måste betraktas som en brottslig handling. Det finns ett starkt konsumentintresse av att olagliga karteller bekämpas effektivt. I slutändan är det alltid konsumenterna som får svara för kostnaderna för en ineffektiv konkurrens i form av högre priser eller sämre utbud. Karteller innebär också en orättmätig förmögenhetsöverföring från konsumenterna till de företag som bryter mot konkurrenslagen. Därför anser att karteller ska kriminaliseras och vitesbeloppen kraftigt höjas. 6.2Avveckla de statliga bolagen anser att staten inte ska äga företag. Detta sköts bäst av den privata marknaden. Ger sig det offentliga in i ägande av företag riskerar konkurrensen att försämras, inte minst mot bakgrund av att staten kan skjuta till i princip obegränsat med kapital till sina bolag om så skulle behövas. Flera oberoende organ såsom samt konstitutionsutskott har också kritiserat staten som bolagsägare. föreslår att de statliga bolagen ska säljas. Vissa kan säljas omgående medan andra först måste omstruktureras för att kunna säljas. Systembolaget har dock en central samhällsnyttig roll och ska finnas kvar i statlig ägo. Vår politik för de statliga bolagen beskrivs närmare i en särskild motion. 6.3Energin är en välståndsbildande kraft God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektricitet är mycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. För oss liberaler är det självklart att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri energiproduktion precis som i ekonomin i övrigt. Staten ska ställa krav på hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Men staten ska inte förbjuda någon specifik teknik för energiproduktion, om den uppfyller miljö- och säkerhetskraven. anser inte att energiproduktionen ska styras av politiska beslut utan av konsumenterna. Därför vill att: