mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — Anslaget Omstrukturering av kommunala bostadsbolag bör avskaffas. Regeringens bostadsfinansieringsgrupp konstaterar att den avreglerade kapitalmarknaden erbjuder bostadssektorn väsentligt bättre finansiella betingelser än det varit möjligt att reglera eller subventionera fram. Ds 2005:39 Bostadsfinansiering, s. 15. Vi ansluter oss till denna ståndpunkt. Bostadssektorn är inte längre plan- och normstyrd. Byggande och bostadsförvaltning ställdes inför stora, och nödvändiga, krav på anpassning till en mer konkurrensutsatt situation. Ett nytt bostadsfinansieringssystem infördes och subventioner avvecklades. Vi anser att det nu är dags att slutligen inleda den sista fasen av den avveckling som inleddes och avser att inleda en utfasning av räntebidragen. Vi föreslår att några nya räntebidrag ej beviljas. För fastigheter som är befriade från fastighetsskatt trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden, som är , ned successivt från år . För fastigheter som betalar fastighetsskatt trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden ned från år . Därtill avser vi att avskaffa skattelättnaden för vissa byggtjänster och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder. Beviljandet av ansökningar för dessa stöd föreslår vi upphör . Våra minskade subventioner till bostadssektorn och den närmare utformningen av minskningen är en följd av att vi reducerar fastighetsskatten på flerfamiljshus. Den höga fastighetsskatten och, ofta därtill, förmögenhetsskatt gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Den höjning av taxeringsvärdena på framför allt småhus som kommer att genomföras kommer kraftigt att öka människors kostnader för att bo . Den utökning av begränsningsregeln för fastighets- och förmögenhetsskatt som regeringen föreslår är bara en marginell lindring av problemet. Genom att höjningen av taxeringsvärdena kommer att slå så hårt mot många hushåll med låga inkomster godtar vi denna nya begränsningsregel tillsvidare. För att kompensera hushållen för höjningen av taxeringsvärdena föreslår vi att fastighetsskatten sänks till 0,på småhus och till 0,på flerfamiljshus. Genom denna sänkning kommer alla hushåll i landet att betala lägre fastighetsskatt . En särskild kompensation utgår till de fastigheter som berörs av förslaget om avtrappade räntebidrag. Utgiftsområde 19 Regional utveckling säger nej till selektiva stöd, och de bör avvecklas . Därför minskar vi anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder med . anser att bör läggas ned. I vår regionalpolitiska motion lägger vi fram ett förslag om ett nytt samlat landsbygdsverk där glesbygdsfrågorna kommer att ingå som en del. Därmed blir det nuvarande överflödigt. Avvecklingen inleds , och anslaget för verket kan därmed minskas. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot och frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. anser inte att denna fråga kan lösas genom tillfälliga satsningar som regeringens förslag om KLIMP-pengar utan i stället måste regeringen ta fram tydliga planer på hur ska avveckla sitt beroende av fossila bränslen. Detta måste inkludera en realistisk energipolitik, riktade forskningsinsatser och korrekt utformade styrmedel. Inom flera områden saknar korrekta system för att uppnå ett hållbart samhälle. liberalerna föreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras, inte minst för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Förutom klimatpolitiken är en av de allvarligaste frågorna tillståndet i havet, och då speciellt . föreslår därför en särskild Östersjösatsning där inledningsvis resurser sätts av för att förstärka den eftersatta räddningsberedskapen. går emot de olika energiprogrammen och även tvångssystemet med s.k. gröna certifikat. anser att de s.k. gröna certifikaten är ett system som snedvrider konkurrensen på energimarknaden, dessutom verkar det inte uppfylla de mål som regeringen har satt upp. Eftersom vill återstarta båda reaktorer beräknas inte fortsatta kostnader för avställningen . För att skapa utrymme för att tidigarelägga ytterligare investeringar i nya vägar och till ytterligare åtgärder för att tjälsäkra vägar i skogslänen förstärker vi anslaget till väghållning och statsbidrag med 500 miljoner . Vi ökar också anslaget till stöd för regionala flygplatser med 100 miljoner för att motverka effekterna i och på av den nya flygskatt som regeringen aviserat. Anslagen till administration hos och minskas något i syfte att ytterligare effektivisera verksamheten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Grunden för en liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik är en aktiv näringspolitik med tydligt företagarperspektiv. anser att det ska vara miljömässigt hållbara verksamheter där produktion och tjänster styrs av konsumenternas efterfrågan. Vi vill också fortsätta att arbeta för ett förbättrat djurskydd och en starkare livsmedelskontroll. anser också att politiken måste vila på en rättvis handelspolitik gentemot tredje världen. Det är därför av största vikt att WTO:s medlemsländer nu lyckats komma överens om gemensamma principer för reformering av världshandeln. anser att det är akut att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och bistånd snabbt tas bort. anser att det behövs ett samlat grepp inom myndigheter och verk med ansvar för de areella näringarna. I (verket för landsbygden och de areella näringarna) ska alla frågor som hör till näringsdelen av jordbruk, skog och fiske ingå. Som ett led för att stärka konkurrensen på den fria marknaden förstärker vi anslagen till och till forskning i konkurrensfrågor. Vi höjer också anslaget för åtgärder på konsumentområdet. Det höjda anslaget på detta område ska dock fasas över till de olika organisationerna på konsumentområdet. Vi minskar anslagen till , och i vår allmänna strävan att minska riktade samt allmänt ökande anslag till olika myndigheter. Dessa myndigheters verksamhet bör samordnas. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I enlighet med finansieringsprincipen minskas anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning för att kompensera för de utgifter för vårdgarantin som redovisas under utgiftsområde 9. tar staten över en större del av ansvaret för assistansersättningen. Effekterna av våra skatteförslag neutraliseras. Utgifterna för den s.k. kommunakuten avvisas. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Hänsyn har här tagits till den minskning av statsskulden som kan åstadkommas genom den omfattande försäljning av statliga företag som vi föreslår. Genom denna minskning samt genom ett i övrigt lägre upplåningsbehov än regeringens politik medför kan ränteutgifterna beräknas bli lägre än enligt regeringens budget. Hänsyn till utebliven utdelning från de avyttrade företagen har tagits på inkomstsidan. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Vi avviker inte från regeringens bedömning av utgiftsramen. För vissa utgifter som vi vill begränsa eller avskaffa kan anslagsbehållningar dras in. Det gäller följande anslag: Med politik uppnås en budgeteringsmarginal på , vilket är mera betryggande än regeringens . har vi en budgeteringsmarginal som ligger på eller drygt 1½% av de takbegränsade utgifterna. Marginalen ligger på ca 1½% av utgifterna. Vi uppnår därmed en marginal av den storlek som regeringen tidigare ansett vara nödvändig. Vårt förslag till utgiftstak för staten utgår från det utgiftstak som gäller . Vi utgår från den förändring av utgiftstaket som vi föreslog i vårmotionen med de tekniska justeringar som omläggningen av avgifterna till a-kassan samt av trafikförsäkringen innebär. Vidare tas hänsyn till de regleringar av utgifterna under utgiftsområde 25 som våra skatteförslag föranleder. För staten föreslår vi för ett utgiftstak på 2006, samt preliminärt (när regleringen av kommunsektorn räknas bort är beloppen 888, 921 samt ). Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn kan därmed beräknas till samt . förslag till statsbudget , 2007, 2008 Statsbudgetens utgifter, förändringar i förhållande till regeringens förslag Stöd till politiska partier Försök med trängselskatt i Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet, beredskap o fredsf. samt Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Kostnader vid domstolsprövning i utl.ärenden Hälsov- sjukv o soc omsorg Bidrag till psykiatri o social psykiatri Alkohol- o narkotikapolitiska åtgärder Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Regionala utvecklingscentum för prim.vård Ekon trygghet v sjukdom o handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Bidrag för arbete med sjukskrivningar inom hälso o sjukv Ekon trygghet vid ålderdom Ekon trygghet fam o barn Bidrag till arbetslöshetsersättn o aktiv stöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Bidrag till administration av grundbeloppet Investeringar i utsatta områden Bidrag till vissa organisationer m.m. Utveckling av skolväsende och barnomsorg Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Allmän förskola: kvalitet Bidrag till införande av läsa-skriva-räkna-garanti Bidrag till vissa organisationer Statligt stöd för utbildning av vuxna Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Kompletterande utbildning för utländska akademiker Nej till nya platser i högskolan Satsningar på forskning m.m. Försöksverksamhet med gymnasiala lärlingsutbildningar Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförs o bygg. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Inv bidrag f nybygg av hyresbostäder Regional utveckling och utjämning Allmän miljö- och naturvård Stöd till faktainsamling kring klimatförändring Insatser för effektivare energianvändning Teknikupphandling och marknadsintro. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Introduktion av ny energiteknik Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Driftbidrag till kommunala flygplatser Jord- o skogsbruk, fiske m ansl näringar Ersättning för viltskador m.m. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Återföring av skatt på gödsel m.m. Stöd till NGO:ers arbete med landsbygdens miljöfrågor Stöd till utveckling av fisketurism Verket för näringslivsutv förvn kostn Omstrukt o genomlysning av statliga företag Kapitalinsatser i statliga bolag Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft Verket för innovationssystem: Förvaltn kostn Allmänna bidrag till kommuner Bidr t särsk insatser i vissa kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Skatt, tull och exekution Försvar samt bered- skap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, tros- samfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Minskning av anslags- behållningar Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten