mot · GT02T521 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansluta det svenska järnvägsnätet till det europeiska höghastighetsnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de stora svenska järnvägslinjerna byggs för en hastighetsstandard på upp mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta aktiv del i den tekniska utformningen av järnvägsförbindelsen över Femer Baelt mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en OPS-lösning av några stora aktuella järnvägsprojekt. Det är ett självklart samhällsintresse av t.ex. energi- och miljöskäl att så mycket som möjligt av gods- och persontrafik sker via järnväg, i första hand via snabba dubbelspår motorvägar inom och till kontinenten, men också via det finmaskiga regionala järnvägsnätet. De viktigaste större utvecklingsprojekten på järnvägsområdet för är den nordiska triangeln mellan de nordiska huvudstäderna, och en fast förbindelse mellan och , Femer Baelt (och är ju redan sammanlänkade genom ). Femer finns med på EU:s lista över de prioriterade transeuropeiska transportnätverken, och skulle öka järnvägens konkurrenskraft och radikalt förbättra dess förutsättningar. och arbetar nu intensivt för att planera och genomföra förbindelsen vid Femer Baelt. Det handlar om antalet väg- och tågbanor, om finansiering och om miljökonsekvenserna. Inriktningen är att projektet ska vara klart . Eftersom förbindelsen i hög grad även berör svenska intressen är det mycket angeläget att och den är pådrivande i frågan och hävdar svenska önskemål. Sker detta alltför passivt kan tåget gå utan att vi fått gehör. Regeringen bör därför tydligt deklarera sin avsikt att ansluta det svenska järnvägsnätet till det europeiska höghastighetsnätet, samt uppta överläggningar med berörda regeringar och regioner kring de svenska kraven på hastighet, kapacitet och standard. Detta bör ges regeringen tillkänna. Byggandet av förbindelsen mellan och har givetvis även stark koppling till det mångåriga arbete som bedrivits av många berörda kommuner, regionala aktörer och näringslivsföreträdare för Europakorridoren, från till . På dessa sträckningar sker nu utbyggnader, t.ex. enligt den av regering och riksdag beslutade investeringsplanen för åren 20042015. Det är t.ex. positivt att regeringen i årets budgetproposition vill tillsätta en statlig förhandlingsman för att driva på den nya höghastighetsjärnvägen mellan StockholmNyköpingLinköping, och det är bra att samtliga kommuner från till avser att starta en gemensam förstudie av , en järnväg mellan och öster om . Det är angeläget att motsvarande förstudie påbörjas även för sträckan JönköpingHelsingborg. Det europeiska perspektivet gör det mycket angeläget att de redovisade svenska järnvägsprojekten byggs för en hastighetsstandard på upp mot . Detta bör ges regeringen tillkänna. De redovisade järnvägsinvesteringarna kräver mycket kapital på en långsiktig bas. Därför diskuteras nu olika lösningar för en mer breddad finansiering än endast via statliga budgetmedel. Regeringen har t.ex. tagit lån i , vägavgifter diskuteras, statsgarantier har förekommit och kommuner kan förskottera pengar för att tidigarelägga infrastrukturinvesteringar. Självfallet är infrastruktur i huvudsak en angelägenhet för staten i dess olika former. Däremot talar mycket för att även privata intressenter kan involveras i infrastrukturprojekt, s.k. ppp-lösningar eller med ett nyare begrepp OPS-lösningar (offentlig-privat samverkan). Enbart anslagsfinansiering av t.ex. större järnvägssatsningar kan innebära stora dröjsmål och ryckighet i planeringen, vilket ger fördröjd samhällsnytta och risk för lägre effektivitet i projekteringen. Det kan också ha ett egenvärde att privata intressenter och entreprenörer kan ta ett större helhetsansvar för en entreprenad, där det också kan ingå en viss egenfinansiering. Därför bör möjligheten till alternativ finansiering av planerade eller beslutade större infrastrukturprojekt prövas. I ett OPS-projekt kan den offentliga upphandlaren upphandla alla ingående delar, som design, byggande, drift och underhåll , ofta flera decennier. Ofta ingår även finansiering som skräddarsys för respektive projekt. Upphandlingen sker utifrån funktionskrav med livscykelfokus. får leverantören en årlig ersättning som kan baseras på den servicenivå som presteras. Och sedan kan det offentliga ta över anläggningen efter kontraktstidens slut, eller välja ny entreprenör. Regeringen bör därför genomföra en OPS-lösning av några aktuella och viktiga järnvägsprojekt enligt ovan. Olika former av partnerskapsfinansiering med andra aktörer prövas som komplement till ren anslagsfinansiering. Detta bör ges regeringen tillkänna.