ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sf423 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av barnbidraget i syfte att tilldelning, i större utsträckning, skall ske efter behov. Alla människors lika rätt bör vara en grundläggande värdering. Det synsättet bör även prägla bidrag i samhället så att orättvisor inte byggs in i rådande system. Barnbidraget, som har ett ursprung från en motion från , har av tradition delats ut lika till alla. Skälet för att inte behovsrelatera bidraget har varit administrativa problem. finns inte sådana hinder. Många välbeställda föräldrar skapar under barnets uppväxt ett ansenligt kapital på barnets bankbok för att stötta barnets högre utbildning. Mindre välbeställda barn har att uppta lån för att klara erforderlig utbildning. Förutsättningarna är alltså redan i utgångsläget olika, vilket lägger grunden för en social klyvning, vilket inte varit och är tanken med barnbidraget. Många ensamstående föräldrar med barn konstaterar dessutom att socialbidraget reduceras vid en höjning av barnbidraget, vilket stärker ojämlikheten och därmed tanken bakom barnbidraget. Barnbidraget bör bestå av en generell del, lika för alla. Det bör även innefatta en behovsprövad del. Förslagsvis bör fördelningen mellan grupperna vara 50/50. Då system finns upparbetade för en sådan anpassning torde den administrativa belastningen vara försumbar. Frågan om en behovsanpassning av barnbidraget bör dock analyseras vidare för att ge en fördelning av de ekonomiska resurserna som mer stämmer överens med behovet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sf424 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att ställa försäkringsläkarnas verksamhet under myndighetskontroll. Försäkringsläkare bedömer om det medicinska underlaget kan ligga till grund för försäkringsmässiga åtgärder och beslut. I uppdraget ingår inte att undersöka eller behandla den enskilde. Försäkringsläkarna tar inte ställning i frågor om rätt till ersättning för den försäkrade. De har även en viktig roll i utåtriktade arbete genom att sprida information och diskutera med läkare och annan personal inom hälso- och sjukvården samt med myndigheter, arbetsgivare och andra aktörer. En annan viktig uppgift är att medverka i utbildning av tjänstemän och förtroendevalda i medicinska frågor. Försäkringsläkare ska alltså göra bedömningar utifrån innehållet i vad andra läkare skrivit, inte göra egna bedömningar av den försäkrade. gör dock försäkringsläkare ibland egna tolkningar och bedömningar, vilka helt kan sakna grund i behandlande läkares bedömningar. Detta gör att situationen för de försäkrade blir alltmer rättsosäker, då försäkringsläkarna inte står under tillsyn och deras medicinska bedömningar därmed inte går att ifrågasätta.
mot · GT02Sf426 · 2005-10-05 00:00:00 — beslutar att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer med 0,068 prisbasbelopp fr.o.m , i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 enligt uppställningen: A 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Höjt bostadstillägg till de sämst ställda pensionärerna Till de sämst ställda i dagens hör fattigpensionärer som enbart har garantipension. Regeringen har i sin budgetproposition visserligen föreslagit att hyrestaket i bostadstillägget för pensionärer höjs . Detta tycker vi är ett bra förslag som vi ansluter oss till. Dock menar vi att regeringen i sitt förslag i någon mån bortser från de sämst ställda pensionärernas särskilda behov. Denna grupp, som ofta har så låg inkomst att de är berättigade till särskilt bostadstillägg förutom det vanliga bostadstillägget, behöver ett särskilt tillskott. Vi föreslår därför att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer höjs med 0,068 prisbasbelopp . Det innebär att en förtids- eller ålderspensionär som är berättigad till särskilt bostadstillägg får behålla mer efter det att hyran är betald.
mot · GT02Sk1 · 2005-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att utsträcka motsvarande skattefrihet för förmåner till utlandsstationerade statligt anställda också till utlandsstationerade personer som arbetar för ideella organisationer. I proposition 2005/06:19 föreslår regeringen en del förändringar bland skattefria ersättningar och förmåner som utlandsstationerade statligt anställda skall kunna erhålla från sina arbetsgivare. som de skattefria förmånerna blir något färre utökas möjligheten för arbetsgivarna att erbjuda skattefria ersättningar för t.ex. barnomsorg. anser precis som regeringen att en utlandsstationering innebär särskilda ekonomiska uppoffringar för den enskilde och dennes hushåll. Sannolikt ger en make eller maka upp en inkomst i för att kunna följa med den utlandsstationerade utomlands. Det uppstår ofta särskilda kostnader för barns skolgång m.m. Däremot anser att denna situation inte är unik för de statligt anställda. På sidan 14 i propositionen redogör regeringen för hur betungande en statlig utlandsstationering kan vara bl.a. för att man är officiell representant för . vill på intet sätt bestrida detta påstående men anser att regeringen tar miste när man också skriver att sammantaget anser regeringen att de speciella förhållanden som präglar utlandstjänsten motiverar särskilda skatteregler. Liknande skäl kan inte åberopas för att låta andra grupper omfattas av nämnda skatteregler. anser tvärtom att det säkert finns utlandsstationerade svenskar som verkar under snarlika förhållanden som statsanställda. Liksom i utlandet (Skut) anser vi att regeringen bör utreda möjligheterna att utvidga utlandsstationerades särbestämmelser till att gälla även ideella biståndsorganisationer och trossamfund.
mot · GT02Sk374 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sänkt restaurangmoms. Skattebördan för företag i restaurangbranschen är hög. Den är dessutom i flera avseenden djupt orättvis. Restaurangföretag belastas exempelvis, tillsammans med andra företag inom tjänstesektorn, av såväl högre fastighetsskatt som högre elskatt än industriföretag. Elskatten för tjänsteföretag har ökat från /kWh 1997 till /kWh 2004, en ökning . Industrin betalar /kWh. I budgetpropositionen föreslås dessutom att elskatten för tjänsteföretag ökas med ytterligare . Den orättvisa som hårdast drabbar restaurangföretag är dock momsen. När mat serveras på en restaurang belastas den med normalsatsen, . När färdigmat säljs i en livsmedelsaffär belastas den med reducerad moms, 12procent. Utöver den konkurrens som finns mellan restaurangerna i restaurangsektorn konkurrerar branschen också med livsmedelshandeln. har färdigmaten blivit ett allt vanligare inslag i livsmedelsbutikernas sortiment. Bland annat har försäljningen av fryst färdigmat ökat med . De olika momssatserna gör dock att konkurrensen inte sker på lika villkor. Det kan uttryckas som att maten som serveras på restaurang straffbeskattas eftersom den säljs som en del av en serveringstjänst. En konsekvens av detta har blivit att även restaurangerna säljer allt mer mat för take-away, med sjunkande sysselsättningsintensitet på restaurangerna som följd. har en sysselsättningskris. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen i arbetsför ålder som har ett jobb, är . Det är ungefär samma sysselsättningsgrad som hade 1993 efter den djupa depressionen. För att nå regeringens mål på en 80-procentig sysselsättningsgrad saknas det över 400000 jobb i . De flesta experter är överens om att det är i den privata tjänstesektorn som jobben måste komma framöver. Mot den här bakgrunden är den orättvisa beskattningen av tjänstesektorn i allmänhet och av restaurangbranschen i synnerhet helt obegriplig. Restaurangbranschen är mycket sysselsättningsintensiv. En ökning av omsättningen ger genomslag på sysselsättningen. En sänkning av restaurangmomsen till vore ett steg i rätt riktning för att skapa rättvisa konkurrensförhållanden för den svenska restaurangnäringen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk375 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om justering av restaurangmomsen. Restaurangbranschen utgör en betydande andel av svenskt näringsliv. Denna personalintensiva verksamhet omsätter mer än . De mötesplatser som restaurangmiljön utgör, är inte bara viktiga för den växande turistnäringen, utan bidrar också till att skapa positiva sociala mönster för fastboende. I storstäder med stor andel ensamhushåll blir restauranger viktiga inslag i människors vardag. Skatten på omsättningen, momsen, är . Skattenivån har varierat från till dagens . Hög moms på restaurangprodukter som alla andra produkter innebär högre pris till kunden med påföljande köpmotstånd som följd. Dagens höga momsnivå innebär också att delar av branschen undanhåller skatt. Alla pengar inom verksamheten redovisas helt enkelt inte fullt ut. Vad värre är, restauranger missgynnas i jämförelse med exempelvis snabbmat /lunchmat för avhämtning. Detta på grund av att den som väljer att köpa sin lunchsallad på Ica eller får betala moms på priset, medan den som väljer att äta en likvärdig rätt på restaurang får betala 25procent i moms. Lunch och middag på restaurang kan aldrig reduceras till att vara tillfälle för enbart näringsintag, varför diskrepansen i momssatser direkt motverkar möjligheter till sundare lunchvanor. Här behöver ske en översyn där inte minst hälsoaspekter vägs in. En utgångspunkt måste vara att samma vara har samma beskattning, och leverans av färdig mat måste kunna betraktas som samma tjänst oavsett förpackning och lokalitet. Med den utgångspunkten är det därför hög tid att momsen på restaurangtjänster justeras nedåt till samma nivå som den som gäller vid köp av snabbmat.
mot · GT02Sk376 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka skatten på bensin och diesel. Vi har höga skatter inom många områden i , inte minst skatten på bensin och diesel, som konkurrensen ökar med omvärlden. Svensk industri förlägger i allt högre grad sin produktion till andra länder där det är billigare. Bensinen beskattas med tre olika skatter en energiskatt, en koldioxidskatt och moms. Det höga priset på bensin och diesel som vi har i ger helt orimliga konsekvenser både för privatbilister och för transportnäringen som nation behöver sänkta kostnader, inte ökade. Annars riskerar vi att få allt mindre företagande och tillverkning i vårt land, med ökande arbetslöshet och minskat välstånd som följd. Ett argument för att höja skatterna är att det skulle ge en bättre miljö. Men med kraftiga och bestående skattesänkningar på biobaserade drivmedel kan koldioxidutsläppen minskas. .Av en rapport från , , framgick det att de årliga beräkningarna som ligger till grund för bränsleskatterna inte tar hänsyn till att moderna bilar har väsentligt renare avgaser än äldre bilar. Värdet av utsläppen har tidigare beräknats utifrån en genomsnittsbil, vilket ger en skev bild eftersom det är de nyare bilarna som körs mest. Resultaten visar att de nya bensindrivna personbilarna innebär en betydligt lägre kostnad för samhället. Jämfört med en genomsnittsbil i dagens bilpark är kostnaden lägre både i tätorts- och landsbygdstrafik. Även dieselbilar i högsta miljöklass har väsentligt lägre kostnader, mellan . Den sammanräknade kostnaden för emissioner inklusive koldioxid blir exempelvis, både i landsbygds- och tätortstrafik, bara hälften så stor för de bensin- och dieseldrivna småbilarna i räkneexemplet som för respektive genomsnittlig bil. Ett annat område som påverkar bilismens totala kostnader för samhället är olyckorna. Vi vet att nyare fordon har betydligt högre säkerhet än de äldre. Enligt försäkringsbolaget minskar risken att dödas eller skadas svårt , i takt med att nya bilar får allt mer avancerad skyddsutrustning. har tidigare fattat ett principbeslut om att trafiken skall beskattas efter sina kostnader. Här behövs det en översyn om så är fallet. I annat fall bör skatten för bensin och diesel sänkas.
mot · GT02Sk379 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförändringar för bedömandet av överskottslikviditet. i bestämde sig för att specialgranska företag med stor likviditet, det vill säga stor kassa. Bakom beslutet finns en proposition från regeringen där man kan läsa: Ägaren skulle kunna uppnå skattefrihet genom att lägga in förvaltning i ett bolag. I togs initiativ till en razzia och intressanta fall letades upp, bland annat genom registersökning efter bolag med hög likviditet. handläggare fick efter den inledande spaningen 115 bolag att arbeta vidare med. I razzian kontaktades bolagens företrädare, som fick redogöra för ägarbilden i bolagen och motivera den höga likviditeten. I knappt hälften av fallen kunde företagarna lämna investeringsplaner som godtogs av . 59 företagare upptaxerades dock. anser att det måste finnas någon form av regelsystem som förhindrar möjligheten att undgå förmögenhetsskatt genom att lägga förmögenheter i bolag. Gällande regelsystem synes dock en aning stelt. Särskilt när tillämpningen uppfattas som godtycklig. Bland dem som känner sig felaktigt behandlade hittar man företagare som hade långt framskridna planer på investeringar, men där dessa inte redovisats i årsredovisningen. De har också drabbats av skattetillägg. Ytterligare en fråga är hur den latenta skatteskulden som finns vid värderingstillfället skall behandlas. Om beslut kan anses riktigt bör den privata förmögenheten reduceras med den latenta skatteskuld som finns vid ett eventuellt uttagstillfälle. Det måste anses orimligt att företagaren skall skatta för hela det förmögenhetsbelopp som lyfts ur bolaget. Det får inte framstå som om överprövar företagets investeringsbehov. Det finns ett exempel där ett företag såldes för en stor summa pengar. Pengarna överfördes till en av ägarna till det sålda företaget ägt bolag som arbetar med värdepappersförvaltning och köpeskillingen placerades i bankreverser i väntan på det nya året. Bolaget fick ett beslut från om att en stor del av den likviditet som kom till bolagets konto , alltså , skall anses som privat förmögenhet därför att man inte investerat pengarna. Ett belopp om är inte lätt att investera . Vad som ovan anförts om behov av regelförändringar när det gäller överskottslikviditet bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk390 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattemyndigheters möjligheter att tillämpa den s.k. lex Uggla. Enligt gällande lagstiftning har möjlighet att granska företag och söka efter företag som enligt bedöms ha för hög likviditet. I praktiken handlar det om att granska hur stor kassa ett företag håller sig med. Om likviditeten bedöms vara för stor enligt bedömning riskerar ägarna att drabbas av förmögenhetsskatt för den överlikvididet som anser föreligger. Motivet för den här typen av fiskala åtgärder sägs bland annat vara att komma åt ägare som bygger upp överlikviditet i företag och låter bli att använda sin så kallade överlikviditet till investeringar. Enligt vår mening är det ett problem att tjänstemän sitter och granskar företags investeringsplaner och kräver in förmögenhetsskatt och i vissa fall skattetillägg när tjänstmännen inte anser att investeringsplanerna är tillräckligt konkreta. Det skapar en osäkerhet bland företag och företagare om vad som gäller. Vilka förutsättningar skall vara vägledande för en investering? Hur länge är det rimligt att ett företag avvaktar med en investering innan slår till och kallar det för överlikviditet? Vad är det som investeringsplanerna skall omfatta för att vara tillräckligt konkreta. Lagar och förordningar skall vara tydliga. Medborgarna skall veta vad de kan förvänta sig. Det kan de inte i dessa och liknande ärenden. Av den anledningen anser vi att skall ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag som omöjliggör den här typen av godtyckliga prövningar.
mot · GT02Sk391 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen skall behöva betala in moms förrän en faktura är betald. För många småföretagare är det ett stort problem att man skall behöva betala in momsen på fakturor innan man själv fått betalt. Man skall alltså betala in momsen till staten innan man själv fått ersättning för försålda varor eller utförda tjänster. Många företagare får vänta allt längre innan fakturor är betalda särskilt offentliga uppdragsgivare drar ofta ut och överskrider tiden då fakturan skall vara betald. Det händer också att företag som man haft affärer med går i konkurs och ingen ersättning betalas ut för den faktura man skickat till företaget. Då har man redan haft kostnader som belastar företagets ekonomi och straffas dessutom med att behöva betala in moms man inte själv får in. Det är här det blir extra besvärligt och det kan uppstå likvidationsproblem. Detta medför att småföretagaren som ofta är rädd om företagets rykte själv har fått betala in eventuella fakturor på det material som kan finnas med i bilden, löner till de anställda och skatter och arbetsgivaravgifter. Dessutom måste han betala in moms utan att själv ha fått in denna. Denna ordning är inte tillfredsställande. Därför föreslår vi att företaget inte skall behöva betala in momsen förrän man själv fått betalt för sin faktura.
mot · GT02Sk396 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tidsbegränsade F-skattsedlar. F-skattsedel skall efter ansökan utfärdas för den som uppger sig bedriva eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet, under förutsättning att vissa kriterier uppfylls. Förfarandet bygger på en preliminär bedömning eftersom inkomsttaxering görs först . En F-skattsedel utfärdas utan ansökan för den som vid utgången av närmast föregående inkomstår hade en sådan skattsedel. Det innebär att den som en gång tilldelats. F-skattsedel får en ny . I praktiken betyder det att ett beslut att utfärda en. F-skattsedel gäller utan tidsbegränsning. Naturligtvis kan F-skattsedeln återkallas om näringsverksamhet inte längre bedrivs men det kräver en aktiv handling antingen från den skattskyldige eller från . har i en rapport föreslagit att tidsbegränsade F-skattsedlar skall utfärdas om den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger . Tidsbegränsningen skall avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. menar att man skulle kunna utöka kretsen som omfattas av en tidsbegränsning att gälla F-skattsedlar där den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger . utfärdas drygt 650000 F-skattsedlar. Det totala antalet F-skattsedelsinnehavare med en debiterad preliminär skatt som inte översteg räknat var cirka 125000. Cirka 1000 F-skattsedlar har utfärdats till fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. Antalet nyregistrerade F-skattsedlar var 2003. Av dessa hade 37000 en debiterad preliminärskatt på högst . I detta antal ingår ca 1000 F-skattsedlar som utfärdades för fysiska personer som var begränsat skattskyldiga. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en F-skattsedel kommer i händerna på oseriösa uppdragstagare kan den utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svart arbete. I och med att uppdragstagaren har en F-skattsedel i sin hand är det svårt, näst intill omöjligt, för uppdragsgivaren att upptäcka fusk. Genom att införa tidsbegränsade F-skattsedlar skulle möjligheten att upptäcka svart arbete öka. Vad som anförts om tidsbegränsade F-skattsedlar bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk397 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillåta resenärer inom EU att handla i svenska flygplatsers taxfreebutiker, förutsatt att de betalar skatt på varorna. är det inte längre tillåtet att handla varor taxfree för resenärer inom EU. På svenska flygplatser får bara de resenärer handla i taxfreebutikerna som skall resa till ett land utanför EU. I andra europeiska länder kan dock EU-resenärer handla i butikerna, men de måste då betala skatt på de varor de köper. Ett sådant system borde med fördel kunna införas även i . Varför inte göra det möjligt för resenärer som skall resa inom EU att handla i taxfreebutikerna förutsatt att de betalar skatt? Skatteintäkterna blir desamma för staten, men det underlättar för människor som reser att få handla på flygplatsen. På flygplatserna finns välsorterade taxfreebutiker med stort utbud. Många resenärer skulle spara mycket tid och möda på att få handla direkt där, även om de reser inom EU. Det här förslaget innebär en väsentlig förenkling för flygresenärer och möjlighet för flygplatsernas butiker att sälja mer och konkurrera på lika villkor med sina europeiska kollegor.
mot · GT02Sk400 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sänkta drivmedelsskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att en större andel av trafik- och fordonsrelaterade skatter och avgifter återförs till investeringar i infrastruktur och trafiksäkerhetsarbete. Nära tvåtredjedelar av priset på bensin utgörs av skatt, vilket inte är rimligt. Skatten är procentuell mot grundpriset: ju högre grundpris desto högre skatt. Dessutom tas omsättningsskatt ut på det belopp som motsvaras av varans grundpris plus skatten på grundpriset, vilket i sig är djupt stötande. En måttlig råvaruprisuppgång får med skatt på skatt därför snabbt ett starkt genomslag på slutpriset ut till kund. Många är starkt beroende av bil i och utanför arbetet. De som bor i glesbygd med långa transportavstånd och barnfamiljer hör exempelvis hit. Undersökningar har visat att bil- och drivmedel är bland det sista som sådana hushåll drar in på vid behov av besparingar. I ljuset av ett allmänt alltför högt skattetryck, som inte minst drabbar låg- och medelinkomsstagare, framstår därför drivmedelsskatterna som särskilt kännbara för hushåll som dessutom är starkt beroende av tillgång till bil. Ett dynamiskt tillväxtsamhälle med full sysselsättning förutsätter en hög rörlighet mellan individer, varor och tjänster. Hög rörlighet förutsätter i sin tur en utbyggd infrastruktur av god standard. har dock, proportionellt sett till behov och trafikintensitet, en ringa del av de samlade fordonsrelaterade skatterna och avgifterna återförts i form av investeringar i vägar och annan infrastruktur i och mellan de befolkningsrika regionerna. Ej heller, för den delen, i rimlig grad till trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.