ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub360 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stödja den skånska livsmedelsforskningen. Livsmedelsindustrin är en av de viktiga basindustrierna i . Det är en mångfasetterad industrigren med allt från mindre producenter som producerar endast för gårdsförsäljning till högteknologiska multinationella företag. Det är en industri med höga krav på slutprodukten men ofta med låga marginalkostnader. Det innebär att även om det finns ett stort behov av forskning och utveckling inom sektorn finns det små marginaler för företagen att bära dessa kostnader. Det gör att högskole- och universitetsforskning har en stor betydelse. I finns några av de viktigaste forskningscentrumen vad avser livsmedelsforskning, bland annat Livsmedelscentrum i . Men det finns även forskning vid SLU i och på högskolan i . I finns dessutom Gastronovum, ett intressant projekt för att fördjupa intresset kring matupplevelsen nu och . Forskningen har också starkt stöd i regionen från både företag och de regionala myndigheterna. Livsmedelsproduktionen och livsmedelsindustrin står inför många förändringar. Det gäller dels förändringar på grund av EU:s nya livsmedelspolitik, dels förändringar vad gäller marknaden där behovet av bra färdig mat är en utvecklingslinje och intresset av att utveckla småskalig lokal produktion är en annan. Tyvärr har vi en utveckling där FoU-avdelningarna inom svensk livsmedelsindustri snarare minskar än ökar. Orsakerna till detta är många, framför allt en tuffare marknad där t.ex. starka producentmärken (bolag som har ett intresse av långsiktig FoU) konkurrerar med kedjornas egna märken där producentbolagen faktiskt kan skifta efter var produktionstjänsten köps upp. I detta läge kan det vara viktigt att stärka den svenska livsmedelsforskningen för att via samarbete mellan universitet och industri också långsiktigt stärka den svenska livsmedelsindustrin. Inte minst är det en stor utmaning att knyta samman små producenter med universitetsforskning. För att stärka detta för så viktiga område krävs långsiktig finansiering på fakultetsnivå. Vi föreslår att man inrättar en forskarskola med inriktning mot livsmedelsteknisk forskning vid . Här bör finnas utrymme för samarbete med även andra aktörer inom livsmedelsforskningen. är ett ledande universitet i när det gäller forskning inom livsmedelsteknik inkluderande både tekniksäkerhet samt sambandet kost och hälsa. har också pekat ut livsmedelsforskningen som ett av sina kompetensområden. är alltså mycket lämpligt för en sådan satsning som beskrivits.
mot · GT02Ub362 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att instifta en forskningsstiftelse för . är en stark region för forskning och utveckling. Här finns 14 universitet, 140 000 studenter och ca 10 000 forskare. Det är ett av de starkaste bioteknik- och läkemedelsklustren i norra . Här finns också möjligheter för en god utveckling inom livsmedelsindustri, logistikverksamhet och IT för att nämna några områden. För detta krävs satsning på företagsnära forskning och utveckling i regionen. Regionen har inte råd att som låta landgränsen vara ett hinder i sådana satsningar. Industrierna och institutionerna samarbetar alltmer med hela regionen, som exempel kan nämnas samarbetsorganisationer som . Det finns ett fåtal satsningar på regionövergripande forskning, men de är i regel mycket underfinansierade. Ett exempel är och , som gjorde en treårssatsning på forskning i regionen. Men denna satsning har ej fortsatt. Ett problem har ofta varit att om anslag ges, så ger man det endast till det egna landet och inte till projektet som sådant. Det vill säga det blir en styrning av hälften av resurserna till och hälften till , vilket hindrar en optimal användning av resurserna. De svenska och danska regeringarna borde satsa medel på att skapa en fristående forskningsstiftelse för med inriktning på företagsnära forskning. På så sätt skulle vi stärka både forsknings- och utvecklingsmässigt.
mot · GT02Ub363 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att införa en doktorsexamen som ger lektorskompetens för gymnasiet. Antalet arbetslösa disputerade har kraftigt ökat. är det ett fåtal av dessa som söker lektorstjänster vid gymnasieskolan. Lektorer kan spela en stor roll för att höja kvaliteten inom gymnasieskolan, framför allt för att man har en förståelse för forskning och för de krav som ställs på studenter när de går vidare till högskolestudier. krävs det av disputerade att man kompletterar sin redan långa studietid med 60 poäng ytterligare studier för att få lärarbehörighet. Detta får många som annars skulle vara intresserade att tveka inför en karriär som gymnasielektor. Mycket hade varit vunnit om man redan under sina doktorandstudier hade uppnått den kompetens som kan krävas för att bli gymmnasielektor. Vi anser därför att bör uppdra åt regeringen att via utreda möjligheten att genom inkludering av lämpliga kurser i doktorsexamen bli direktkvalificerad för yrket som gymnasielektor. borde ha stora möjligheter att väga behovet av pedagogiska kurser kontra de kunskaper och färdigheter som förvärvas via doktorandstudier i allmänhet. Det bör sedan vara fritt upp till lärosätena själva om de vill inkludera denna möjlighet i vissa av sina doktorsexamina och naturligtvis upp till den enskilda doktoranden att använda sig av denna möjlighet.
mot · GT02Ub364 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU arbeta för de beskrivna förändringarna i forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra inriktningen på EU:s forskningspolitik så att den i större utsträckning satsar på forskningsprojekt som är för stora för enskilda medlemsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta EU-professurer. EU satsar mer och mer av sina resurser på finansiering av forskning. Samarbetet kring olika forskningssatsningar anses viktigt för att EU skall kunna vara konkurrenskraftig vad avser kunskap och teknisk utveckling. Merparten av stöden fördelas i de s.k. ramprogrammen inom vilka också pengar till forskarrörlighet finns. En av de viktigaste grunderna för att bygga upp bra forskning är att långsiktiga finansieringar görs. Vi anser att EU i större utsträckning än bör stödja uppbyggnaden av sådana forskarmiljöer, framför allt bör satsningar som är för stora för de flesta enskilda medlemsländerna göras. Exempel på områden är rymdforskning, forskning med behov av satellitdata, t.ex. viss miljöforskning, forskning som kräver stora anläggningar, t.ex. cyclotroner, men även särskilda elitforskningsinstitut som European (). sker många sådana satsningar genom bilaterala samarbeten. Men om EU skulle ta ett större ansvar för denna typ av satsningar skulle en långsiktig trygghet för viktiga forskningsområden och elitinstitut kunna skapas. En annan viktig fråga är hur man inom EU skall kunna konkurrera med bl.a. om elitforskning. finns det, enligt EU:s forskningkommissionär, en utflyttning av duktiga forskare från EU-området till andra länder. Det är troligt att ett av skälen till detta är att det inte råder tillräckligt goda villkor inom flera EU-länder. Höjda löner, ökade resurser till mer avancerad utrustning samt fler tjänster för teknisk personal och doktorander måste skapas. EU borde införa någon typ av EU-professurer. Dessa kan utlysas inom specifika områden och sökas i konkurrens mellan forskare med möjlighet för den som får tjänsten att förlägga den till vilket universitet inom EU som man själv önskar. Professorerna bör ha en god finansiering så att de omfattar medel inte bara för den egna tjänsten utan också till doktorander, utrustning m.m.
mot · GT02Ub367 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda hur regelverket i högskoleförordningen kan ändras så att forskarstuderande alltid erbjuds en tidsbegränsad anställning som doktorand. Nya villkor för doktorander de Gröna anser att ett mål måste vara att alla studerande på forskarutbildning ska erbjudas doktorandtjänster. är det bara ungefär hälften av totalt knappt 20000 forskarstuderande som har doktorandtjänst. Resten finansierar sina studier genom andra anställningar inom högskolan, utbildningsbidrag, stipendium, tjänst utanför högskolan eller studiemedel. Många studenter som antagits till forskarutbildningar står på olika sätt utanför de sociala trygghetssystemen. Dagens system erkänner, med några undantag, bara förvärvsarbete som grund för sociala förmåner. Studier är inte SGI-grundande, vilket innebär att en student inte har rätt till sjukförsäkring och a-kassa. Detta har även effekter för föräldraförsäkringen. Knappt 4000 doktorander finansierade 2004 sina studier med utbildningsbidrag, stipendier eller studiemedel. Av dessa hade merparten, 2300 doktorander, utbildningsbidrag. anser att en utredning ska tillsättas för att se över hur regelverket i högskoleförordningen kan ändras så att forskarstuderande alltid erbjuds erbjudande om en tidsbegränsad anställning som doktorand i samband med antagningen till forskarutbildningen. Utredningen bör undersöka konsekvenser och kostnader för att införa detta för alla doktorander. Man bör utreda såväl möjligheten att avskaffa både stipendier och utbildningsbidrag som att enbart avskaffa stipendiefinansieringen men fortsatt tillåta utbildningsbidragen.
mot · GT02Ub374 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bägge könen skall vara norm i medicinsk forskning, medicinsk utbildning och medicinsk teknikutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade anslag till forskning om kvinnorelaterade sjukdomar och om kvinnors hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkar-, sjuksköterske- och andra vårdpersonalutbildningar skall ha obligatoriskt genusperspektiv. Den medicinska vetenskapen och praktiken har utvecklats av män för män. Kvinnor har fått utföra det praktiska arbetet med att vårda sjuka. är en majoritet av dem som utbildar sig till läkare kvinnor. Medicinprofessorer, klinikchefer och sjukhuschefer är fortfarande oftast män. Nästan alla sjuksköterskor och undersköterskor är kvinnor. Vården, kvinnornas största arbetsgivare, beskrivs ofta som en av de mest patriarkala strukturerna i vårt samhälle, inte sällan organiserad efter militär modell. Mannen är norm inom medicinen Kvinnor är i majoritet i gruppen patienter men mannen har varit för människokroppen under hundratals år av medicinsk utbildning. Studenterna har matats med bilder av den manliga kroppen i kursböckerna och de har läst exempel på hur kroppen är sammansatt som är baserade på den manliga kroppens sammansättning. Kvinnan har setts som ett undantag och kvinnokroppen har reducerats till dess könsorgan. Detta visas genom att institutionerna för gynekologi och barnmedicin ofta förs samman under benämningen kvinnors och barns hälsa. Detta speglar den djupt rotade omedvetna synen att medicinen handlar om den vuxne mannens sjukdomar. Eftersom mannen varit norm inom medicinen har de flesta sjukdomar studerats med mannen i fokus. Sjukvården har därför en stor brist på kunskap om hur halva mänsklighetens kroppsliga organ fungerar, i hälsa och i sjukdom. I en jämställd vård är människor av bägge könen norm för människokroppen, och kvinnors normala funktioner kallas inte sjuka. Medicinsk forskning utförs lika ofta på kvinnor som på män, och utbildningen handlar lika mycket om kvinnors som om mäns kroppar. Sjukvården ägnar sig helt enkelt åt. sjukvård och inte åt att reproducera könsroller. För att en jämställd medicinsk vård och forskning ska bli verklighet krävs att bägge könen är norm i medicinsk forskning, medicinsk utbildning och medicinsk teknikutveckling att forskning om kvinnorelaterade sjukdomar och om kvinnors hälsa får ökade anslag att läkar-, sjuksköterske- och andra vårdpersonalutbildningar har obligatoriskt genusperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub375 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgifter för utländska studenter. Satsning på utbildning är en av de nödvändiga förutsättningarna för en positiv utveckling i världens fattiga länder. Det handlar både om grundutbildning och om högre utbildning. I biståndspolitik har utbildning en central roll. Vi kan bidra med pengar och kunskaper så att alla barn och ungdomar får chans att utbilda sig och därmed skapa sig en bättre framtid. biståndspolitik bygger på samarbete med mottagarländerna. Ett annat sätt att samarbeta är att studenter från andra länder ges möjlighet att bedriva universitets- och högskolestudier i vårt land. Det kan då ske som en del av vår biståndspolitik. Men det bör också vara möjligt för utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor och att en avgift tas ut. Avgiften bör täcka kostnaderna.
mot · GT02Ub377 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sex- och samlevnadsundervisning i socionomutbildningen. Många som arbetar inom känner en osäkerhet inför att ta upp och samtala kring frågor som rör sexualitet. Denna osäkerhet bottnar i många fall i att man inte har någon kompetens att möta dessa frågor och inte har fått utbildning om dem. I stället för att ställa frågor till klienten tystnar personalen och klienten får inte det stöd som han/hon behöver och har rätt till. Detta kan få allvarliga konsekvenser t.ex. när det rör människor som blivit utsatta för sexuella övergrepp, blivit sexuellt utnyttjade eller använder sin sexualitet på ett för dem själva skadligt sätt. Flickor som tvångsintagits på behandlingshem och som blivit utsatta för sexuella övergrepp får inte den hjälp de behöver när det gäller att bearbeta dem. Personalen har inte redskapen att hantera berättelserna och det slutar i tystnad. Detta handlar inte om ovilja från personalens sida utan om brist på kunskap och utbildning inom området. Om man har en gemensam policy för hur man ska ta upp dessa frågor skulle personalen inom vård och socialtjänst kunna utföra ett oerhört mycket bättre arbete. På ett fåtal av landets socionomutbildningar ges kurser i sex och samlevnad, och där de finns är de inte obligatoriska. Vi måste förbättra för socialarbetare att kunna utföra sitt arbete och möta de problem som klienterna har. Givetvis är socialarbetarnas kompetens avgörande för kvaliteten av behandlingen. En självklar väg för att nå detta är att förbättra utbildningen och göra sex- och samlevnadsutbildningen obligatorisk på landets alla socionomutbildningar.
mot · GT02Ub395 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ämnet produktionsteknik skall ingå som obligatoriskt ämne i alla tekniska utbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta ansvar för att säkerställa att behovet av utbildad arbetskraft inom olika områden tillgodoses. Vi måste åtgärda bristen i olika utbildningar Bristen på utbildad personal inom ämnet produktionsteknik är mycket stor i delar av vårt land. Detta belystes vid ett studiebesök i ett större företag med produktion i många länder i världen. Det är mycket viktigt att utbildningsanordnare verkligen utbildar personer inom områden där vi har många arbetstillfällen. Därför föreslår vi att ämnet produktionsteknik skall göras till ett obligatoriskt ämne inom olika tekniska utbildningar. Då skulle vi på ett bättre sätt tillgodose behovet av utbildad personal till de företag som saknar just utbildad personal inom ämnet produktionsteknik. Då vi upplever att alltfler företag väljer att flytta sin produktion till andra länder är det än mer angeläget att vi verkligen har ett väl fungerande samarbete mellan näringslivet och utbildningsväsendet i vårt land. Stora ansträngningar måste göras att möta den efterfrågan på utbildad arbetskraft som finns . Vi upplever att många utbildningar som egentligen leder till arbetslöshet är överfulla medan utbildningar som efterfrågas av näringslivet har tomma platser. Därför måste regeringen ta ett överordnat ansvar för att rätta till detta problem.
mot · GT02Ub404 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka retorikträningen i skolan och undersöka hur skolan lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Att våga tala inför en grupp människor är ett obehagligt hinder för många svenskar och den rädsla som är förknippad med detta kan upplevas som oerhört svår. Denna rädsla omöjliggör också ett aktivt deltagande i de demokratiska processerna för en stor del av befolkningen. För att förhindra att rädslan uppstår behöver människor i tidig ålder lära sig att tala inför andra människor. Systematisk träning i retorik och presentationsteknik borde därmed vara ett självklart inslag . Det handlar om att det ska bli en positiv upplevelse att prata inför andra. Genom tidig presentationsteknik skulle eleverna kunna få rika talträningstillfällen och verksamma redskap att använda i framtida talsituationer. Att våga tala offentligt stärker självförtroendet och ökar medvetandet om vikten av att delta i samhälls- och kulturliv. I förskolans läroplan är visserligen kommunikation ett centralt begrepp och i kursplan i svenska lyfts skolans ansvar för den språkliga utvecklingen fram. I kursplanen står det uttryckligen att den språkliga utvecklingen ska leda till ökad säkerhet att använda språket uttrycksfullt och tydligt i både tal och skrift. Men det räcker inte. Kursplanen skulle ännu tydligare kunna betona vikten av att eleverna lär sig retorik. Det skulle i sin tur kunna leda till att ett av målen för svenskundervisningen lättare kunde uppnås, d.v.s. att eleverna ska våga uttrycka sig på olika sätt och muntligt redogöra för saker. Detta är ett område som andra länders elever genom sin skolgång blir mycket duktiga på, inte minst i . Eftersom det är oerhört viktigt för människor att ha självförtroendet att våga tala inför folk för att kunna agera som delaktiga samhällsmedborgare, anser jag att det borde undersökas hur väl skolorna lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Om brister upptäcks, bör få i uppdrag att stödja skolorna i detta arbete.
mot · GT02Ub407 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en högskoleutbildning inom området arbetsrehabilitering. Rehabilitering kommer att inneha en nyckelroll i samhället för att vi ska uppnå en god hälsa och därmed kunna vara produktiva i arbetet. saknas en svensk högskoleutbildning för arbets- och rehabiliteringsrådgivare. Inom arbetsförmedlingen, och företagshälsovården är rehabiliterande arbetsuppgifter ytterst viktiga. Det gäller för de personer som handlägger dessa ärenden att de har en relevant utbildning för att varje enskilt fall ska bedömas utifrån rätt utgångspunkt. Att det upprättas en rehabiliteringplan för den som är sjukskriven samt även har rätt till rehabilitering ser vi som något naturligt. ligger dock tyngdpunkten på vilken sjukdom personen lider av och inte hur arbetssituationen, arbetsförmågan eller hur personens hela livssituation ser ut. För att en riktig bedömning ska ske av den sjukskrivnes totala livssituation behövs en relevant utbildning. De personer som är långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna behöver utöver den hjälp och det stöd de får i att söka arbete ofta mer avancerade utredningar för att få kunskap och information om arbetsmarknad och arbetskrav i förhållande till den egna förmågan. De behöver ofta också professionell hjälp och stöd med hela sin livssituation för att hitta rätt ingångar tillbaka till arbetslivet. Här skulle en inriktad utbildning till arbets- och rehabiliteringskonsult vara viktig för handläggarna på till exempel arbetsförmedlingen. I många länder som , och finns kandidat- och magisterprogram vid högskolor inom rehabiliteringsområdet. saknar en sådan riktad yrkesutbildning inom detta område. Därför bör en sådan yrkesutbildning etableras på någon eller några högskolor.
mot · GT02Ub410 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer fysisk aktivitet i skolan. Den svenska skolan har näst efter minst schemalagd idrott i hela EU, trots all den kunskap som finns om att elever klarar skolan bättre om de stimuleras till fysisk aktivitet. Professor , en av de ledande experterna inom forskning kring inlärning, har visat att fysisk aktivitet underlättar inlärning hos både unga och vuxna. Han menar att de brister vi ser när det gäller fysisk aktivitet kommer att synas i såväl skolframgångar som i hälsostatistik. Ett stort forskningsprojekt vid i har visat att hälften av alla elever i svenska skolor rör sig för lite. Åtta av tio lärare i undersökningen menar att eleverna fått stora eller mycket stora försämringar av konditionen . En studie från visar att var fjärde tioåring är överviktig, fler än . Fil vid i har forskat om elevers självinlärning. Hon har funnit att fysisk aktivitet stärker självbilden, vilket resulterar i bättre teoretiska betyg. Man lär sig goda vanor som att komma , lyssna på läraren och planera sitt arbete förutsättningarna att ta emot intryck ökar. vid disputerade på avhandlingen , koncentrationsförmåga och skolprestationer en interventionsstudie i skolår 13 och kom i den fram till att barns motoriska utveckling kan påverkas i skolan och att barn som får röra sig mer klarar skolarbetet bättre. Fysisk aktivitet bidrar således till att skolan kan fungera bättre och att förmågan att ta till sig kunskap ökar. Eftersom idrott är den mest naturliga fysiska aktiviteten för ungdomar så finns inget motsatsförhållande mellan skola och idrott, eller mellan idrott och kultur. Idrottsutövning, på ett genomtänkt sätt, skapar förutsättningar för ett bättre liv långt utanför själva idrottandet. I TV-program och i andra medier har man kunnat ta del av hur idrottsklubbar hetsar barn och ungdomar med hot om utsortering för att få fram elitspelare. Denna utveckling är kanske en trend i tiden, men vi är många som känner avsky för denna utveckling. För att det inte ska gå överstyr krävs en medveten motvikt till detta kortsiktiga tänkande. Eller som , ordförande i , uttrycker det: Det behövs ett handslag för den goda idrotten. Själva begreppet idrott måste dock breddas, tycker vi. Det handlar mer om rörelse. För det viktiga är att man rör sig. Det behöver ju inte ske i en traditionell gymnastiksal utan kan minst lika bra, eller t.o.m. bättre ske på andra ställen. En lång promenad i skogen ger både rörelse och naturupplevelser. Man slipper då också det trista och ibland destruktiva momentet med tävlan och jämförelse, som oftast sker under en traditionell idrottslektion. Detta bör man komma bort från. Idrott kan också vara dans och så mycket annat. Det viktiga är den fysiska aktiviteten. Det naturliga vore att varje skola ges goda förslag på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet i skolan. Det måste skapas tid och plats i skolan för alla elever att kunna ha ett pass med rörelse.