mot · GT02A420 · 2005-10-05 00:00:00 — I denna motion presenteras arbetsmarknadspolitik och partiets alternativa budgetförslag på utgiftsområdena 13 och 14. I särskilda motioner utvecklas partiets politik när det gäller jobben i tjänstesektorn (Sk527), hälsosammare arbetsliv (A418), äldre på arbetsmarknaden (A417), ungdomsarbetslösheten (A416) samt om jämställdhet (A370). Trots en god internationell konjunktur är arbetslösheten mycket hög. De sociala problem och det slöseri med mänskliga resurser som detta innebär är ytterst allvarliga. av arbetskraften, eller cirka 725000 personer i arbetsför ålder har inte ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden, eller vill arbeta mer. arbetsmarknadspolitik tar sin utgångspunkt i människans natur. Människan har ett inre behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Aktivt arbete och engagemang, oavsett om det är organiserat förvärvsarbete eller annan form av meningsfullt ansvarstagande för familj, vänner eller andra medmänniskor, är därför av största vikt. Dagens mål för öppen arbetslöshet och sysselsättning är trubbiga mål som leder till fel åtgärder. vill att det ska införas ett nytt mål för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken som innebär ökad andel arbetade timmar. Om man mäter antalet arbetade timmar omvandlat till heltidstjänster som andel av den arbetsföra befolkningen får man ett bra mått på hur den verkliga sysselsättningen är. Lika lön för likvärdigt arbete och jämställda lönevillkor för kvinnor och män ska gälla. Det är viktigt att det finns väl fungerande lagar mot all form av diskriminering i arbetslivet. Diskrimineringen av äldre på arbetsmarknaden måste motarbetas aktivt. Mobbning på arbetsplatsen måste aktivt bekämpas. Skyddet mot diskriminering av föräldralediga föreslås förbättras. Människor med nedsatt arbetsförmåga ska äga samma rätt och skydd som övriga i samhället. Stödet till personer med funktionshinder ska kopplas till den enskilde. och andra aktörer på arbetsmarknaden ska erhålla likvärdigt anordnarbidrag. För att kunna nå målet om arbete åt alla föreslås en rad åtgärder. AMS förändras kraftigt. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska utföras av en mängd olika aktörer på så sätt att de får ersättning för lyckade placeringar av arbetslösa i arbete. Därmed sätts människan i centrum, kostnaderna reduceras och mångfald och valfrihet skapas för de arbetssökande. För att bryta långtidsarbetslösheten gör vi en satsning för de människor som finns i gränslandet mellan arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken. Vi satsar på ett program som vi kallar Bruk för alla. Ett antal åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten föreslås, däribland införande av lärlingsutbildning och att låta bemanningsföretag konkurrera om förmedlingsuppdrag för ungdomar. vill också ha fler morötter i arbetsmarknadspolitiken för att göra det mer attraktivt att snabbt gå från bidrag till arbete. Bland annat vill vi införa en jobb-bonus på försök. Flera olika förslag för att öka arbetsutbudet föreslås. De äldres situation på arbetsmarknaden måste förbättras och personligt kompetenssparande bör inrättas för att främja ett lärande under hela livet. Slutligen föreslår vi en översyn av arbetsrätten för att förenkla och modernisera arbetsrätten, inte minst för de mindre företagen. 6Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken11 6.1Sverige mäter inte som andra12 6.2När sjukskrivningarna ökar, ökar sysselsättningen13 6.3AMS-politiken till vägs ände15 7Jobben i fokus i arbetsmarknadspolitiken17 7.1Ideologiska principer för arbetsmarknadspolitiken17 7.3En ny effektiv arbetsmarknadspolitik20 7.3.1Ny myndighet ersätter AMV/AMS21 7.3.2Genomförande och ekonomiska konsekvenser22 7.4Mer morötter i arbetsmarknadspolitiken22 7.5Nej till regeringens ryckiga och dyra arbetsmarknadspolitik23 7.7Nya förutsättningar för fler jobb28 8Allianspartiernas förslag för en bättre fungerande arbetsmarknad29 9.4Personal från enskilda organisationer35 9.5Minskade kostnader för arbetslöshetsförsäkringen36 10.1Jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden36 11Förenklad och moderniserad arbetsrätt43 13.1Bättre möjligheter för äldre på arbetsmarknaden47 13.2.1Låt bemanningsföretagen konkurrera om förmedlingsuppdrag för ungdomar49 13.3Ta till vara invandrares kompetens51 13.5.1Underlätta för barnfamiljer att gå ned i arbetstid55 14Ny modell för lönebildning57 14.1Strategi för en fungerande lönebildning58 16Anslagsförändringar för år 200463 16.1Översyn av AMS/AMV, anslag 22:163 16.2Bruk för alla, anslag 22:263 16.3Arbetslöshetsförsäkringen och Aktivitetsstöd, anslag 22:264 16.4Bidrag till administration av grundbeloppet, anslag 22:865 16.5Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, anslag 22:965 16.6Bidrag till stiftelsen , anslag 22:965 16.7Bidrag till lönegarantiersättning, anslag 22:1065 16.8Arbetsmiljöverket, anslag 23:166 16.9Arbetslivsinstitutet, anslag 23:266 16.10Särskilda utbildningsinsatser m.m., anslag 23:367 16.11Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, anslag 23:767 16.12Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering, anslag 24:367 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nytt mål för sysselsättningen som utgår från antalet arbetade timmar och vad som i övrigt anförs om målen för arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny arbetsmarknadspolitik med människan i centrum, omställningspeng, mångfald och valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med jobbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens arbetsmarknadspolitiska satsningar, s.k. jobbpaket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friåret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långtidsarbetslösa och aktivitetsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en särskild satsning på långtidsarbetslösa, kallad Bruk för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nystartsjobb och anställningsstödet.1 beslutar om en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring att gälla fr.o.m. . beslutar att höja egenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen enligt vad i motionen anförs fr.o.m. . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av och vikten av enhetliga regelsystem i privata och offentliga bemanningsföretag vad gäller a-kasseregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagen beträffande företagares rätt till a-kassa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjehemsförälders rätt till a-kassa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldres situation på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet och diskriminering av föräldralediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltid och heltid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etnisk diskriminering och möjligheten att för enskilda driva diskrimineringsmål i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad diskrimineringslagstiftning och Rättighetsombudsman.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsarbetslösheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jobbguider och att ta till vara invandrares kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetskraftsinvandring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personligt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medlingsinstitutets arbetsuppgifter och roll i lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en moderniserad arbetsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning som tar ett samlat grepp kring arbetsrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prov- och visstidsanställningar och att möjligheten till provanställning förlängs . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sympatiåtgärder och stridsåtgärders proportionalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk handlingsplan för att genomföra de åtgärder mot arbetslöshet vilka EU-länderna gemensamt kommit fram till. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besparingar och verksamhetsinrikting inom AMS/AMV. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag i ideella organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om funktionshindrade på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anordningsbidragen och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidragen till stiftelsen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönegaranti och förmånsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och dess särskilda utbildningsinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Delegationen till stöd för jämställdhetsintegrering. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 14 Arbetsliv med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Arbetsmarknad, utgiftsområde 13 Anslag, tusental kronor 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:9 Bidrag till stiftelsen 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Summa totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, utgiftsområde 14 Anslag, tusental kronor 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 24:3 Delegation till stöd för jämställdhetsint. Summa totalt för utgiftsområde 14 1 Yrkandena 9 och 24 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 20 hänvisat till KU. med Socialdemokraterna vid makten kan vi konstatera att inga av de mål som sattes upp har uppnåtts. har ännu gått utan att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit några åtgärder mot de stora problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Sjukskrivningskostnaderna ökar fortfarande. Och läget på arbetsmarknaden är dystrare än . Den socialdemokratiska regeringen har misslyckats med att nå sitt mål att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatta 2004. bedömer () att den reguljära sysselsättningsgraden uppgår till , vilket betyder att regeringens mål underskrids med cirka 166000 personer. Målet om 4 procents öppen arbetslöshet har också i praktiken övergetts. var antalet öppet arbetslösa 304000 personer eller av arbetskraften. Det är betydligt mer än regeringen räknade med . Ohälsomålet (halverat antal dagar med sjukpenning som antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar 20032007 ska vara lägre än 2002) kommer inte heller att nås. () rapporterar att långtidssjukskrivningar minskar. hade 94000 personer varit sjukskrivna än . Det är 24000 färre än 2004. Bilden är dock inte så ljus som man först kan tro. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension/sjukbidrag) ökar. Totalt har över 550000 personer sjuk- och aktivitetsersättning. Det är en ökning med mer än 10000 personer . Problemen på den svenska arbetsmarknaden är större än vad den och dess stödpartier i vill erkänna. Regeringen förväntar sig att den öppna arbetslösheten väntas sjunka från till i snitt . Men nästan hela minskningen beror på att fler personer får plats i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och byter därmed kolumn i arbetslöshetsstatistiken. Den totala arbetslösheten kommer att ligga på samma höga nivå . av arbetskraften har inte arbete på den reguljära arbetsmarknaden, eller önskar arbeta mer. Till dessa kommer alla som är sjukskrivna eller har sjuk- och aktivitetsersättning (f.d. förtidspension). Personer i arbetskraften som saknar ett reguljärt arbete eller vill arbeta mer: Arbetssökande heltidsstudenter 1) Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden eller som vill arbeta mer Källa: SCB augusti, 2005. 1) Denna grupp räknas i internationell statistik som arbetslös enligt en . 2) Personer som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de önskar. 3) Statistiken medger inte klara avgränsningar, men till de ovan angivna grupperna kan läggas huvuddelen av de icke heltidsstuderande personer som i AKU-statistiken räknas som latent arbetssökande samt de som uppger att de vill arbeta, men inte har sökt arbete den vecka AKU-mätningen genomförs, eller varit tillfälligt förhindrade att söka arbete. Socialdemokraterna når inte sitt mål om minst 80 procents reguljär sysselsättning enligt de egna kalkylerna, trots hög sjukfrånvaro som håller uppe sysselsättningstalen. Målet nås inte heller eller . Den reguljära sysselsättningsgraden beräknas av till åren 2005 och . Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen , säsongsrensade värden Jämfört med andra länder har vi i en relativt hög sysselsättning. Men när vi kommer till sysselsättning bland personer med utländsk bakgrund, utländska medborgare och utrikes födda är vi sämre än många jämförbara länder. , , , och är exempel på länder där sysselsättningen bland utländska medborgare och utrikes födda är högre än i . I saknar mellan av alla utlandsfödda sysselsättning. av flyktingarna i är självförsörjande i . av utlandsfödda akademiker har ett arbete som motsvarar deras utbildning motsvarande siffra för svenskar är . Sysselsättningsgraden för män födda i utlandet är , motsvarande siffra för svenska män är . Sysselsättningsgraden för kvinnor födda i utlandet är , motsvarande siffra för svenska kvinnor är (Rapport 2003, ). Det är uppenbart att regeringen har misslyckats med sin integrationspolitik. Arbetslösheten bland ungdomar ökar dramatiskt. var 15,3procent av ungdomar mellan öppet arbetslösa. Det är en ökning . För ungdomar mellan är läget särskilt allvarligt. av ungdomarna i denna ålderskategori är öppet arbetslösa. Det är ingen överdrift att tala om massarbetslöshet bland ungdomar. Sjukkostnaderna fortsätter att öka. Vid en närmare granskning av den ökning av sysselsättningen som har skett är det intressant att analysera sysselsättningsmåttets två delkomponenter. Som sysselsatta räknas de som under mätveckan antingen är i arbete , eller som är tillfälligt frånvarande hela mätveckan. Summan av dessa två grupper utgör antalet sysselsatta. Det betyder att sysselsättningen påverkas både av hur många som faktiskt jobbar och av hur många som är frånvarande. Frånvaron beror i sin tur främst på hur hög sjukfrånvaron är. har sjukfrånvaron ökat kraftigt. Detta illustreras bland annat av att sjukskrivningarna i statens budget kostade 1998. sjunker visserligen statens kostnader för sjukpenning. beräknar dock att kostnaderna för aktivitets- och sjukersättning stiger i motsvarande grad. Totalt sett kostar sjukpenningen och aktivitets- och sjukbidragen . Det är viktigt att de höga ohälsotalen analyseras och att krafttag vidtas. Sysselsättningsökningen har främst kommit i de befolkningstäta delarna av landet. Den gynnsamma arbetsmarknadsutvecklingen återfinns i storstads- och universitetsregionerna och i delar av , medan arbetsmarknaden utvecklas sämre i skogslänen. Ett tydligt exempel på detta är den låga sysselsättningsgraden i invandrartäta områden som områden i samma kommun kan ha brist på arbetskraft. Det går med andra ord inte bra för hela . Vissa grupper, såsom äldre, unga och invandrare, är särskilt utsatta. Dessa grupper har ofta mycket långa inskrivningsperioder vid arbetsförmedlingarna och går mellan arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet personer som varit arbetslösa minst 6månader, för ungdomar minst , ökade med drygt 5000 personer . Totalt var 62000 personer långtidsarbetslösa , enligt AMS. Denna utsatta grupp domineras av äldre (), arbetshandikappade, utomnordiska medborgare och korttidsutbildade inom tillbakagående yrken. Bristande språkkunskaper och en utbildningsbakgrund som av olika skäl inte värderas i är två viktiga förklaringar till den besvärliga situationen. En del av problemet kan också hänföras till felaktiga attityder. med Socialdemokraterna vid makten kan vi konstatera att inga av de mål som sattes upp har uppnåtts. har ännu gått utan att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit några åtgärder mot de stora problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Sjukskrivningskostnadernas explosionsartade ökning har inte heller kunnat brytas. Och för som går är läget allt dystrare på arbetsmarknaden. anser att den socialdemokratiska regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken inte är ändamålsenliga. Ökade förtidspensioneringar och skenande sjukskrivningar har aktualiserat frågan om att sätta upp nya mål för politikområdet, mål som bättre beskriver verkligheten än dagens sysselsättningsmål. Den ensidiga fokuseringen på den öppna arbetslösheten invänder vi också emot. Detta har inneburit att sjukförsäkringssystemet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder dolt de verkliga problemen på arbetsmarknaden. måste fokus ligga på antalet verkligt arbetade timmar (se avsnitt 7.2. 6Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken De flesta bedömare, inklusive , konstaterar att vi nu befinner oss i en god konjunktur med låga räntor. Ändå är den svenska ekonomin inte tillräckligt stark för att sysselsättningen ska öka på allvar. Antalet öppet arbetslösa uppgick till av arbetskraften. Det är en ökning av antalet arbetslösa med hela 36000 personer jämfört med . () Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgår nu till 109000 personer (). Det är cirka 3000 personer fler än . Det gör att det så kallade obalanstalet, öppet arbetslösa plus deltagare i åtgärder, uppgår till . Nedanstående figur visar hur den öppna arbetslösheten nu stiger kraftigt. Öppet arbetslösa i procent av arbetskraften, 19922004 6.1Sverige mäter inte som andra Hur hög är egentligen den öppna arbetslösheten i , jämfört med omvärlden? Siffrorna skiljer sig en hel del beroende på om man väljer att titta på statistik från EU:s statistikmyndighet, , eller SCB. En reform har genomförts av SCB:s arbetskraftsundersökningar () i sättet att mäta den svenska arbetslösheten (). De förändringar som genomfördes sammanfattas nedan: Arbete utomlands jämställs med arbete i (i tidigare räknas dessa till kategorin ej i arbetskraften). Förändringen gäller även arbetssökande. Arbetslösa definieras utifrån att kunna arbeta och aktivt söka arbete (att som i tidigare ha velat arbeta referensveckan är inte längre avgörande). Att enbart studera annonser i syfte att hitta ett arbete räknas i nya som att ha sökt aktivt. Avvakta ett nytt arbete med början räknas som att söka aktivt (i tidigare är gränsen 1 månad). Frånvarotidens längd och om man uppbär eventuell lön eller inkomstersättning . Om den intervjuade har någon form av arbetsledaransvar. Huruvida bristen på barn-/anhörigomsorg är ett skäl till varför intervjupersonen arbetar deltid och inte söker heltid. Om den intervjuade använt arbetsförmedlingens tjänster för att erhålla nuvarande arbete. Direkta frågor om övertidsarbete (i dagens fångas övertiden som skillnaden mellan faktiskt och överenskommen arbetstid under referensveckan). Huruvida den intervjuade har ett kontrakt med ett bemanningsföretag eller ej. (Källa: ) Även om skillnaderna mellan och minskat återstår dock skillnader i SCB:s och mätmetoder. Den viktigaste skillnaden gäller gruppen heltidsstuderande som söker arbete. Dessa räknas som sysselsatta i . Det gör de dock inte i statistik. Den svenska definitionen ger ett relativt arbetslöshetstal som är lägre () jämfört med den europeiska definitionen. I absoluta tal handlar det om cirka 40000 personer. har en lägre öppen arbetslöshet än genomsnittet i . Flera jämförbara länder har dock en betydligt lägre öppen arbetslöshet än . I de flesta av EU-länderna sjönk dock arbetslösheten , i ökade den med . De länder som främst bidrar till att dra upp den genomsnittliga arbetslösheten i EU-området är stora länder som och som har stora ekonomiska problem samt några av de nya EU-länderna som fortfarande lider av sviterna under diktatur. En förklaring till att den öppna arbetslösheten i är lägre än i flera andra EU-länder är den höga sjukfrånvaron i . Till skillnad från andra länder finns i inte någon bortre gräns för sjukskrivningarna. Först vid förtidspensionering lämnar den sjukskrivne sjukskrivningsstatistiken. I andra länder finns ett definitivt slutdatum för sjukskrivning. För den sjukskrivne väntar sedan antingen omskolning till annat arbete, förtidspension om arbetsförmågan är helt borta eller öppen arbetslöshet. (Se exempelvis Den svenska sjukan, /RFV 2002) 6.2När sjukskrivningarna ökar, ökar sysselsättningen När människor som är arbetslösa får sjukvikariat är det rimligt att de räknas som sysselsatta de arbetar. I den svenska statistiken räknas dock både de som innehar ett sjukvikariat och de som är sjukskrivna som sysselsatta. Sjukpenningdagarna har ökat från 48 miljoner dagar 1997 till över 80 miljoner dagar 2004. Dessa sjukpenningdagar står alltså för en stor del av den ökade sysselsättningen i . Den i statistiken registrerade sysselsättningsökningen innebär dock inte att vi arbetar mer i . Den stagnation, eller tillbakagång, som råder på den svenska arbetsmarknaden sedan Socialdemokraterna kom till makten symboliseras bäst genom det så kallade olyckstalet. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) miljarder kronor Källor: Proposition 2003/04:100 för åren 19982004 (utgiftsområdena 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995. Beloppen för är regeringens prognos i vårpropositionen 2005. har en tabell som visar hur många personer som just nu är beroende av sociala bidrag i olika former. efter 1990-talets djupa lågkonjunktur lever fortfarande närmare 1,1 miljoner personer i arbetsför ålder på sociala ersättningar. Det är ungefär lika många som 19921993. Det är till detta skattepengarna går. Det är här det svarta hålet finns i den av Socialdemokraterna administrerade ekonomin. Enligt regeringens egna prognoser kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta att öka fram till prognosperiodens slut . Kostnaden beräknas överskrida . Det motsvarar per invånare. Enbart för perioden 19972004 var den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar värdet av drygt halva årets BNP, eller kostnaden barnbidragsutbetalningar. Utvecklingen av antal helårsekvivalenter i åldern 2064 som försörjs med sociala ersättningar 6.3AMS-politiken till vägs ände sätt att fungera har en hel del övrigt att önska. Brister i styrsystemen, omfattande byråkrati och oklar rollfördelning på flera områden är exempel på detta.