ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub484 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökat genustänkande i undervisningen i syfte att bryta det stereotypa mönster som ger utslag i killars och tjejers betyg. har killar haft lägre snittbetyg än tjejer. kom en rapport som visade alarmerande siffror som dessutom pekar på dubbla problem. Det första som slår en är självklart att killar får lägre betyg. Vilket resulterar i svagare möjligheter att förverkliga sina drömmar i vidare val där betyg spelar in. Det pekas i rapporten också på en anti-plugg-kultur hos vissa grupper av killar. Uppenbart är att skolans sätt att lära ut inte attraherar killar och gör att de får lägre betyg. Vid en närmare eftertanke ser man också tjejernas problem i detta. Tjejer har i snitt ett högre betyg. Uppenbart ger skolan och dess sätt att lära ut mer till tjejer, men detta värderas inte senare i livet. Kvinnor tjänar fortfarande markant mindre i lön än män och kvinnodominerade yrken är det samma som låglöneyrken. Det som associeras till manlighet: att ta för sig och våga argumentera värderas inte högt i skolan. Killar får alltså lägre betyg, och mindre valmöjligheter in . Det som associeras som kvinnligt: att vara foglig, lära utantill och inte ifrågasätta värderas högt i skolan, men är dåliga egenskaper vid löneförhandlingar. Slutsatsen måste alltså bli att både tjejer och killar missgynnas i den svenska skolan. Och lösningen är lika enkel som svår att bryta stereotypa könsmönster och låta eleverna vara elever, med olika färdigheter och med olika intressen som inte är betingade av kön. Tjejer skulle säkert bli tuffare och få ett bättre självförtroende av en undervisning som i högre grad uppmuntrade eget tänkande och argumentation. Killar skulle säkert komma bättre ut vad gäller betyg om också deras engagemang och vilja att förstå saker uppskattades. finns det en risk att det betraktas som obstinat och bara kaxigt, vilket skapar ovilja hos läraren och spär på anti-plugg-kulturen och leder till lägre betyg. Vi önskar att man i skolans genustänkande också tog med aspekter som ovan, utvecklar nya undervisningsformer som syftar till att bryta stereotypa könsmönster. Betygen kan användas som en, av flera, indikatorer på hur arbetet går framåt
mot · GT02Ub485 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nordiska språk bör ingå i lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilda insatser bör göras för att stärka den nordiska språkförståelsen. En vetenskaplig undersökning Internordisk språkförståelse i med ökad internationalisering, som gjorts på uppdrag av visar att den nordiska språkförståelsen, och särskilt svenskarnas språkförståelse avseende övriga skandinaviska språk är mycket dålig. kontrollkommitté har med anledning av denna undersökning medverkat till en utredning om språkförståelsen i och den nationella uppföljningen. Utredarna har undersökt de nationella läroplanerna för , de gymnasiala utbildningarna samt lärarutbildningen i de fem nordiska länderna och de tre självstyrande områdena. Härvid framkom att den nordiska språkförståelsen inte har någon högre prioritet vare sig inom , gymnasieskolan eller i lärarutbildningen. Även vi som har engagerat oss i det nordiska samarbetet har märkt en klar försämring av språkförståelsen. Vi hör allt oftare jag förstår inte danska och attityden att inte ens försöka förstå sprider sig tyvärr även bland människor som i sin profession är engagerade i samarbete mellan de nordiska länderna. Språket är en del av vår identitet och det vore ett stort misslyckande för oss alla om vi måste kommunicera med våra grannar på engelska, med begränsade möjligheter att uppfatta nyanserna i det som sägs. För att förhindra denna utveckling krävs det särskilda insatser i både , gymnasieskolan och lärarutbildningen men det kräver också att de frivilliga organisationerna engageras i arbetet med att öka den nordiska språkförståelsen så att vi även kan behålla den unika gemenskapen med våra grannländer. Språket är inte bara ett kommunikationsmedel utan det är också en del av vår kulturella bakgrund.
mot · GT02Ub491 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka idrottslärarnas utbildning så att överviktiga barn i högre utsträckning deltar i skolgymnastiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föräldrar på ett bättre sätt än , via t.ex. skolhälsovården, medvetandegörs om vikten av barn och tonåringars växande ohälsoproblem och den egna centrala rollen i detta sammanhang. Skolgymnastiken måste anpassas efter i synnerhet tonåringars behov. De överviktiga måste också få plats. Idrottslärarna behöver utbildas i detta och också samarbeta med skolsköterska, sjukgymnast, kökspersonal, kurator, psykolog och rektor. deltar de flesta barn med fetma i skolgymnastiken. I åldrarna sker en förändring. Var femte pojke och var åttonde flicka deltar inte alls. Motsvarande siffra för normalviktiga är . Det visar en jämförelse mellan kraftigt överviktiga barn och normalviktiga som gjorts av , sjukgymnast på för överviktiga barn, . Jämförelsen visar att många upplever skolgymnastiken som jobbig. Och det är alldeles för lätt att bli befriad. I stället borde gympan anpassas efter ungdomarna och finnas i alternativa former. Det är känsligt att vara fet och det är en grupp som dessvärre växer. Barns aktiviteter under sin fritid är naturligtvis viktiga. syns inga större skillnader mellan barn med fetma och normalviktiga. I åldrarna 1416 tränar endast en fjärdedel av pojkarna med fetma medan drygt hälften av de normalviktiga gör det. Skillnaden mellan feta och normalviktiga flickor är betydligt mindre: var tredje mot ungefär hälften. Barnets livsstil, vad de äter, hur mycket de rör sig, sömn etc. är också viktiga delar i att komma åt övervikten. I har gruppbehandling av överviktiga barn slagit väl ut. Här har sjukgymnaster arbetat nära samman med barnläkare, kurator, psykolog och dietist. Självklart är föräldrarna i detta sammanhang oerhört viktiga. Bra och relevant information är alltid viktigt när man hjälper sitt barn till en bra framtid. framtida rörelsekapital, 2 miljoner barn och ungdomar, blir lätt sittande framför teven eller datorn. Risken för övervikt, diabetes, värk och benskörhet ökar. Jämfört med har barnens kroppsvikt ökat som deras kondition minskat . Ju tidigare föräldrar och skola uppmärksammas på och uppmärksammar detta växande problem desto bättre. Skolgymnastik, skolhälsovård och föräldrarnas medvetenhet är helt avgörande i sammanhanget.
mot · GT02Ub493 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad kunskap för lärare och annan personal i om läs- och skrivsvårigheter. Våra barns skolgång är en otroligt viktig del av barnens liv. I bästa fall lämnar de skolan med vänner, kunskaper och lust att lära mer. För att skoltiden skall bli sådan krävs väl fungerande skolor och framförallt lärare som med hjärta, hjärna och kunskaper som kan se och möta varje elev utifrån dennes behov. har kunskaperna om olika läs- och skrivsvårigheter ökat. Men tyvärr finns inte dessa kunskaper i tillräcklig omfattning hos lärare och annan skolpersonal. Elever ges därmed inte de förutsättningar för sin kunskapsinhämtning som de har rätt att kräva. Resultatet kan i värsta fall bli elever som lämnar skolan utan tillräckliga kunskaper, utan godkänt i de viktigaste ämnena, med ett stukat självförtroende och utan viktiga förutsättningar för sitt vuxna liv. Att skolan fungerar på bästa tänkbara sätt är också viktigt ur ett samhällsperspektiv. Om som nation skall kunna hävda sig väl internationellt måste vi stå väl rustade med kunskap. Tillkortakommanden inom skolan slår naturligtvis hårdast mot de barn som inte ges det stöd och de förutsättningar de har rätt att kräva. Men resultatet blir också en avsevärd samhällsekonomisk kostnad. Kunskaperna om läs- och skrivsvårigheter måste förbättras avsevärt. De måste omfatta all personal som undervisar, inte bara speciallärare. För att åstadkomma detta krävs att utbildar alla blivande lärare om detta. Det krävs också att annan skolpersonal, t.ex. rektorer, också får del av dessa kunskaper. För att förse dagens skolpersonal med kunskaper inom detta viktiga område krävs att lärarna får fortbildning. Det borde inte vara tillåtet att undervisa i skolan om man saknar kunskaper om hur barn med läs- och skrivsvårigheter skall upptäckas och undervisas. Mot bakgrund av ovanstående ger regeringen tillkänna att regeringen skall vidta de åtgärder som krävs för att förutsättningar för att upptäcka och undervisa barn med olika läs- och skrivsvårigheter avsevärt förbättras. Regeringen ges i uppdrag att låta undersöka hur krav på dessa kunskaper skall kunna bli en förutsättning för att undervisa i .
mot · GT02Ub505 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning om social ekonomi. Social ekonomi är ett etablerat begrepp i många länder i . Även i börjar det bli något som alltfler känner till som ett samlingsnamn på organiserad ekonomisk verksamhet som bedrivs i form av demokratiska föreningar. Konferensen om social ekonomi i var en viktig milstolpe för förankringen av begreppet social ekonomi i vårt land. Det bedrivs en viss forskning inom området social ekonomi men fortfarande saknas mycket för att begreppet ska kunna få fäste som ett starkt alternativ till sedvanligt företagande. Det är framför allt inom några områden som det är angeläget med mer forskning: villkor och förutsättningar för organiseringen av social ekonomi organisationer inom den sociala ekonomin betydelsen av social ekonomi för individer och samhället. för social ekonomi finns vid i och det knyter samman ett antal myndigheter och organisationer som har ett gemensamt intresse för utveckling och forskning kring begreppet social ekonomi. Att ge detta institut en starkare roll vad gäller statistisk belysning, forskning och kunskapsöverföring i ämnet skulle ge många bra effekter för sociala ekonomins framsteg i vårt samhälle. i (s)
mot · GT02Ub506 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommuners ansvar för barntillsyn dygnets alla timmar. Det är i barnen vi ser framtiden växa fram. Citatet är hämtat från och det är knappast en överdrift att hävda att det är högaktuellt. Vi behöver ständigt påminnas om barns livsvillkor och rättigheter och se till att de får möjlighet att utvecklas och växa upp under gynnsamma förhållanden. När vi vänder blicken mot de barn i som lever i ekonomisk utsatthet inser vi att det finns mer kvar att göra. Barn till ensamstående mammor och utrikes födda föräldrar är kraftigt överrepresenterade bland dem som är mest ekonomiskt utsatta. Det är väl känt att både ensamstående och utlandsfödda ofta möter större hinder än genomsnittet när de ska ta sig in på arbetsmarknaden. Det är därför naturligt att orsaken till familjens liv på marginalen ofta är att den ena eller båda föräldrarna saknar arbete. Det är bra att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit ett antal mycket viktiga åtgärder för att ge barn i fattiga familjer en bättre tillvaro. Det handlar om den miljard som riktades direkt till ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Den del av bostadsbidraget som riktas till barnfamiljer höjs. Ett barntillägg för studerande införs. Barnbidraget höjs och flerbarnstillägg redan från andra barnet införs . Det är dock av stor vikt att detta kompletteras med åtaganden också för att komma åt den viktigaste problematiken, nämligen att underlätta för arbetslösa med barn att ta sig in på arbetsmarknaden. Ett av de viktigaste åtagandena handlar om tillgången till barntillsyn under dygnets alla timmar. Inte minst i arbetsmarknadsutskottets betänkanden kan vi utläsa att utskottet ser som ett av de vanligaste hindren för arbetslösa med barn att ta sig ut på arbetsmarknaden är avsaknaden av barntillsyn på obekväm arbetstid. Det är en fråga om möjligheter att erhålla arbete men också om rättvisa. För det första skulle troligen könsdiskrimineringen mot kvinnor som har barn eller är potentiella mödrar minska. Arbetsgivarna inom dessa områden är avvaktande gentemot unga kvinnor för att de vet att de kan ha svårt att arbeta på obekväma tider när de får barn. För det andra är det viktigt att göra det möjligt även för småbarnsföräldrar att i praktiken stå till arbetsmarknadens förfogande. Det gäller främst den mest utsatta gruppen ensamstående föräldrar utan någon tillgång till lösningar bland släkt och vänner. Utgångspunkten har varit att kommunerna ska lösa denna fråga på ett lämpligt sätt. Men så har inte fullt ut skett. är det så att småbarnsföräldrar diskrimineras. Ett viktigt åtagande är därför en lagstiftning där kommunerna åläggs ett ansvar för barntillsyn under alla tider .
mot · GT02Ub519 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt satsning på kvalificerade genuspedagoger inom skolan. Vi formas tidigt för att passa in i förtryckande könsroller, att bli kvinnliga och manliga. Redan som små barn präglas vi till pojkar eller flickor. Pojkar uppmuntras till aktiviteter förknippade med prestation, att fixa och vara aktiva. Flickor uppmuntras till aktiviteter förknippade med relation, att pyssla och ta hand om. Även om vi inte vill, eller är medvetna om det, förstärker vi vuxna ofta barnens könsroller. Forskning visar att pojkar i förskola, skola och fritidsverksamhet får och tar mer av pedagogernas uppmärksamhet jämfört med flickorna. Bilden är dock inte entydig. Trots att flickor i större utsträckning än pojkar förefaller bli osynliggjorda, eller används som hjälpredor i skolan, är det flickor som presterar de bästa resultaten. En förklaring kan vara att belöningsstrukturerna ser olika ut för flickor och pojkar. I förskolan är det centralt att tala om värdegrund och hur man förhåller sig till andra människor. Eftersom förskolan har en viktig ställning för barnens sociala utveckling krävs en extra stor insats av personalen där för att motverka förtryckande könsroller. Delegationen för jämställdhet i förskolan menar att det är brist på kunskap som är avgörande för att jämställdhetsarbetet i förskolan inte tar fart. I nationella utvärdering av förskolan tillfrågades kommunerna om hur de uppfattade och genomförde sitt uppdrag i relation till läroplanens mål och intentioner. I Förskola i brytningstid (2004) redovisas resultaten. När förskolepersonalen fått bedöma vad i värdegrundsarbetet som är viktigast att arbeta med hamnar jämställdhet först på tionde plats. För att möta den könsblindhet dvs. att man inte ser och erkänner könsorättvisorna i skolan måste man ha gedigen kunskap om historia, statistik m.m. Ökad genuskunskap behövs hos alla som arbetar i skolan för att se och kunna reflektera över de invanda mönster som befäster orättvisa könsskillnader och som de flesta av oss, ofta omedvetet, deltar i. Regeringen har avsatt medel för att utbilda resurspersoner i genuskunskap och jämställdhet. En särskild utbildning har utformats som riktar sig till pedagoger och lärare i förskolan, och gymnasieskolan. Syftet är att stärka kompetensen och höja kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet i kommunens skolverksamhet. Målet var att skulle det finnas en kvalificerad genuspedagog i varje kommun. Tyvärr har bara drygt hälften av landets kommuner antagit erbjudandet att vidareutbilda någon eller några av sina anställda till genuspedagoger. Kommunerna har dock visat ett allt större intresse för utbildningen. Ett annat problem är att de kommuner som utbildat genuspedagoger inte tar till vara den kunskap och kompetens som deras skolpersonal nu tillägnat sig, man vet inte vad man skall ha kompetensen till. En fortsatt satsning för att utbilda fler genuspedagoger och att arbeta för att skapa förutsättningar för dessa att verka är en nödvändighet för att göra skolan mer jämställd.
mot · GT02Ub520 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till barnomsorg under obekväm arbetstid. Många barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn, har det mycket svårt att få livspusslet att gå ihop. Samhället har blivit alltmer kundorienterat och effektiviserat, där service och tillgänglighet är ledord. Tyvärr gäller detta inte alla samhällssektorer. Inom ramen för den kommunala barnomsorgen finns brister i tillgängligheten och öppettider. Vi lever just nu i tider av extremt hårda krav på individen. Det gäller både för de personer som är arbetslösa och för dem som har ett arbete. finns det ett behov i samhället att vi ökar barnafödandet. En ekvation som inte är så lätt att få ihop. Många familjers liv står och faller med om barnomsorg kan ordnas eller inte. Familjepolitik går ut på att stödja alla föräldrar och stärka alla typer av familjer i sitt sammanhang och som de faktiskt ser ut. Barnfamiljernas vardagsstress hänger ofta samman med arbetslivet och det som knyter an till detta. En av de viktigaste faktorerna i ett barns liv är att familjen fungerar, så att barnens behov blir sedda. I vårt välfärdsland bör alla som har behov av barnomsorg kunna få detta inom ramen för den kommunala barnomsorgen dygnet runt. Så är inte fallet . De som inte arbetar , får ofta försöka lösa sin barnomsorg själva. Detta har blivit en konsekvens av kommunernas nedskärningar. Det är till och med så att det är svårt att över huvud taget få barnomsorg. Detta är inte acceptabelt för oss socialdemokrater, som arbetar för att alla ska få del av välfärdssystemet på samma villkor när behov uppstår. Samhället förväntar av oss att vi skall ta de arbeten som erbjuds när vi är arbetslösa. Vi socialdemokrater arbetar starkt för att heltid är en rättighet och deltid en möjlighet. Då får inte tillgången till barnomsorg vara ett hinder i detta arbete och ett hinder för den enskilde att kunna försörja sig och sin familj. Det är viktigt att kommunerna ger föräldrarna möjlighet att få en trygg barnomsorg för sina barn, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter.
mot · GT02Ub521 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av inackorderingsbidraget. Inför varje höst planerar tusentals ungdomar som slutat för höstens gymnasiestudier. Många har valt och kommit in på utbildningar som inte finns på hemorten. De kan söka inackorderingsbidrag för att klara av boendekostnader och försörjning på den nya orten. Rätten till stöd regleras på olika sätt beroende på vem som är huvudman för utbildningen. Till elever i den offentliga gymnasieskolan skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd enligt skollagen och med lägst 1/30 av basbeloppet, . Till elev som studerar vid utbildningar som inte ingår i det offentliga skolväsendet, t.ex. friskolor, ges statligt stöd enligt studiestödslagen. I nuvarande system med två olika huvudmän finns en orättvisa inbyggd som drabbar den enskilde eleven och som oftast gynnar den som studerar vid en friskola.. Mest rimligt vore det naturligtvis om sökande till kommunala skolor och friskolor i annan kommun än den egna behandlades lika. Summan för inackorderingsbidrag borde vara densamma och betalas från samma håll. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras och åtgärder vidtas för att rätta till de olika ekonomiska villkor som drabbar elever som studerar vid friskolor och kommunala skolor i andra kommuner än den egna.
mot · GT02Ub534 · 2005-09-21 00:00:00 — Genom t.ex. gemensam kompetensutveckling mellan lärare verksamma i de olika skolformerna kan kontaktytor skapas för att överbrygga klyftorna och därmed skapa smidiga övergångar för eleverna. Behovet av forskarutbildade lärare är stort i skolan. Lärare med ämnesinriktad forskarexamen blir allt färre i gymnasiet. Lärare med vetenskaplig ämnesdidaktisk kompetens saknas överlag i alla skolformer. Därför krävs insatser för att öka antalet lärare med forskarutbildning i grund- och gymnasieskola och självklart inom lärarutbildningen. Det är viktigt att stimulera lärare till att parallellt med eller som en del av sitt yrke bedriva ämnesmässig eller utbildningsvetenskaplig forskning. Ett sätt är att på en del av tjänst bli magistrand, dvs. gå en deltidsutbildning som avslutas med en magisterexamen. Magistrandtjänster ger lärare andra möjligheter till karriär än de traditionella. Att möjlighet ges att fördjupa sig i teorin som det i skolans utvecklingsarbete finns tillfälle att sprida sina kunskaper och erfarenheter vidare i t.ex. olika fortbildningsinsatser för kollegor är angeläget. Det bör vara möjligt att dela tjänster mellan skola och lärarutbildning i högre grad än vad som sker. En sådan ordning kan skapa ett intresse bland lärare att engagera sig i forskning parallellt med undervisning. Lärare får också möjlighet att i egen forskning söka svar på upplevda didaktiska problem. Det är viktigt att kommunerna inrättar forskningsinriktade tjänster på olika nivåer och återbesätter de lektorat eller liknande som finns och har funnits i gymnasieskolan. Det bidrar till skolutveckling och vetenskaplig förankring som sådana tjänster utgör karriärsteg och på så vis bidrar till ökad status för läraryrket. : Gymnasieskolan i nordiska . : Personalen den viktigaste resursen. : Långtidssjukskrivna Egenskaper vid RFV-LS-undersökning. : I rättan tid Rapport . Myndigheten för skolutveckling: Skolledares utbildnings- och yrkesbakgrund Resultat från enkät . Klassfrågan en om lärartätheten i skolan (Ds 2002:11).
mot · GT02Ub536 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om religiösa friskolor. Ett av den svenska skolans huvudsyften är att lära ungdomar vikten av samverkan och förmågan att leva tillsammans med andra människor. För att nå målet om ett mångkulturellt och integrerat samhälle krävs generella åtgärder och lokala lösningar. Flickor och pojkar som växer upp här skall ha samma rättigheter och möjligheter. Vårt mål är att barnen skall få ta över ett jämställt och jämlikt samhälle där alla känner sig delaktiga och trygga. I skolor där många barn från olika nationaliteter möts ger skolschemat samhörighet. På idrottsdagarna tävlar man klassvis. Serberna hejar på både svenskar och bosnier i den egna klassen och inte på serberna i någon annan klass. Naturligtvis är det inte helt problemfritt att ha så många nationaliteter och trosriktningar i en och samma skola. Diametralt motsatta åsikter bryts mot varandra i diskussionerna. Men dessa människor ska leva i samma samhälle och när kommer de återigen att få samma möjlighet att diskutera med varandra på det vis de gör i skolan? När Socialdemokraterna byggde den enhetliga skola vi har var ett av målen att skolan skulle fungera som en sammanhållande kraft i samhället. Den skulle motverka främlingskap och minska spänningar mellan människor. Då fanns de största spänningarna mellan olika samhällsklasser, möts olika kulturer i och det uppstår även spänningar dem emellan. I ett fritt samhälle kan man aldrig hindra vuxna människor tillika föräldrar från att tillhöra olika extrema religiösa samfund. Men när barnen växer upp är det av största vikt och ett samhällsansvar att ge barn och ungdomar möjlighet att möta och lära sig förstå och respektera människor av alla tros- och åsiktsriktningar. Barn till religiösa fanatiker, vare sig de är kristna eller muslimer, måste få en chans att lära sig att det finns andra värderingar här i världen. Vilken valfrihet har de barnen om samhället hjälper deras föräldrar att hålla dem isolerade under hela deras uppväxt. Isoleringen i religiösa friskolor drabbar unga flickor särskilt hårt. Den svenska skolan och undervisningen skall genomsyras av jämställdhet, jämlikhet och demokrati. Barn från olika bostadsområden med olika social, kulturell och etnisk bakgrund bör undervisas tillsammans. Mot bakgrund av detta bör regeringen noggrant följa utvecklingen utifrån de risker med segregation och utanförskap som kan finnas.