ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk344 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skatteregler för s.k. oäkta bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsrättsmäklares informationsansvar.1 1Yrkande 2 hänvisat till LU. Det finns en betydande skillnad mellan att ha en bostad i en s.k. oäkta bostadsrättsförening och att bo i en vanlig bostadsrätt. Skillnaden består främst i att den som säljer eller köper en bostad i ett oäkta bostadsföretag kan inte få sin reavinstbeskattning uppskjuten vid byte till en annan bostad, dvs. när man köper eller säljer sin bostad. Bostadsrättsinnehavaren drabbas av en hårdare reavinstbeskattning än en person som har en vanlig bostadsrätt. För föreningar som ligger på gränsen att betraktas som äkta eller oäkta bostadsrättsförening kan beskattningen dessutom variera år . Kritik är befogat att rikta mot detta förhållande eftersom systemet varken är stabilt eller förutsebart. Det tycks även finnas en dubbelbeskattningsrisk inbyggd i systemet. Problemen är synnerligen kännbara för de personer som inte varit medvetna om dessa skattebestämmelser när de köpt bostaden. Det kommer som en överraskning vid en försäljning av den oäkta bostadsrätten. Det finns all anledning att se över skattesystemet samt att även kräva att bostadsrättsmäklare har ett direkt informationsansvar när de handlägger försäljning av en bostadsrätt i en oäkta bostadsrättsförening.
mot · GT02Sk345 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra lagstiftningen så att den medger skattebefrielse för forskningsdonationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort skatten (overheadkostnader) på anslag från externa finansiärer.1 1Yrkande 2 hänvisat till UbU. De forskningsmedel som kommer från statligt håll räcker inte till på långa vägar, och finansiering utifrån olika stiftelser och näringslivet blir alltmer betydelsefull för att grundforskningen skall kunna överleva. Därför är det ytterst motiverat att lagstifta att alla de donationer som tillförs forskningen från externa finansiärer och privata stiftelser är skattebefriade för att alla medel skall komma forskningen till nytta utan statlig inblandning.
mot · GT02Sk348 · 2005-09-29 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till förändringar av reglerna för momsavdrag för företagares tjänstefordon i enlighet med vad som anförs i motionen. Momslagstiftningen stadgar att för att en företagare skall ha rätt att göra momsavdrag för en lätt lastbil i sin näringsverksamhet måste lastbilen ha en så kallad luftspalt mellan förarutrymmet och lastutrymmet (mervärdesskattelagen (1994:200)). Regeln är till för att förhindra att fordon som är momsavdragsgilla kan användas för privat bruk. Men luftspaltsregeln är orättvis mot en stor grupp företagare som måste använda en viss typ av tjänstefordon i sin verksamhet. Regeln är också orsak till onödigt krångel vid till exempel skattedeklaration. Luftspaltsregeln gör att företagare måste välja arbetsfordon efter skatteregler i stället för av praktiska hänsyn. Ett slopande av luftspaltsregeln skulle inte innebära något stort arbete för staten. Hur en ändring skulle kunna genomföras har redan tidigare varit föremål för en översyn. Det skulle heller inte medföra några betydande förlorade skatteintäkter. Men det skulle vara av stor betydelse för alla de företagare som drabbas av luftspaltsregelns negativa konsekvenser. En förändring av reglerna om momsavdragsrätt kan inte med hänvisning till att frågan fastnat i EU-maskineriet skjutas upp ytterligare. Avdragsrätten bör nu i stället avgöras på nationellt plan. bör därför begära att regeringen utan vidare hänskjutning av frågan kommer med förslag om hur momsavdragsrätten för fordon i näringsverksamhet skall ändras så att reglerna gäller alla typer av lastbilar, oavhängigt så kallad luftspalt.
mot · GT02Sk349 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftningen gällande skatteundandraganden. Skatteundandraganden har i flera branscher visat sig vara satt i system. Problemen med underentreprenörer breder ut sig i ett flertal branscher. De mest dominerande branscherna är inom bygg-, städ- och flyttbranscherna. Det har också visat sig att de led där man inte betalar, eller inte betalar rätt skatt, ofta är i tredje eller fjärde nivån i underentreprenörskedjan. Det finns i dessa led företag som har som affärsidé att stå till tjänst med luftfakturor för att täcka upp kostnader för löner och förmåner hos andra företag. De stora förlorarna är alla seriösa företag, anställda och samhället. Därför vore det lämpligt med en översyn av lagstiftningen men också att ett obligatoriskt entreprenadavdrag införs. Tanken med ett sådant avdrag är att minska möjligheten till fusk hos underleverantörerna och att säkra betalningen för skatter och avgifter. Att lägga ansvaret hos huvudentreprenören ligger i linje med annan arbetsrättslig lagstiftning. I exempelvis arbetsmiljölagen är den som utför byggnads- eller anläggningsarbete ansvarig för samordning av åtgärder till skydd mot ohälsa och olycksfall på ett gemensamt arbetsställe för verksamheten. Avdraget bör göras av huvudentreprenören som utbetalning görs till underentreprenör, och avdraget ska täcka preliminärskatt och de arbetsgivaravgifter som följer av lönekostnaderna. i (s)
mot · GT02Sk350 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av skärpta regler vid utfärdande av F-skattsedel. För att få F-skattsedel krävs det att man bedriver näringsverksamhet har för avsikt att bedriva näringsverksamhet och har lämnat in inkomstdeklaration samt redovisat och betalat in skatter och avgifter. Men innehav av F-skattsedel betyder inte alltid att en person är att betrakta som företagare. Gränsen mellan arbetstagare och företagare är inte helt tydlig. Vi har alla ett gemensamt intresse av att motverka osund konkurrens, motverka ekonomisk brottslighet men också att se till så att lönsamheten i en bransch hålls uppe. Det finns i huvudsak två övergripande problem kopplade till F-skattsedlar. Dels används de i ekonomisk brottslighet vid exempelvis skattebrott och handel med svart arbetskraft, dels ökar förekomsten av arbetstagare som tvingas uppträda som uppdragstagare med F-skattsedel. Vi vill föreslå följande åtgärder för att komma till rätta med problemet. Vi anser att en fördjupad kontroll av företagens seriositet vid beviljandet av F-skattsedlar bör ske. Vi menar att möjligheterna måste förbättras för att hindra att oseriösa företagare får F-skattsedel. granskas den sökandes historiska bakgrund när det gäller redovisning och betalning av skatter. Men det räcker inte. Fler faktorer måste beaktas vid ansökan om F-skatt. Det kan vara oegentligheter i samband med deklaration och vissa typer av brottslighet såsom bokföringsbrott. Dessutom anser vi att den personkrets som kan granskas vid prövning av F-skatt skall utökas till att omfatta även andra personer i företaget än företagsledaren. i (s)
mot · GT02Sk351 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen med skyndsamhet hårdare driver på handläggningen av yrkesfiskaravdraget inom EU. har vid två olika tillfällen beslutat bifalla införandet av ett yrkesfiskaravdrag. Senast detta skedde var på motionsförslag från , , . Den första motionen om att införa detta yrkesfiskaravdrag väcktes av . Mer än har gått sedan de sista riksdagsbeslutet där enhälligt uttalade sig för att ett särskilt yrkesfiskaravdrag skall införas. I riksdagsbeslutet uttrycktes att det svenska yrkesfiskets förhållande bör likställas med yrkesfiskets ställning i våra viktigaste konkurrentländer, t.ex. och . Det är självfallet nödvändigt att våra svenska yrkesfiskare inte missgynnas på grund av lagstiftningen i vårt land utan ges samma möjlighet att konkurrera på lika villkor som våra grannländer. EU har notifierats om det svenska beslutet, men ett nödvändigt godkännande därifrån har ännu inte kommit. Hanteringen i EU är helt oacceptabel. Den bör självfallet med största skyndsamhet driva på handläggningen av yrkesfiskaravdraget inom EU i . lönsamhet har försämrats på grund av den snabba prisökningen på bränsle. Betydelsen av ett yrkesfiskaravdrag har därmed ökat ytterligare.
mot · GT02Sk352 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagstiftningen i syfte att skattebefria all ersättning av ideell skada. Ersättning för ideell skada är i regel skattefri. Det finns dock exempel på ideell skada som enligt nuvarande skattelagstiftning inte är skattefri. Enligt rådande praxis är skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. Denna praxis gäller t.ex. om arbetsgivaren blir ersättningsskyldig gentemot en anställd därför att det förekommit sexuella trakasserier på arbetsplatsen och arbetsgivaren inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att stävja detta. I första hand bör sexuella trakasserier ses som ideell skada på grund av den kränkning och det lidande som drabbad person utsatts för. Detta bör då också slå igenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för att inte säga kränkande, att den typ av skadestånd det här är fråga om beskattas som om det vore en inkomst av tjänst. En översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att jämställa dessa så att de alla blir skattefria. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör alltid gälla.
mot · GT02Sk353 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av dieselskatten med per liter. Jord- och skogsbruket är en viktig förutsättning för en levande landsbygd som ger oss tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri och alla serviceföretag. Svenskt skogsbruk är den största nettoexportkällan för och skapar massor med arbetstillfällen i landet, inte minst i inlandet. Kraftfulla satsningar måste göras för att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Dieselskatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner är en viktig komponent i detta. har haft höga dieselskatter i jämförelse med övriga Europeiska länder. Dagens dieselskatt ligger på per liter. Detta kan jämföras med där skatten på en liter diesel är . I är motsvarande siffra . Vår svenska dieselskatt för jord- och skogsbruksmaskiner måste sänkas. Detta är en förutsättning för att jordbruket skall finnas kvar som basnäring i hela landet, för att bevara den öppna landskapsbilden samt möjliggöra ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. För att svenskt jordbruk skall fortsätta vara konkurrenskraftigt vill därför sänka skatten med litern, ned till per liter.
mot · GT02Sk354 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa miljöavgift på brandvarnare. Brandvarnare räddar liv! Försäkringsbolag, kommuner m.fl. har därför försökt förmå alla människor att installera brandvarnare. Samhällets intresse för att höja säkerheten i bostäder är givetvis i första hand att rädda människoliv, men bostäder försedda med brandvarnare hjälper också till att minimera skador på egendom. De samhällsekonomiska vinsterna av att så många som möjligt installerar brandvarnare är därför mycket stora. fick vi en ny skatt på brandvarnare! Skatten är en miljöavgift, och när momsen läggs på innebär det att priset till kund för en joniserande brandvarnare stiger med . Priset för en optisk brandvarnare stiger med . Både miljö och säkerhet är viktiga frågor, men kan det verkligen vara motiverat att lägga höga miljöavgifter på en vara som samhället önskar att man skall konsumera? Miljöavgifter motiveras ju i andra sammanhang av att man skall minska konsumtionen. Vi anser att miljöavgiften på brandvarnare bör avskaffas!
mot · GT02Sk355 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av arbetskläder inom traditionellt kvinnliga och manliga yrken. Att vaktmästare, elektriker och parkarbetare behöver fria och särskilda yrkeskläder ifrågasätts inte av någon. Vem skulle föreslå att parkarbetaren på egen bekostnad skall införskaffa slitstarka byxor, ytterkläder, kängor och handskar? Det stora flertalet kvinnor som arbetar inom har också arbeten som sliter hårt på de plagg man använder det hör till yrket, precis som det gör för parkarbetaren. Det finns minst en kommun i som erbjuder fria arbetskläder till den personal som arbetar med hemtjänst. Man ser det som lika naturligt med skyddskläder för den personalgruppen som för de anställda som har traditionellt manliga yrken som vaktmästare, parkarbetare m.m. däremot är av uppfattningen att de fria arbetskläderna för hemtjänstpersonalen skall betraktas som en löneförmån och att de skall beskattas därefter med skatt för kommunen samt förmånsbeskattning för de anställda. Så i stället för att uppvärdera dessa traditionellt kvinnliga arbeten med hårt slitage på sina plagg uppskattas både kommunen och de anställda. Som framgått finns det för flera olika branscher arbetskläder som är undantagna från förmånsbeskattning. Enligt min uppfattning skall också traditionellt kvinnliga yrken jämställas med traditionellt manliga yrken när det gäller beskattning av arbetskläder som tillhandahålls av arbetsgivaren.
mot · GT02Sk356 · 2005-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av levnadskostnadsnivån hos permanentboende i orter med hög besöksnäring under delar av året. Många små kommuner med stor besöksnäring hamnar ofta i ekonomiska svårigheter. Exempel finns på såväl som i fjällvärden. Små kommuner måste anlägga reningsverk, alternativt bygga ut befintliga verk, för att klara en tillströmning av människor under korta tidsperioder av året. Ofta krävs anläggningar som är anpassade för kommunstorlekar fem till tio gånger större än kommunens normala befolkningsunderlag. Kostnaden blir alltså onormalt hög och ska betalas av den fast boende befolkningen. Tveklöst är det så att turismen och besöksnäringen är en tillväxtbransch som är viktig för sysselsättningen och ekonomin nationellt, regionalt och lokalt. Det innebär att turistnäringen spelar en viktig roll för tillväxt och utveckling i många regioner och kommuner i landet inte minst för att den genererar arbetstillfällen och inkomster även inom andra näringar. Invånare i turistorter har kortare avstånd till närmaste butik och större utbud av offentlig service under vissa tider av året än invånare på motsvarande orter som saknar turism. Studier visar att turistnäringen är betydelsefull för den lokala näringslivsutvecklingen och utvecklingen av andra näringar. Dessa faktorer kan påverka folkmängdsutvecklingen och det kommunala skatteunderlaget i positiv riktning, om en jämn turisttillströmning sker. är inte förhållandet så i alla orter. Få är de kommuner som kan neka en etablering som kan lyfta ortens besöksnäring. En investering i dessa turistorter är dessutom intressant för många människor från andra kommuner i landet. Det är en del av deras . VA-lagens strikta tillämpning har bidragit till en bättre miljö vid våra kuster och insjöar. Minskade krav som innebär åsidosättande av den målsättningen är inte önskvärt. bör den fast boende befolkningen i dessa områden ges en rimlig levnadsstandard. Ortens attraktiva läge innebär ofta höjda boendekostnader bland annat beroende av en hög statlig fastighetsskatt. Kommunens möjlighet till utveckling kan alltså bidra till avfolkning då de permanent boende inte har råd att bo kvar i sin hembygd som en fullvärdig åretruntservice inte kan erbjudas. En form av moment22 har inträffat. Åtgärder i form av extra avgifter för fritidshus, bidrag till extra ordinära miljösatsningar till fastighetsskatt på fritidshus är åtgärder som kan övervägas. Oavsett vilken väg man väljer bör en noggrann analys göras för att erbjuda människor i dessa orter en möjlighet att bibehålla en rimlig boendekostnad och servicenivå. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sk357 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör inleda förhandlingar med EU om sänkt moms på drivmedel. Bensinpriset är ca per liter. Med ett literpris på utgör momsen per liter. De höga drivmedelspriserna är ett hårt slag mot befolkningen i glesbygden eftersom bilen är det enda alternativet vid resor till och från arbetet, vid läkar- och tandläkarbesök, fritidsaktiviteter eller besök vid någon annan serviceinrättning. Likaså gör det höga drivmedelspriset att lönsamheten för inlandsföretagen försämras. Glesbygdens utsatta läge ur kommunikationssynpunkt kräver långsiktiga lösningar. En sänkning av momsen från dagens till exempelvis , som vårt grannland har, är en möjlig övergångslösning till dess att nya alternativa drivmedel utvecklas. Bensinen kostar i och i ca per liter. Även har tillbaka sänkt momssatsen till och inväntar nu EU:s reaktioner. En sänkning av bensinmomsen skulle innebära att större rättvisa skapas mellan glesbygd och tätort. Enligt vår mening bör en förhandling inledas med EU om rätten att få sänka momssatsen till på drivmedel.
mot · GT02Sk359 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att överväga en förändrad lagstiftning mot svartekonomin som mer effektivt kan stävja skattefusket. Svartekonomin bland svenska företag är ett stort samhällsproblem som innebär att konkurrensen mellan seriösa och oseriösa företag snedvrids kraftigt på det seriösa företagets bekostnad och att staten går miste om mångmiljardbelopp i förlorade skatteintäkter. Den exakta storleken på svartekonomin är okänd men räknar med ett årligt skattebortfall till följd av svartarbete på . Det är av stor vikt att lagstiftningen mot svartekonomin blir så utformad att den verkligen kommer åt fusket. Lagstiftningsfrågan har bland annat behandlats av , som har haft i uppdrag att se över möjligheten att införa plomberbara kassaregister i kontantbranscherna samt att lämna förslag till hur kontroll och sanktioner skall gå till. Det förekommer signaler att konkurrenssituationen för många av de från början alltigenom seriösa företagen blir så svår att de själva till slut frestas att överväga att bedriva en del av sin verksamhet svart för att överleva. Även de anställda drabbas av fusket, inte minst de anställda i den svarta sektorn som hamnar helt utanför socialförsäkringssystemet. Det är därför glädjande att regeringen tagit initiativ i syfte att bekämpa svartekonomin och som kommer till uttryck bland annat i regeringens handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten. Man kan på goda grunder utgå från att nyckeln till en effektiv bekämpning av svartekonomin ligger i ett verkligt effektivt kontrollsystem kombinerat med kännbara sanktioner för dem som inte efterlever reglerna. Dessa aspekter får inte komma i skymundan i de lagstiftningsarbeten som pågår. Om så sker är risken uppenbar att de nya reglerna som införs blir tandlösa pappersprodukter. Samhället har allt att vinna på att skapa skatte- och kontrollsystem som omöjliggör fusk, eller åtminstone stävjar en övervägande del av fusket: ökade intäkter, ett sundare företagsklimat och en förbättrad skattemoral ligger i frågans förlängning. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en förändring i lagstiftningen mot svartekonomin som mer effektivt kan stävja skattefusket.
mot · GT02Sk360 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra att restaurangtjänster läggs till listan över varor och tjänster som får tillämpa en reducerad momssats i annex H i EU:s sjätte momsdirektiv. Turismen är en av världens största exportindustrier, och den växer. För att lyckas bli ett framgångsrikt turistland måste turistnäringen tas på allvar och företagen ges rättvisa och konkurrenskraftiga förutsättningar. Restaurangtjänster utgör en central del av turistkonsumtionen. En fjärdedel av de pengar utländska turister spenderar i lägger de på restaurangbesök. För att kunna konkurrera med övriga länder i om världens turister krävs det inte bara att lockar med ett brett utbud av turistattraktioner såsom restauranger utan också att priserna är rimliga. har högsta restaurangmoms . Detta kan jämföras med Europagenomsnittet på . För att kunna erbjuda konkurrenskraftiga restaurangpriser bör momsen på restaurangtjänster sänkas. I EU får endast en reducerad momssats tillämpas på de varor och tjänster som finns upptagna i det så kallade annex H. tillämpar dock 12 av 25 EU-länder reducerad moms på restaurangtjänster, trots att restaurangtjänster inte listas i annex H. Dessa länder har så kallade övergångsregler som tillåter dem att tills vidare tillämpa undantag från standardmomsen. Bland de länder som tillämpar reducerad moms på restaurangtjänster ligger den genomsnittliga momsnivån endast på . I kampen om världens turister måste liknande förutsättningar ges. För att möjliggöra restaurangpriser i nivå med övriga EU krävs det att restaurangmomsen sänks. Ett första steg för att möjliggöra en sådan reduktion skulle vara att restaurangtjänster läggs till listan över varor och tjänster som får tillämpa en reducerad momssats i annex H i EU:s sjätte momsdirektiv. Där kan påverka genom att ställa sig bakom en sådan ordning vid /Ekofin.
mot · GT02Sk361 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anpassning av restaurangmomsen. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland människor i åldern i är . För människor med utländsk bakgrund, dvs. som är födda i utlandet eller vars bägge föräldrar är födda i utlandet, är sysselsättningsgraden betydligt lägre, . Ännu lägre är den för dem som är utlandsfödda, . Hotell- och restaurangbranschen är en viktig arbetsgivare och näringsgren för grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Särskilt viktig är branschen för de utländska grupper som har en generellt sett lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet i . Vad gäller företagarna i hotell- och restaurangbranschen har utländsk bakgrund. Genomsnittligt bland samtliga branscher har av företagarna utländsk bakgrund. För många är det naturligt att öppna en restaurang med mat från den kultur som man själv kommer ifrån. Tack vare det finns det ett brett utbud av restauranger som serverar mat från hela världen. kan vi med matens hjälp förflytta oss över hela jordklotet. Libanesiska, thailändska och japanska restauranger har snabbt blivit populära. Restauranger utgör ett viktigt forum för naturliga möten mellan kulturer, vilket är viktigt för en lyckad integration. Trots att många människor med utländsk bakgrund redan driver företag inom hotell- och restaurangbranschen finns det saker som kan bli ännu bättre. En sänkt restaurangmoms skulle innebära att fler skulle gå ut och äta oftare, vilket skulle sporra fler företagare att anställa fler, men det skulle också innebära att fler skulle få chansen att introduceras till ny mat och därmed också nya kulturer. Broar som kan underlätta integrationen mellan den mångfald av kulturer som finns i vårt samhälle borde uppmuntras. Restaurangmomsen, som internationellt sett är mycket hög i (), borde därför anpassas till ett EU-genomsnitt och därmed möjliggöra för fler att möta världens matkulturer. Detta bör ges regeringen till känna.