mot · GT02Ub238 · 2005-09-23 00:00:00 — Möjlighet ska också finnas att efter gymnasiet läsa in högskolebehörighet på komvux. Vi föreslår också att en modern lärlingsutbildning skapas. Den kan vara kopplad till en gymnasieutbildning men har andra mål än den skolförlagda utbildningen. För den som går lärlingsutbildning ställs inte krav att läsa kärnämnen, men genom kopplingen till en gymnasieutbildning ges möjlighet att läsa gymnasieämnen i den utsträckning eleven vill. 9.2Stärk elevernas rätt att välja skola Även om alla elever enligt skollagen ska ha rätt att välja mellan olika kommunala skolor kan den rätten i praktiken vara kraftigt inskränkt lokalt. Även möjligheten att välja en skola i en annan kommun är oftast liten. Ökade möjligheter att välja mellan olika skolor kräver i sin tur att det råder lika villkor för alla skolor oavsett huvudman. Våra förslag om ökad frihet för alla skolor leder till att de kommunala skolorna ges ökad möjlighet att konkurrera på lika villkor med de fristående skolorna. Vi vill ge kommunala skolor minst lika stor frihet som de fristående skolorna har . Våra förslag undanröjer också onödiga hinder som finns för fristående skolor och stärker deras rättssäkerhet. För att öka möjligheten för elever att välja mellan olika kommunala skolor bör skollagens bestämmelser i detta avseende stärkas. Resurserna i skolan bör följa eleverna även i den kommunala skolan. Vi uppmuntrar kommunala självstyrande skolor som en separat juridisk person, med en ekonomi avskild från kommunens och med huvudman, men lydande under samma regler som de fristående skolorna. Villkoren för fristående skolor förbättras genom att handläggning av ansökningar påskyndas och genom att kravet att redan vid ansökningstillfället ha löst lokalfrågan slopas. Tillsynen av friskolor ska fortsatt skötas av . Reglerna för ersättning till friskolor behöver preciseras, beslut ska ske snabbare och enklare kunna prövas i domstol. Friskolor får rätt till ersättning för fritidsverksamhet i anslutning till skolan enligt samma regler som gäller de kommunala skolorna. Kravet att en friskola måste ha minst 20 elever för att ha rätt till bidrag avskaffas, så att utrymmet t.ex. för glesbygdsskolor ökar. 10Utvärdera varje skola och inför ansvarsutkrävande för skolors kvalitet En förutsättning för att mål- och resultatstyrningen av skolan ska leda till ökad kvalitet är att utvärdering och ansvarsutkrävande stärks. Ett formellt system för utvärdering måste också finnas för att säkerställa nationell likvärdighet och måluppfyllelse, samt att de till skolan anslagna skattemedlen används på ett ansvarsfullt sätt. utbildningsinspektion har inneburit en förbättring av möjligheterna att granska hur väl skolor och skolhuvudmän når upp till målen. finns dock betydande brister, särskilt avseende granskning av hur väl kunskapsmålen uppnås. Större inslag av nationella prov, enligt vad som förslagits ovan, underlättar självfallet granskningen, men fortfarande brister både de resurser som anslås till granskningen och möjligheterna att vidta åtgärder mot skolor som brister. Vi anser att utbildningsinspektion bör ges i uppdrag att fokusera på utvärdering av skolor utifrån hur väl kunskapsmålen uppfylls. Både uppnående- och strävansmål ska ingå i bedömningen. Varje skola ska utvärderas minst och granskningen ska ske på lika villkor för alla skolor, oavsett huvudman. Skolor som inte möter kraven ges för att förbättra resultaten. bör ges befogenhet att om så inte sker vidta åtgärder mot skolan, t.ex. kräva att skolledningen byts ut eller att skolans verksamhet startas om. Vid bedömningen av en skolas kunskapsresultat ska hänsyn tas till elevernas förutsättningar, så att en skola inte straffas för att den t.ex. har många elever i behov av särskilt stöd. 11 Resurserna till skolan Ansvaret för finansieringen av skolan vilar huvudsakligen på landets kommuner. Statens finansieringsansvar på skolans område begränsar sig till lärarutbildningen, forskning och framtagande av nationella prov och andra nationella utvärderingsinstrument. Vi vill låta staten överta ansvaret för finansieringen av skolan genom införandet av en nationell skolpeng. En sådan förändring kräver dock ett omfattande förberedelsearbete och omsorgsfulla utredningar. Vi föreslår därför att en parlamentarisk utredning om en nationell skolpeng tillsätts. Det innebär att en övergång till nationell finansiering inte är möjlig , utan att de nuvarande finansiella ansvarsförhållandena i sina huvuddrag bör bestå. Statens huvudsakliga finansiella ansvar är mot den bakgrunden dels att svara för att kommunerna har ekonomiska förutsättningar att utföra sitt uppdrag och att ytterligare statliga uppdrag till kommunerna finansieras, dels att staten tar ansvar för att säkerställa en rätt dimensionerad och högkvalitativ lärarutbildning och en väl fungerande utbildningsinspektion. Staten kan vidare genom minskad detaljreglering av kommunerna, både på skolans område och på andra områden, medverka till att resurser frigörs till prioriterade områden, som t.ex. satsningar på bättre skola. Ökad fokus på uppnående av skolans kunskapsmål bidrar likaledes till detta. Staten kan också bidra till att resurser används effektivare genom att inte förse statliga anslag till kommunerna med kostnadsdrivande villkor. Vi avvisar den styrning av skolans resursanvändning som de s.k. Wärnerssonpengarna inneburit. Finansieringsprincipen måste respekteras. Det innebär att ökade statliga krav på kommunerna ska åtföljas av ökad statlig finansiering. Eftersom kostnaden för många reformer är svår att bedöma måste också en uppföljning ske av att anslagsförändringar till kommuner varit rätt avvägda. Det krävs också finansiering, via tillförsel av nya medel eller omprioriteringar, av de satsningar som faller direkt inom ramen för statens finansieringsansvar. Vi höjer de generella bidragen till kommunerna för att möjliggöra en satsning på de kommunala kärnverksamheterna, däribland skolan. Ökade resurser möjliggör t.ex. minskad klasstorlek, satsningar på lärares kompetensutveckling eller annat som beroende på förutsättningarna på lokal nivå anses nödvändigt för att stärka skolans kvalitet. Vi kompenserar kommunerna för de ökade krav vi ställer på individanpassat stöd till elever i samband med kontrollstationerna. Därutöver tillför vi en miljard för lärares akademiska fortbildning. Lärarmiljarden innebär inga ökade åtaganden för kommunerna, men ökar möjligheterna till avancerad fortbildning för lärarna. Det ger skolorna tillgång till högre kompetens. Vi tillför också resurser för att öka andelen ämnesbehöriga lärare, stärka den skolnära forskningen samt förbättra kvaliteten i matematik- och NO-undervisningen. I andra motioner beskriver vi detta närmare. i (m) (2004), TIMSS 2003, Rapport 255. (2004), Nationella utvärderingen . Huvudrapport , Rapport 253. (2004), Nationella utvärderingen av 2003, Rapport 250, tabell 149. (2005), Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2005:17. (2004), TIMSS 2003, Rapport 255. (2005), Utbildningsresultat riksnivå, rapport 257. Nationella utvärderingen av 2003 (NU-03). Se rapporter nr 250-253, 2004. (2004), 2003, Rapport 254.