mot · GS02MJ37 · 2005-06-15 00:00:00 — Vi beklagar att regeringen inte tagit vara på möjligheten i vårbudgeten att utöka skyddszonerna med 2000 ha och fånggrödorna med 5000 ha. Det hade förhindrat ett kväveläckage på . Lantbruket har redan nu 8000 ha skyddszoner, vilket innebär utefter sjöar och vattendrag, som bidrar till att minska kväveläckaget med /ha. Alllianspartierna anser att diskussioner bör inledas med jordbruksnäringen kring möjligheterna att tillskapa ett frivilligt certifieringssystem med betoning på minskning och balansering av jordbrukets tillförsel av övergödande ämnen till mark och vatten. Ett certifieringssystem skulle både kunna bidra till en bättre miljö och stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Ett certifieringssystem bör bygga på ett nära samarbete med näringen. Viktigt förarbete för detta har redan gjorts i de kriterier som utarbetats av Svenskt Sigill och Odling i balans. Det är också nödvändigt att stärka det internationella arbetet med näringsutsläpp från industrin och kommunala och enskilda avlopp runtom . Det räcker inte med att ha en hög ambitionsnivå längre, nu krävs det kraftfulla direkta insatser för att lyckas. Vi vill att starka internationella åtgärder sätts in för att rädda . Våtmarker har en stor betydelse då de hindrar övergödande ämnen att nå känsliga sjöar och hav. Denna möjlighet att hindra övergödning har dessvärre försummats under en lång följd av år. EU:s ramdirektiv för vatten Det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten har en avgörande roll för att de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås. Vattenmyndigheternas arbete med vattenmiljöförvaltning och arbetet med att uppnå de vattenanknutna miljökvalitetsmålen kompletterar varandra. De föreslagna vattendistrikten, som är ett led i införandet av EU:s ramdirektiv för vatten, kan bli en ny strategisk lokal nivå. Ramdirektivet för vatten har en hög ambitionsnivå och ställer krav på medlemsstaterna att vidta sådana åtgärder att vattenresurserna når en god status. Detta kan ge stora bidrag till att uppnå de svenska vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. För att kunna åtgärda övergödningen av våra kuster och hav krävs det dock kraftigare åtgärder än de som vattenmyndigheterna har möjlighet att besluta om. Fördelarna med vattendirektivet är flera. Den stora skillnaden är att vattenmyndigheterna skall undersöka vilken effekt åtgärderna har och vid behov föreslå ytterligare åtgärder. koncentreras allt på åtgärder men det finns ingen direkt uppföljning av om de har någon effekt. Våra nationella miljökvalitetsmål saknar en formell rättslig status i det svenska rättssystemet. För att miljökvalitetsmål och andra miljömål skall få en sådan status krävs att målen omsättas i rättsligt bindande regler, exempelvis som krav på högsta tillåtna halter av vissa ämnen i vattenmiljön, som i sin tur leder till beslut om utsläppsbegränsningar. Detta bör ske genom den nya vattenförvaltningen, där vattenmyndigheterna har bemyndigande att fastställa kvalitetskrav för vattenförekomster inom vattendistrikten. I vattendirektivet är det den faktiska vattenstatusen som sätter ramarna för mänsklig påverkan på vattenresursernas kvalitet. I och med infördes instrumentet miljökvalitetsnorm även i svensk lag, för att därigenom även kunna beakta den samlade effekten som många olika verksamheter har på miljön. Men det är ännu oklart hur miljökvalitetsnormer skall förhålla sig till övriga instrument, som bl.a. tillståndsprövning. De nya vattenmyndigheterna får ansvar för att ta fram åtgärdsprogram och samordna olika myndigheters åtgärder, men deras ansvar och möjligheter att vidta åtgärder för att uppnå och bibehålla en viss miljökvalitetsnorm är svaga och otydligt uttryckta. Vi anser att det finns särskilda behov av att utveckla instrumentet åtgärdsprogram så att det blir tydligare hur generella krav på miljökvalitet kan omformuleras till precisa krav på förhållningssätt och åtgärder. Vi anser att det kan finnas intressanta kombinationer mellan juridiska styrmedel, nya ekonomiska incitament och olika typer av samverkansformer inom t.ex. ett avrinningsområde som kan leda till kostnadseffektiva lösningar. Vi är starkt kritiska till att regeringen ännu inte lagt några förslag till former för samverkan inom vattenförvaltningen. Det finns varken incitament för att locka till samverkan eller krav på sådan. För ett av de viktigaste instrumenten för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning vattenmyndigheternas arbete med vattenmiljöförvaltningen har regeringen alltså inte redovisat metod och inte heller givit tydliga mandat. Delmål 1 om åtgärdsprogram Delmålets nuvarande lydelse: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status skall nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. De finns flera typer av osäkerheter kring upplagring och läckage av gödande ämnen. En ökad kunskap om övergödningsfrågan är nu nödvändig. Det får vi bl.a. genom att öka nyttan av befintlig forskning, öka utbytet mellan forskning och miljöövervakning och genom att ta fram scenarier för utvecklingen i relevanta samhällssektorer. Forskningsfrågorna inom övergödningsproblematiken är många och kräver ett systemövergripande synsätt, där forskare från olika discipliner samverkar. Det är t.ex. först forskare som studerar läckage av näringsämnen från jordbruksmark, markanvändning och havsmiljöproblematik samarbetat. Havsmiljöarbetet är mycket splittrat och det har funnits en bristande dialog mellan intressenter, forskare och myndigheter. Forskning om vatten på land samordnas inte med forskning om haven. Ett ökat utbyte mellan den landbaserade och den forskningen och miljöövervakningen är viktiga och vattenmyndigheterna bör kunna fungera som en plattform för detta. Vi delar de synpunkter som flera remissinstanser framfört att det kan vara en risk att miljökvalitetsmålen inte blir kompletta utan detta delmål inskrivet. Vi anser dessutom att det i målet skall anges tydligt att målet i samband med vattendirektivets implementering kan och bör ske tidigare på många håll. Delmålet bör behållas och ges följande lydelse: , dock , skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. Delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar Fram skall de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat med års nivå. Vi anser att man måste utgå från lokala och regionala förhållanden där man borde specificera olika utsläppsmål för olika vatten. Vi är positiva till både forskningsprogram och satsning på skyddszoner men är negativa och bekymrade över fördröjningen av åtgärder. Det väsentligaste är att de kraftfullaste minskningarna sker där känsligheten är som störst. Det bör framgå av delmålet. Delmålets utformning kan inte grunda sig på osäkerhet i dataunderlaget. Därför bör delmålet kompletteras med: De största minskningarna skall ske i de känsligaste områdena. Delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar skall de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. Vi vill understryka vikten av att minska utsläppen av vattenburna utsläpp av kväveföreningar och peka på värdet av fånggrödor och kantzoner för jordbrukets del samt att kritik mot dålig rening av svenska avlopp tas på allvar och åtgärdas. Här kan EU:s landbygdsprogram spela en väsentlig roll, och det är viktigt att tillräckliga resurser lägges till miljöstöd, såsom t.ex. kantzoner, i det fortsatta arbetet med landsbygdsprogrammet. När man arbetar med miljöstöden är det väsentligt att fokus ligger på miljöeffekter och inte på olika brukarformer. Vi delar inte regeringens uppfattning att haven norr om skall undantas från begränsningen av kväveutsläpp från mänsklig verksamhet. Delmålet bör därför lyda: skall de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven ha minskat med års nivå. Delmål 4 om utsläpp av ammoniak skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå. Vad gäller ammoniakutsläppen anser vi att fortsatt forskning är nödvändig för att ytterligare utveckla system för fortsatt ammoniakminskning vid gödselhantering. Jordbrukssektorn svarar för den övervägande delen av ammoniakutsläppen, främst från hantering av stallgödsel. Trots minskningen, som beror på minskat antal djur och teknikutveckling, kommer fortsatta ansträngningar att vara nödvändiga. Det krävs också forskning och åtgärder för att hejda och minska ammoniakökningen från trafiken. Delmål 5 om utsläpp av kväveoxider Delmålets nuvarande lydelse: skall utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Detta delmål sammanfaller helt med delmål 4 under miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Vi efterlyser en skärpning av detta delmål enligt vad som tidigare redovisats. Vi vill också påpeka att denna skärpning kanske är av än större betydelse för att uppnå det långsiktiga miljökvalitetsmålet Ingen övergödning än för miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Levande sjöar och vattendrag Av fastställt miljökvalitetsmål: Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Det är få av våra vattendrag som är helt opåverkade eller måttligt påverkade av ingrepp i vattenmiljön, men många skadade vatten har möjlighet att restaureras. Värdefulla eller potentiellt värdefulla vatten bör restaureras så att biologiska och ekologiska värden ökar. Intrång i opåverkade vattendrag bör inte bara undvikas, utan sådana intrång skall helt enkelt inte göras. Vi anser dock att modernisering och effektivisering av befintlig vattenkraft är angelägen. Delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skydd i eller i anslutning till sjöar och vattendrag. skall minst hälften av de skyddsvärda miljöerna ha ett långsiktigt skydd och fördelas jämnt mellan de fem vattendistrikten. Minst 15 fiskefria områden skall finnas i varje vattendistrikt. Regeringen föreslår utan närmare motivering att de skyddade områdena fördelas jämnt mellan de fem vattendistrikten. Vi anser att områdesskydd bör införas där miljöerna är mest skyddsvärda även om det skulle bli en ojämn fördelning mellan distrikten. Vidare föreslår regeringen att delmålet skall preciseras till att minst 15 fiskefria områden skall finnas i varje vattendistrikt. Vi anser att det inte rimligen är just antalet fiskefria områden som är ett bra mått på hur långt miljöutvecklingen kommit. Ett större område kan ju ge bättre skydd än tio små områden. Regeringens ändringsförslag verkar alltså inte särskilt logiska. Eftersom regeringen inte har motiverat sina ändringsförslag anser vi att delmål 1 inte bör ändras. Delmål 2 om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag Delmålets nuvarande lydelse: skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda. Senast skall av de värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendragen ha restaurerats. Vi har ingen invändning mot att delmålet kvarstår oförändrat, men vill understryka att regelverket kring omprövning av äldre vattendomar bör utredas och förenklas. Särskilt angeläget är det att man omprövar vattendomar som tillåter att allt vatten i ett vattendrag leds bort för att gamla torrlagda vattenfåror skall få tillbaka en del av flödet. Grundvatten av god kvalitet Av fastställt miljökvalitetsmål: Grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Vi instämmer i regeringens bedömning att grundvattensituationen är god i ett internationellt perspektiv och har inga förslag som avviker från propositionen. Hav i balans samt levande kust och skärgård Av fastställt miljökvalitetsmål: och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Havsmiljön är en av vår tids viktigaste miljöfrågor. Hoten mot och miljö- och naturresurssituation är akuta och snabba åtgärder är nödvändiga. Vi är mycket kritiska till att inte en havsmiljöproposition med de första, mest akuta delarna i en marin strategi med konkreta beslut om åtgärder och förstärkta resurser presenterats. Förutom under delmål 1 om skydd av miljöer och kust och skärgårdsområden presenterar inte heller regeringen i denna proposition några skarpa förslag. Vi anser det mycket olyckligt att regeringen här, liksom vad gäller klimatpåverkan, avvaktar och i detta fall hänvisar till en kommande skrivelse. innebär en avgörande förändring och en helt ny möjlighet i förvaltningen av den hårt utsatta . Detta hav bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi med syftet att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling garanteras. Systemet måste ges juridisk kraft och samordnade skyddsåtgärder och sanktioner. Detta arbete menar vi skall drivas inom ramen för EU-samarbetet. På samma sätt som luftvårdsarbetet genom juridiskt bindande överenskommelser blivit framgångsrikt måste nu havsmiljön förbättras. Vi anser att regeringen nu i alla fora måste kommunicera övergödningsproblem och den överhängande risken för olyckor i samband med oljetransporter så att ett internationellt politiskt genombrott för åtgärdsarbetet med övergödningsproblemen kan komma till stånd och ytterligare effektiva skyddsåtgärder mot fartygsolyckor och oljeutsläpp tas fram för . Komplettering av miljömålets precisering Vi delar åsikt att preciseringen av vad miljökvalitetsmålet innebär bör kompletteras med följande mening: Ingen undermålig sjöfart skall trafikera omgivande hav, de mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser och räddningsberedskapen skall säkerställas. Delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare fem, och därutöver ytterligare fjorton, områden vara skyddade som naturreservat och tillsammans utgöra ett representativt nätverk av naturtyper. Därutöver skall ett område med permanent fiskeförbud inrättas till 2006, för utvärdering till 2010 samt ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden) inrättas till 2010 i vardera och för utvärdering till 2015. Målet beträffande antalet naturreservat måste höjas om gjorda internationella åtaganden skall kunna uppfyllas och miljökvalitetsmålet nås. Det är emellertid inte ett mål i sig att inrätta ett visst antal reservat, utan det är kvalitet och effekt som skall vara utgångspunkten. Avsikten är ju att skapa ett nätverk av skyddade områden för att bevara ekologiskt viktiga delar av våra typiska ekosystem. För oss är det även viktigt att det måste vara möjligt för människor att bo och verka i kust- och skärgårdsmiljö som man har en långsiktigt hållbar utveckling av t.ex. fisket. Därför måste arbetet med att skydda olika områden bedrivas i nära samarbete med dem som berörs av åtgärderna. Internationella erfarenheter visar att lokal acceptans för regelsystemet är av grundläggande betydelse för att skyddet skall vara effektivt. I finns goda exempel på lokal förvaltning att knyta an till. Ett exempel är Koster- och , där ett initiativ till lokalförvaltning gett goda resultat. reservat kan spela en viktig roll för att rädda yrkesfisket. Erfarenheter från visar att fiskeriförbud inom vissa områden har en positiv inverkan på yrkesfisket. Arbetet med bevarandet av biologisk mångfald har länge enbart fokuserat på det lätt synliga, det som finns på land, och glömt marin miljö. Vi anser att detta måste förändras och den miljön få större del av tillgängliga resurser. På samma sätt som markägare kan ersättas vid reservatsbildning på land måste de som påverkas av flera reservat och områden med fiskeförbud kunna kompenseras. Vi finner det anmärkningsvärt att man i propositionen inte lyfter fram detta. Vi kan inte oreserverat ansluta oss till inrättandet av just sju områden med permanent fiskeförbud. Det är rimligen inte just antalet områden med permanent fiskeförbud som är ett bra mått på hur långt skyddet av fiskebestånden har kommit. Behovet skall styra antalet. Om det är motiverat ur miljö- eller fiskeskyddssynpunkt skulle vi därför inte ha något emot fler än sju områden men först när vi har kunskap om effekterna. Det är därför viktigt med utvärdering av förbudsområdena. Delmål 5 om anpassning av uttaget av fisk Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, skall inte vara större än att det möjliggör en storlek och sammansättning på fiskbestånden som ger förutsättningar för att ekosystemets grundläggande sammansättning och funktion bibehålls. Bestånden skall ha återuppbyggts till nivåer betydligt över biologiskt säkra gränser. Vi tillstyrker den föreslagna förändringen så att delmålet på ett bättre sätt svarar mot gällande överenskommelser och mot principer som ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. För måluppfyllelse och för att öka förtroendet mellan forskare, förvaltare och fiskare och för att öka legitimiteten i åtgärderna bör stödja arbetet med att inom EU upprätta väl underbyggda förvaltnings- och uppbyggnadsplaner. Försiktighetsprincipen, fiskekvoter baserade på vetenskaplig rådgivning, förstärkning av den vetenskapliga rådgivningen från ICES samt skärpt kontroll och övervakning måste även fortsättningsvis vara den svenska linjen. Nationellt öppnar försök med lokal och regional förvaltning av fisket och möjligheten att fördela fiskemöjligheterna mellan fiskare för bättre måluppfyllelse. Enligt vår mening skall fiskebestånden vara så stora att de ger långsiktigt god avkastning. Delmål 6 om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik Delmålets nuvarande lydelse: Buller och andra störningar från båttrafik skall vara försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . Vi anser att delmålet bör ges betydligt mer uppmärksamhet . Den starkt tilltagande båttrafiken och de bullerstörningar den förorsakar i alla svenska skärgårdsområden är allvarliga problem. De nästan obefintliga restriktionerna för båtlivet i skärgården gör att det knappt finns några bullerfria skärgårdsområden någonstans. Delmål 7 om minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg Delmålets nuvarande lydelse: Genom skärpt lagstiftning och ökad övervakning skall utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och vara försumbara . Utöver de konstaterade utsläppen finns ett stort mörkertal och ökar fartygstrafiken på fortfarande, med åtföljande risk för utsläpp. Skärpta regler och ett gemensamt straffrättsligt regelverk för EU, skärpt tillsyn och övervakning och att de länder som ansökt om PSSA-klassning snabbt enas om ytterligare skyddsåtgärder och restriktioner är viktiga steg mot måluppfyllelse som snabbt måste tas. Sjötrafiken på , inte minst transport av råolja med tankfartyg, har ökat och utvecklingen förväntas fortsätta. Oljetransporterna sker dessutom i allt större fartyg. Denna ökning innebär en allt större risk för kollisioner och grundstötningar med oljeutsläpp som följd. Det är uppseendeväckande att regeringen trots upprepade incidenter med bl.a. undermåliga oljetankers och det ökande hotet för olyckor inte agerat tidigare och kraftfullare. Det är nödvändigt att agera både nationellt och internationellt. I den inlämnade ansökan om skyddsåtgärder i samband med klassning som särskilt känsligt havsområde (PSSA) valde regeringen att inte pröva möjligheten att ansöka om ytterligare effektiva skyddsåtgärder med minimikrav på skeppskonstruktion, kvalitet på och ansvar hos besättning, skadeståndsansvar för aktörerna i transportkedjan och reglering från strandstaterna (t.ex. lotskrav, trafikledning, hamnstatskontroll). Till detta kan bl.a. läggas att regeringen ännu inte för del tillfredsställande klarat av att inrätta det system av nödhamnar som EU beslutat om. Fler sjösäkerhetshöjande åtgärder, en högre beredskap och en bättre nationell förmåga inom miljöräddningstjänsten att möta oljeutsläpp liksom ett utvecklat internationellt samarbete behövs. Detta föranleder tyvärr enbart regeringen att överväga behovet av ett nytt eller reviderat delmål i samband med nästa fördjupade utvärdering. Mot bakgrund av den akuta faktiska hotbild som finns anser vi att ett nytt delmål snabbt bör införas. bör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till nytt delmål som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. Av fastställt miljökvalitetsmål: Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. I stora områden av landet har det absoluta flertalet av alla våtmarker försvunnit genom utdikning och andra åtgärder. Vi menar därför att åtgärder måste till för att anläggning och återställning av våtmarker skall kunna påskyndas. En faktor som kan vara begränsande i många fall där små markägare är inblandade är kostnader i samband med tillståndsprocessen som bl.a. kräver en omfattande MKB. Vi anser det bör ses över om det går att förenkla processen. Ökad torvbrytning kan utgöra ett problem för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. försvinner fler våtmarker än vad som återskapas. Funktionen som filter i naturen kan inte ersättas med rent tekniska åtgärder. återbildas på mycket lång sikt. För att samtliga våtmarksområden i myrskyddsplanen för skall kunna ha ett långsiktigt skydd måste säkerställandet av våtmarker prioriteras. Delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel Delmålets nuvarande lydelse: En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar skall tas fram senast . Vi ser det som angeläget att strategin, som skall ange riktlinjer för det fortsatta arbetet, verkligen blir klar . Arbetet med miljökvalitetsmålet går för långsamt i förhållande till uppsatta delmål. De mål som ställs upp för restaurerande och nyskapande måste också vara uppföljningsbara. Den nationella strategin måste ta hänsyn till de stora olikheter i våtmarksstruktur som finns i vårt land. Strategin måste därför baseras på områdesvist skydd. Delmål 3 om skogsbilvägar skall skogsbilvägar inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker påverkas negativt. Det är inte acceptabelt att det inte är möjligt att avgöra om målet är nått på grund av att regeringen saknar underlag. Som vi tidigare framhållit måste delmålen kunna utvärderas, annars blir det meningslöst att sätta upp tidsbegränsade mål. uppdrag att ta fram statistik bör ge säkrare utvärdering av måluppfyllelsen enligt det förändrade delmålet. Delmål 4 om våtmarker i odlingslandskapet Delmålets nuvarande lydelse: I odlingslandskapet skall minst 12 000 ha våtmarker och småvatten anläggas eller återställas fram . Placeringen och samordningen av olika våtmarksprojekt har varit bristfällig och inte givit maximal effekt vare sig för att gynna biologisk mångfald eller rena växtnäring.