ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T441 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av , , E 20 och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på bärighet, tjälsäkerhet och rekonstruktion i och . Utbyggnaden av såväl väg- som järnvägsnät i har av olika skäl blivit eftersatt. Bristerna på , riksväg45, E20 och riksväg40 är stora som trafiken, inte minst godstransporterna, växer kraftigt. Flera vägar i tillhör landets mest olycksdrabbade. Kapaciteten på järnvägarna /Vänernbanan, Västra stambanan, Kust-till-kustbanan och in mot och genom i kombination med nuvarande säckstation är otillräcklig och ett hinder för en önskad utveckling av tågtrafiken. Bland annat gäller detta för utbudet av regional trafik där det finns en politisk vilja i att satsa på en kraftfull utveckling av den spårbundna kollektivtrafiken. Väg- och järnvägsanknytningarna till de nationellt viktiga målpunkterna hamn och flygplats har påtagliga brister. En av de starkaste möjligheterna att stimulera den ekonomiska tillväxten ligger i att förbättra infrastruktur och trafikutbud så att kundunderlag och arbetsmarknad vidgas genom s k regionförstoring. I finns en stor potential för regionförstoring framförallt genom utbyggnad av järnvägssystemet. Exempelvis kan arbetsmarknaderna i , , /och integreras med arbetsmarknaden i och på så vis både stärka tillväxten och sprida den till fler geografiska områden. Vidgade arbetsmarknader bidrar också till ökad jämlikhet. En fråga som är viktig för regionen är även satsningarna på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion som inryms i planering. Behovet i vår del av landet är särskilt stort i och . Tyvärr sker fördelningen av medel för att förbättra bärigheten i allmänhet utefter var vägarna befinner sig rent geografiskt istället för att utgå från vägens kvalitet. Eftersom och inte är klassificerade som skogslän blir därför dessa två områden förfördelade vid fördelningen av pengar. Konsekvenserna av den otillräckliga transportinfrastrukturen i blir lägre tillväxt, onödiga trafikolycksoffer, sämre miljö och ökade svårigheter att uppfylla miljökvalitetsnormerna.
mot · GT02T442 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel ställs till förfogande för fortsatt samverkan kring trafikskadat vilt. Inom olika delar av landet utgör främst klövviltet en komplikation kring våra alltmer trafikerade vägar. Det är också dokumenterat att en trafikolycka har mycket stora samhällsekonomiska konsekvenser. När det gäller förebyggande åtgärder har tyvärr inte viltstängsel, som den mest effektiva insatsen, fått den önskade prioriteten hos vägmyndigheten. Ett omfattande och framgångsrikt samarbete har skett mellan , polisen och jägarna när det gäller eftersök av trafikskadat vilt. Detta arbete har som främsta mål att öka trafiksäkerheten samt minimera djurs lidande i samband med viltolyckor i trafiken. finns stor risk att detta värdefulla arbete kommer att tvingas upphöra då ingen av de statliga huvudmännen eller vill svara för kostnaderna i samband med dessa insatser. Jägarkåren svarar för det operativa eftersöksarbetet samt hundhållning. Det är utomordentligt angeläget att medel ställs till förfogande för att möjliggöra en fortsättning av detta arbete som både är en djuretisk fråga och en trafiksäkerhetsfråga. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T445 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall upprätta en fond för att stimulera företagare som installerar alkolås i fordon som används yrkesmässigt. Alkohol i trafiken ett växande problem Det finns en positiv utveckling av trafiksäkerheten i landet. Vi kan förmodligen se en antydan till minskning av antalet döda i trafiken trots ökad trafik. Det beror på en rad genomförda åtgärder när regeringen och prioriterat trafiksäkerhetsfrågor. Det handlar om byggandet av två-plus-ett-vägar, rondeller, planfria korsningar och ökad övervakning. Det handlar också om säkrare bilar och byggande av cykelbanor m.m. I takt med att fler fysiska åtgärder vidtas hamnar fokus alltmer på beteendet i trafiken. Det spelar mindre roll hur säkra vägarna och fordonen är om man t.ex. kör bil i drogpåverkat tillstånd. Särskilt allvarligt är problemen med alkoholpåverkade förare eftersom de står för den stora merparten av de drogpåverkade bilförarna. Problemet med alkoholpåverkade förare har inte minskat nämnvärt trots de senaste årens debatt. Snarare finns det en tendens och en oro att problemen förvärras i takt med den stigande alkoholkonsumtionen i landet. Det finns flera metoder att minska antalet alkoholpåverkade förare. Information, utbildning, sociala insatser och övervakning är grundläggande. Alkolås som hindrar en alkoholpåverkad person att starta ett fordon är ett effektivt tekniskt hinder. vill på olika sätt öka användningen av alkolås. Det skall inte bara vara aktuellt för personer som fällts för rattonykterhet och andra riskgrupper utan alkolås bör vara standard på nya fordon utifrån berörd EU-lagstiftning. För att stimulera införandet av alkolås har yrkestrafiken en nyckelroll. Många företag såsom taxiföretag, åkerier och bussföretag funderar eller håller på att installera alkolås i sina fordon. Det visar att de tar säkerhetstänkandet på allvar och att man strävar efter att bidra till uppfyllelsen av nollvisionen dvs. att ingen skall dödas i trafiken. Om yrkestrafiken utgår från att alkolås skall vara en självklarhet i fordonens standardutrustning inspirerar detta även privatbilisterna och biltillverkarna. Attityden till alkolås förändras så att alkolås blir en nödvändig del av en ny bils säkerhetskoncept på samma sätt som bälte, ABS osv. Om alkolås införs i stor skala och blir standard så sjunker också kostnaden för alkolås dramatiskt. föreslår att det bildas en fond inom vars medel skall användas till att stimulera företagare som installerar alkolås. kan bidra med en del av fondmedlen inom befintlig ram men tanken är att även företag, privatpersoner, stiftelser skall bidra till fonden. Det finns t.ex. försäkringsbolag och banker som skulle tjäna på att det sker mindre olyckor. Kopplat till möjligheten att få bidrag från fonden kan olika krav ställas t.ex. att företagen skall ha en alkoholpolicy. Även detta bidrar till lägre sjukfrånvaro, bättre hälsa och lägre kostnader för samhället och många företag. anser att skall upprätta en fond för stimulans av installation av alkolås i fordon som används yrkesmässigt. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02T449 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att klassindelningen på tåg bör avskaffas. Klass beskriver i marxistisk betydelse en persons eller grupps relation till produktionsmedlen, och är i mer vardagliga politiska sammanhang en term som används vid indelning enligt ekonomiska och sociala kriterier. Klass är och har också varit benämningen på olika komfortklasser för resande, som är kopplad till ekonomiska och sociala kriterier. Den svenska transportpolitikens klassindelning har gamla anor. I den svenska järnvägens barndom hade 1:a klass breda, mjukt stoppade säten och mattor på golven, och 2:a klass hade något enklare stoppade säten och ingen matta. 3:e klass hade träbänkar och små fönster. På fanns t.o.m. 4:e klass (ståplats i vagn utan fönsterglas). 3:e klass, som normalt hade stoppade säten, försvann i liksom i de flesta europeiska länder 1956. Då blev gamla 3:e klass ny 2:a klass och gamla 2:a klass blev 1:a klass. På inrikesflyg och passagerarfartyg är all egentlig klassindelning avskaffad. förekom system liknande järnvägens. Inom järnvägen finns i 1:a och 2:a klass, och skillnaden är främst större utrymmen i 1:a klass. I vissa tågtyper, som X2000, förekommer det att resande i 1:a klass får allt från gratis tidningar till kompletta måltider inkluderat i biljettpriset. , 2006, är det tredje klass på tåget avskaffades. är det att ta steget fullt ut och avskaffa klassamhället inom transportpolitiken helt. Inga transportmedel framförda i bör hädanefter få verka med det gamla klassamhället som utgångspunkt. Vi anser att alla inrikes tågresor i från och med den 1/7 2006 skall bli klasslösa. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02T452 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett misslyckat avlagt förar- och eller kunskapsprov skall medföra förlust av rätten att framföra bil i . En förutsättning för att få köra bil i är att man har körkort. För att få körkort krävs ett godkänt förarprov och ett godkänt kunskapsprov. Detta har naturligtvis en trafiksäkerhetsbakgrund. Utländska körkort kan omvandlas till svenska. Om det utländska körkortet är utfärdat i ett land utanför EES-området, upphör det att gälla i efter att innehavaren blivit folkbokförd i . För att omvandla ett utländskt körkort, utfärdat utanför EES-området, krävs att innehavaren avlägger godkända kunskaps- och förarprov. Om innehavaren misslyckas med kunskaps- och eller förarprovet finns inga hinder att fortsätta använda det utländska körkortet fram till efter folkbokföringsdatumet i . Detta är en olycklig regel. I varje situation där en förare misslyckas med förar- och eller kunskapsprovet bör personen av trafiksäkerhetsskäl inte få fortsätta att köra bil i . Detta kan även gälla andra situationer där föraren ålagts att avlägga nya prov.
mot · GT02T457 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ny sträckning för på i . genom centrala i är mest godsintensiva järnvägsspår. Allt export- och importgods, som inte går med lastbil, fraktas på denna järnväg. Dessutom fraktas gods till och från industrier på detta spår. Det är en livsnerv som gjort det möjligt för att bli en av de ledande industriregionerna i . kommer hamn att fördubbla sin verksamhet. För dessa transportsträckor innebär det ökad transportverksamhet. Det är en positiv utveckling. Problemet är att den nuvarande kanske viktigaste transportled utgör en barriär i Älvstrandsområdet, med medföljande bullerproblem och säkerhetsrisker. geografiska placering innebär att viktigaste hamn är helt och hållet beroende av trafiksituationen där. Ingen ifrågasätter att transporterna måste gå på , men att transporterna går rakt genom ett av öns mest tätbebyggda områden är olyckligt och besvärligt , och ohållbart och oförsvarligt . På norra älvstrandsområdet, som ligger från centrum, har ungefär 5000 människor bosatt sig. Cirka 2 000 lägenheter är byggda eller håller på att byggas inom utställningsområdet och . Det är mest bostadsrätter, men också 500 hyreslägenheter och 32 äganderätter i radhus. Utbyggnaden fortsätter med cirka 2 000 lägenheter i . Totalt kommer ungefär 50 000 människor att bo och arbeta eller studera på gamla varvsområden och för dessa är utvecklingen gällande godsflödena en fråga som berör och engagerar. trafikeras med cirka 70 godståg . av godset är klassat som farligt. När koncentrationen av explosiva, giftiga och frätande ämnen är störst på de västsvenska vägarna är det sannolikt att det också är här olycksriskerna är störst. har vi fått se urspårningar och dylikt på spår som går genom tätbebyggda områden. I farozonen för sådana urspårningar är inte minst de boende på älvstrandsområdena. Antalet godståg stiger och på kort sikt räknar med att effektivisera genom kortare blocksträckor på . Det innebär att tågen tillåts köra med tätare intervall. har informerat om förstudien, bland annat på . Det är inte bara boende på Norra som är bekymrade av godstågen utan även boende i och vid . Av ovanstående skäl bör höja prioriteten på det pågående utredningsarbete som tittar på möjligheten att flytta helt från . Det finns i översiktsplanen reserverad mark för en ny sträckning av över mindre tätbebyggt område och bort från . Uteblir en snar och långsiktig lösning på de landbaserade godsflödena kan hamnens konkurrenskraft urholkas gentemot andra aktörer. En sådan urholkning påverkar tillväxtmöjligheter till det sämre liksom vår förmåga att fortsätta ge en god välfärd åt människorna som bor i landet. Med andra ord är det inte bara för stadsmiljöns attraktion och Hisingsbornas välbefinnande som och järnvägsspåren bör flyttas till ett befintligt spårreservat längre in på . Investering i dubbelspår i mer glesbebyggda områden tjänar flera intressen . Det är det som gör den till en långsiktigt ändamålsenlig åtgärd.
mot · GT02T459 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkra och stabila villkor för den fortsatta färjetrafiken HelsingborgHelsingör. är ett av mer dynamiska områden. Genom goda förbindelser med färja i norr och bro i söder stimuleras utbytet mellan människor och företag. Sedan broöppningen har också trafiken och kontakterna mellan länderna ökat. Detta leder till positiva konsekvenser för människors förmåga att förstå och lära av varandra, handla och utbyta idéer och varor. Tillgängligheten till och förtroendet för varandra påverkas emellertid av infrastruktur i termer av kommunikationsförbindelser, regler, skatter och transfereringssystem. Den ömsesidiga nyttan måste säkras av ömsesidiga spelregler. har harmoniseringssträvanden mellan länderna pågått. är dock många frågor olösta och kvarstående hinder finns för en effektivare integration. En fråga som ständigt måste aktualiseras är det broavtal som slöts mellan och ; ett folkrättsligt bindande avtal mellan och som gäller relationen mellan avgifter på färje- och broförbindelserna. Man kan fråga sig om den ständiga smygsänkningen av avgifter på bron ligger i samklang med detta avtal. Genom brobizz och särskilda avtal för godstransporter har brokonsortiet sänkt kostnaderna för överfart i den södra delen av sundet. Enligt avtalet skall avgifterna på bro respektive färja ligga i paritet med varandra men det kan nu skönjas att färjeförbindelsen missgynnas, vilket kan hota dess konkurrenskraft. En sådan utveckling kan inte få fortgå om man ska leva upp till intentionerna i broavtalet. Om regeringen är senfärdig med att undanröja hinder för integration som gäller ojämlika villkor i skattesystem och sociala system m.m. bör man i alla fall inte lägga hinder i vägen för integrationsarbetet genom att skapa osäkerhet kring förutsättningarna för goda kommunikationer i norra . För den svenska delen i norra är det helt nödvändigt att det finns stabila förutsättningar för fortsatt färjetrafik.
mot · GT02T460 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utnyttja alternativa investeringslösningar för en snar ny, till- och ombyggnad av järnväg och väg mellan och via . Samhällets infrastruktursatsningar bör enligt teori om god ekonomisk hushållning baseras på nytta för den enskilde medborgaren såväl som för samhället totalt. Nyttan mäts oftast i ekonomiska termer. Nyttan finns både för samhället och för dess delar, i detta fall en ny region som i mycket lösa skisser beskrivits i en rapport till . Oavsett var regionfrågan hamnar finns ett väsentligt lokalt och regionalt samhällsekonomiskt intresse av att få till en modern infrastruktur vad gäller kommunikationerna mellan och . saknar direkta förbindelser via järnväg, vilket är både unikt och anmärkningsvärt i för en stad av den storleken. Moderna förbindelser med väg och järnväg som ansluter till lyfter enligt de kalkyler som finns inte bara de orter som finns i direkt anslutning utan även omkringliggande områden. Samhällsekonomiskt riktiga investeringar måste genomföras . Begränsningen finns dock i en märklig blandning av investeringsprojekt redovisade som direktutgifter såväl som investeringar genom lån och genom olika former av leasing. En sådan blandning av olika redovisningstekniker, särskilt vad avser investeringar, ger en svårtolkad bild men framför allt gör den beslutsunderlaget bristfälligt och otydligt. Få infrastrukturinvesteringsprojekt har nämligen samhällsekonomiska payofftider som kan . En alltmer vanlig modell för att hantera investeringar och få en enkel spridning av kostnaden för dessa projekt över förbrukningstiden är att utnyttja extern finansiering via s k ppp-projekt eller ops-lösningar. (offentligt privat samarbete). Med sådana lösningar kan investeringsprojekten hanteras på ett redovisningsmässigt korrektare sätt. Kapital utifrån, såväl från privata investerare som från fonder, kan då även få vara med och bidra med investeringskapital samt få avkastning på insatta medel. Framför allt kan dock investeringar tidigt komma till stånd, vilket är samhällsekonomiskt lönsamt, och inte som bli kraftigt försenade på grund av redovisningsteknik och s.k. utgiftstak. Ett bra exempel på sådana projekt som redan borde ha varit genomförda är E18 mellan och samt även den s k Nobelbanan från via flygplatsen och till . För att komma tillrätta med och skapa förutsättningar att komma loss med investeringar, inte bara med vissa delar utan i hela projekt, måste en alternativ investeringsmodell användas i enlighet med vad som beskrivits ovan i denna motion. I denna modell kan med fördel lokala investerare såväl som fonder delta. Vad som ovan anförts om att av samhällsekonomiska skäl påbörja en investering i infrastruktur och i full skala mellan och via bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T462 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett båtregister. införde den socialdemokratiska regeringen ett register för fritidsbåtar. Detta avskaffades sedan av den efterkommande borgerliga regeringen. Registret blev istället frivilligt, vilket har fått till följd att det är tämligen ofullständigt och till liten nytta. Det obligatoriska register som tidigare fanns var mycket uppskattat av många, inte minst av polis och kustbevakning. Deras arbete underlättades betydligt av att det fanns ett obligatoriskt register. Bedömningen när båtregistret infördes var att det bidrog till att öka sjösäkerheten och att det blev enklare att leta reda på försvunna och stulna båtar. Denna bedömning bekräftades av kust- och tullmyndigheter även efter det att registret införts. Det obligatoriska registret var självfinansierat av båtägarna och innebar ingen kostnad för staten. Det har i samband med att ett register diskuterats också förts en diskussion om skatt på fritidsbåtar. Om en sådan ska kunna införas krävs det ett båtregister. Det var sannolikt det som var den främsta anledningen till att den borgerliga regeringen avskaffade registret. står den yrkesverksamma delen av sjöfarten för de kostnader som fritidsbåtarna bidrar med i form av underhåll av farleder, sjöräddning med mera. Ett antal motioner om att införa ett båtregister har avslagits i med motiveringen att det har pågått en utredning i frågan. Utredningen är slutförd och redovisad. Av redovisningen framgår att med stöd av polisen och anser att ett register kan underlätta arbete och öka sjösäkerheten och ordningen till sjöss. Det är nu angeläget att ett båtregister införs.
mot · GT02T463 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformerad taxinäring. Syftet med avregleringen var i första hand att främja en sund konkurrens och att förbättra servicen till näringens kunder. Erfarenheterna av avreglerad taxiverksamhet visar att avregleringen i flera avseenden skapat fler problem än den löst. Den svenska taxinäringen drabbas då vissa taxiföretagare fuskar med redovisning, skatter och avgifter. Risken är stor att seriösa taxiföretag slås ut när omfattande ekonomisk brottslighet skapar snedvriden konkurrens. Enligt undanhåller taxinäringen intäkter på . I vissa fall förekommer dessutom annan allvarlig brottslighet i samband med svarttaxi, exempelvis våldtäkter och rån, det handlar alltså inte bara om ett problem för taxinäringen utan för hela samhället. I utredning Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen (SOU 2004:102) föreslås en rad åtgärder för att stävja fusket. Bland annat föreslås att information från alla taxametrar skall överföras till särskilda redovisningscentraler och att alla taxibilars kreditkortsläsare måste vara anslutna till, eller integrerade med, taxametern. Vidare anser utredningen att en förbättrad tillsyn är den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten som finns inom taxinäringen. Mot bakgrund av detta är det nu angeläget att vidta åtgärder för att stävja fusket och reformera taxinäringen.
mot · GT02T467 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett ökat slitage som en konsekvens av stormen . I spåren efter stormen har vägstandarden försämrats på många vägar. Väg 30 som förbinder och är i stort behov av upprustning. Antalet timmertransporter har ökat då behovet av att snabbt ta hand om allt timmer som föll under stormen är stort. Vägen är smal och sikten bitvis skymd. En breddning av vägbanan behövs för att minska det höga antalet bilolyckor. Olycksrisken är stor när persontrafiken ska samsas med ett ökat antal lastbilar, varav många är utländska fordon med chaufförer som saknar lokalkännedom i området. Region sydost inom som är ansvarig för underhållet av vägarna i vår region har möjlighet att omfördela pengarna inom regionen så att de mest akuta behoven tillgodoses. Konsekvenserna efter stormen har gjort att slitaget på vägarna har ökat.
mot · GT02T472 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken. Järnvägstrafiken mellan och , via , , , , (UVEN), är en viktig del av infrastrukturen i östra . Trafiken utförs av SJ på uppdrag av () som har i uppdrag att upphandla denna trafik. Finansieringen av UVEN-trafiken är i princip säkerställd . Det ekonomiska ansvaret för trafiken delas fram till dess av respektive trafikhuvudman och Rikstrafiken. UVEN har stor betydelse i samverkan med och samt att man anknyter till Västra stambanan i för vidare färd mot västra . I ansluter UVEN-trafiken till och i har man anknytning till norrgående tåg. Området som UVEN trafikerar binder ihop fler län och arbetsmarknadsregioner, exempelvis finns här flera högskolor och universitet. Rikstrafiken har möjlighet att upphandla transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. UVEN uppfyller de kriterier som Rikstrafiken ställt upp. Men det finns inget långsiktigt hållbart avtal mellan och Rikstrafiken. Denna osäkerhet påverkar resandet negativt. Vi menar att det är oerhört betydelsefullt att ett långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken kommer till stånd.