mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Det är viktigt att väga arbetsgivarnas behov av flexibilitet och de anställdas behov av trygghet mot varandra. Det är också viktigt för nystartsjobben med viss flexibilitet i anställningsformen. Upp till kan företagen använda nystartsjobb på visstidskontrakt med vårt förslag. Därefter bör företagen kunna avgöra om anställningen ska övergå i en tillsvidareanställning. Skatterabatten utgår i maximalt enligt alliansens förslag. som vi föreslår en uppluckring för anställningar på tidsbegränsade kontrakt ser vi inget behov av att ändra på de s.k. turordningsreglerna i LAS. Inom de flesta avtalsområden har regeln sist-in-först-ut varit gällande långt innan LAS uppkom. En god anställningstrygghet ger de anställda möjligheter att fokusera på att producera och skaffa sig den kompetens som arbetsgivaren efterfrågar och utgör en viktig del av det svenska trygghetssystemet. I kombineras också LAS-reglerna med möjligheter för arbetsgivaren att anpassa arbetsorganisationen till produktionens behov och med, inte minst i jämförelse med våra europeiska grannländer, förhållandevis låga avgångsvederlag. De borgerliga partierna drev tillsammans med igenom att två anställda ska kunna undantas vid nedskärningar i företag med högst tio anställda. Enligt en SIFO-undersökning som genomfördes utnyttjas inte undantagsmöjligheterna i någon större omfattning: av små företag, som sagt upp personal , var det som använde undantagen. Övriga löste uppsägningarna i fackliga förhandlingar eller på annat sätt. 8Löna sig att vara företagare Viljan att ta risker är det utmärkande för entreprenören. Att våga blir hos entreprenören det självklara, det som driver utvecklingen framåt. Därmed kan han finna grunden för trygghet och stabilitet i själva risktagandet. Alternativet är stagnation, tillbakagång och osäkerhet. handlar risktagandet om mycket mer än om att våga riskera bara en del av sina sparade medel. Det vet alla småföretagare som med varje rationell kalkyl egentligen skulle göra allt annat än att pantsätta villan för att köpa en ny svarv att ställa i källaren. Företagarens och entreprenörens förmåga att skapa måste stå i centrum för företagspolitiken. För att introducera något nytt måste entreprenören utmana traditioner och visa både mod och styrka. Lyckade innovationer ger en ekonomisk avkastning som lockar andra att följa efter i innovatörens fotspår. finns en hel kärna av entreprenörer som sätter i gång en vågrörelse genom ekonomin. och Microsofts inverkan på IT-branschen är ett bra exempel. 8.1Företagsamhet som grund för välfärd Ett sätt att sammanfatta vad det är som driver samhället framåt handlar om företagsamhet. Men inte företagsamhet som juridisk form eller organisatorisk modell utan som karaktärsdrag. Det handlar om viljan och förmågan att ta sig för saker, att vara företagsam. Det är inget karaktärsdrag som man bara hittar hos dem som driver och startar aktiebolag. I stället kommer företagsamhet till uttryck i en mängd olika former, beroende på egna erfarenheter och preferenser. Det kan handla om dem som startar friskolor, om anställda som arbetar för att öka företagets försäljning eller om dem som hjälper gamla med matinköpen. Företagare är inte en särskild sort, som bara länkar in sin företagsamhet i juridisk form och därmed är exkluderade från all annan form av företagsamhet. Men de har en viss vana av att våga och vilja vara företagsamma på livets olika arenor. Högre tillväxt handlar alltså inte bara om ekonomi. Aktivt företagande är inte bara en förutsättning för samhälleligt välstånd; det är också ett uttryck för individuellt självförverkligande, en individuell skaparkraft som inte får motarbetas av politiska beslut. En politik för företagande krävs för att stimulera tillväxt, men en politik för företagande är också en politik för frihet. Fritt företagande ger möjlighet för enskilda att få utlopp för skaparlust, viljan att prova något nytt och viljan att ta risker. Tillväxt kan därför på många sätt beskrivas som högst personlig eller som resultatet av varje människas vilja att förbättra sitt eget liv. Med detta som utgångspunkt tillväxt sett som samhällets fortskridande får tillväxten stark idépolitisk bäring. Tillväxt blir till ett mått på hastigheten i samhällets utveckling. Ett gott företagsklimat i allmänhet och ett mycket gott små- och nyföretagarklimat är nödvändigt för att vi ska kunna dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger, och möta de utmaningar den ställer oss inför. Villkoren för företagen måste vara minst lika goda i som i andra länder. Så är det tyvärr inte , och vi kan tydligt se vilka effekter detta fått. som svenska företag i allt större utsträckning förlägger investeringar och nyanställningar utomlands sinar den tidigare ymniga strömmen av utländska direktinvesteringar till . sjönk de utländska direktinvesteringarna till noll enligt statistik. Även om det fortfarande finns utländska företag som köper eller bygger upp verksamheter i så är det nu lika många som säljer eller lägger ned. De svenska investeringarna utomlands var över 100miljarder kronor. Det verkar nästan som om landets företagare förlorat tron på . Det finns dock skäl att nyansera bilden. Internationella jämförelser visar att klarar sig bra på många områden. Det gäller t.ex. den mätning som () genomför av företagsklimatet i olika länder, och som är den kanske mest uppmärksammade studien av företagsklimat. Där får en topposition. Problemet är att trots i grunden goda förutsättningar stabila makroekonomiska förhållanden, låg grad av korruption, en välutbildad befolkning och väl fungerande infrastruktur inte tycks nå sin potential. från som står bakom , menar t.ex. att ligger ca 20procent under den förväntade BNP-nivån med hänsyn till de underliggande faktorer som mäts i studien. Han menar vidare att de viktigaste skälen till att inte utvecklats lika positivt som man skulle kunna förvänta sig är det höga skattetrycket och brister i företagsklimatet för små och medelstora företag. borde kunna bättre, men för det krävs en ny politik för företag och företagande, en politik som i stället för ständigt nya pålagor och krav på företagarna ger stabila politiska förutsättningar och successiva förbättringar av företagsklimatet. Ett avgörande problem är att socialdemokraterna och de övriga vänsterpartierna inte tycks förstå att deras politik kväver företagen, och skrämmer dem från att anställa. Arbetsgivares sjuklöneansvar ökar avsevärt risken att anställa en ytterligare person. Som arbetsgivare måste man inte bara ta ställning till om de man anställer kan förväntas göra ett bra jobb, utan också om risken är stor att de blir sjuka. Att som arbetsgivare tvingas betala betydande belopp för anställda som är sjukskrivna, även för sjukskrivningar till följd av skador eller t.o.m. efter skönhetsoperationer, känns inte rättvist. Pågående utredningar, t.ex. om rätt till heltid och , som väntas föreslå ytterligare skyldigheter för arbetsgivare att genomföra rehabilitering för anställda, gör att landets företagare väntar sig ytterligare kostnadsdrivande regler. som regeringen visar betydande handlingskraft i att föreslå nya pålagor på företagen, finns en anmärkningsvärd saktfärdighet när det gäller att finna lösningar på uppenbara brister i företagsklimatet. Avskaffandet av arvs- och gåvoskatten var välkommet men borde ha skett tidigare. Vi kommer aldrig att få veta hur många familjeföretag som inte klarat av generationsskiften på grund av arvs- och gåvoskatten. har regeringen inte, trots flera utredningar, lyckats åstadkomma några märkbara förbättringar av de s.k. fåmansbolagsreglerna, som diskriminerar små företag. I stället för att välkomna nya företag inom offentligt finansierade verksamheter, läggs hinder i vägen, med stopplagar och vinstförbud. Ett gott näringslivsklimat är inte bara viktigt för att skapa förutsättningar för nya och fler jobb utan är även viktigt ur ett konsumentperspektiv. All erfarenhet visar att sund konkurrens och få hinder för nya företag att utmana gamla leder till lägre priser, ett utökat utbud av produkter och utökade valmöjligheter för konsumenterna. Inte minst EU-inträdet har lett till ökad konkurrens och lägre priser på många marknader i , men fortfarande återstår mycket att göra. Vi ser företagarpolitiken som så avgörande att vi också presenterar en särskild motion i dessa frågor som ytterligare utvecklar hur företagsklimatet kan förbättras (motion 2005/06:N434). Grunden för det svenska välståndet lades genom att ett trovärdigt institutionellt ramverk skapades, som byggde på fasta spelregler, avtalsfrihet och respekt för äganderätten. Välstånd skapas inte genom politiska ingrepp utan genom att människor i samverkan har möjlighet att bygga upp företag, ackumulera kapital, investera och arbeta. Politikens roll är med detta synsätt att undanröja hinder och skapa goda grundförutsättningar, inte att försöka planera fram nya företag. Det finns inte en enstaka åtgärd som kommer att återge företagare tron på vårt land och få dem att våga investera mer och anställa fler, utan tvärtom måste politiken på en rad områden bli företagarvänligare. För att fler ska arbeta, måste fler våga vara företagare, fler företagare våga bli arbetsgivare och fler arbetsgivare våga anställa fler. Vi anser att företagsklimatet måste förbättras genom en ny skattepolitik för företag och företagare. Vi har också presenterat ett brett reformprogram tillsammans med de övriga partierna i . Att vara företagare och arbetsgivare innebär att ta risker. För att fler ska våga ta risker måste avkastningen på risktagande bli högre. De flesta former av inkomstbeskattning minskar med nödvändighet incitamenten att ta en risk. Om en företagare tar en risk, och lyckas, går en del av vinsten i skatt. Om företagaren däremot misslyckas, kan beskattningen aldrig bli mindre än noll.47 Denna effekt är svår att undvika, men det är viktigt att undvika skatteregler som i onödan straffar risktagande. Rättvis beskattning av fåmansbolagen Alliansen föreslår att det krångliga regelverket (3:12) för fåmansbolagen ändras så det inte missgynnar eget företagande. Regeringen kommer att föreslå vissa förändringar i beskattningen av fåmansbolag. Av lagrådsremissen framgår att dessa förändringar kommer att bli otillräckliga. Vi avser att gå längre och återkommer med den exakta utformningen i anslutning till regeringens proposition. Alliansen anslår, utöver regeringens förslag, 0,9 miljarder . Ett exempel på olyckligt utformade skatteregler är de s.k. fåmansbolagsreglerna, eller 3:12-reglerna, dvs. de regler som gäller beskattningen för företag där en eller flera av huvudägarna också arbetar i företaget. De missgynnar småföretag, dvs. de företag som dels står för en avgörande del av sysselsättningen, dels bland sig gömmer framtidens storföretag. föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. halveras skattesatsen från till . Skattebortfallet beräknas uppgå till 2006. Vår politik gör det lättare att anställa, men nya och växande företag måste också ha tillgång till kapital. Skatter och regler som minskar tillgången på riskkapital bör därför förändras. Förmögenhetsskatten skadar kapitalbildningen av flera skäl. Beskattningen av förmögenheter gör att förekomsten av s.k. affärsänglar, dvs. personer som med eget kapital finansierar entreprenörer, begränsas. Förmögenhetsskatten driver också kapital utomlands, och riskerar på så vis att minska tillgången på riskvilligt kapital i . Eftersom vissa former av tillgångar, t.ex. konst och antikviteter, i praktiken är undantagna från förmögenhetsskatten gynnar skatten också improduktiva investeringar framför investeringar i företag. Slutligen gör de många kryphålen i beskattningen att förmögenhetsskatten är en orättvis skatt. har därför kommit överens om att en ny regering ska avskaffa förmögenhetsskatten . föreslår att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande till från . Förslaget beräknas öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2006. Ett exempel på hur staten skapat onödiga hinder för företag att få tillgång till kapital är utformningen av förmånsrätten. En viktig reform, särskilt för företag i glesbygd, är att förmånsrätten för företagsinteckningar höjs till . En utvärdering av förmånsrättsreformen visar att den haft negativa konsekvenser för små och medelstora företags kapitalförsörjning. I en enkätundersökning som genomförde på uppdrag av ITPS uppgav av de 3000 tillfrågade företagarna att de fått sina krediter omprövade, och hälften av dessa ansåg att deras tillväxtmöjligheter hade försämrats. Vår bedömning är dock att övriga delar av förmånsrättsreformen, t.ex. att statens tidigare förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffades, och att lönegarantin utökades, varit av godo. I övrigt bör därför förmånsrättsreformen lämnas intakt. För staten kan en ökad kostnad för lönegarantin uppkomma genom denna reform, genom att staten får ut en mindre andel av sin fordran på ett konkursbo när gäldenärer med företagsinteckningar som säkerhet får ut mer. Kostnaden för denna reform beräknas till . föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Utformningen av riskkapitalavdraget kommer att redovisas . För ändamålet avsätts en ram om . föreslår att kapitalförsörjningen förbättras genom införande av en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Den statsfinansiella kostnaden beräknas till 2006. En viktig del av vår ekonomiska politik är att vi säger nej till regeringens företagsfientliga förslag. Det gäller t.ex. den föreslagna höjningen av fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar, som har en direkt negativ effekt på framför allt mindre företag. Den negativa effekten torde dessutom vara störst i glesbygd, där behovet av transporter är större. Detsamma gäller förslaget till en särskild skatt på flygbiljetter, som vi därför avvisar. föreslår att den räntebeläggning som införts för periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta även andra obeskattade reserver. Ett fribelopp på införs. Detta fribelopp ska omfatta alla obeskattade reserver inklusive periodiseringsfonder, vilket kommer att medföra en lättnad jämfört med gällande regler på ca . För större företag leder förslaget till ökade statliga skatteintäkter på . Sammantaget leder förslaget till en förstärkning av det finansiella sparandet på ca 1miljard kronor 2006. Statens uppgift är att ställa upp reglerna för företag och enskilda samt att finansiera viktiga välfärdsuppgifter såsom skola, vård och omsorg. Däremot bör stat och kommun i allmänhet inte utföra sådana uppgifter som bättre utförs inom den privata sektorn. Det finns också ett problem med statligt ägande som gör att staten ska undvika att driva företag om det inte finns särskilda skäl för detta. Ett problem är de dubbla roller som uppkommer när staten både är domare och bestämmer reglerna och agerar som en viktig aktör på marknaden. Ett annat är svårigheten att upprätthålla rättvisa konkurrensvillkor, eftersom de statliga företagen i praktiken agerar med statens beskattningsrätt som eget kapital. anser att det statliga ägandet bör minskas. bör staten kvarstå som ägare endast då tungt vägande skäl talar för detta. Företag som Nordea, Sonera, OMX, samt Vin & Sprit verkar fullt ut på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Försäljning av statliga företag måste ske med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Vår bedömning är att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag 2006 kan vara en rimlig målsättning. Intäkterna ska användas till att minska statsskulden. Budgeteffekten av detta består dels av en minskning av statens räntekostnader till följd av en minskning av statsskulden, dels av minskade utdelningsintäkter från de statliga företagen. Förslagen innebär sammantaget en förbättring av det finansiella sparandet med 2006. Mot den här bakgrunden är vår utgångspunkt att staten som huvudregel ska undvika att äga företag och bedriva näringsverksamhet. ska inte en avveckling av det statliga ägandet göras till ett självändamål överordnat alla andra hänsynstaganden. Vi avser i stället att metodiskt gå igenom hela den statliga företagsportföljen och för varje företag identifiera och ange vilka skäl som en gång åberopades för det statliga ägandet och vilka skäl som alltjämt är giltiga. De privatiserade företagen kan stärkas om de tillåts att agera friare på kapitalmarknaden än vad som är möjligt för ett statligt företag. En avveckling av statligt ägande ger också ett tillskott av statsinkomster som kan användas till andra, mer angelägna ändamål. Omstruktureringar av de statliga företagen måste ske ansvarsfullt. En viktig uppgift är att värna skattebetalarnas gemensamma tillgångar. Det innebär dels att försäljningar måste anpassas efter marknadsläget så att intäkten blir så stor som möjligt, dels att hänsyn måste tas till den marknadssituation som skapas efter en försäljning. Försäljningar av statliga företag får inte medföra att det uppkommer privata monopol eller fåtalsdominans. måste ges ökade resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden. De räder som verket gjort mot vissa branscher där man befarat bristande konkurrens ett fenomen som drabbar nya aktörer hårt har varit bra och bör utvecklas. bör också ges ökade befogenheter att ingripa då konkurrensen inom t.ex. vård, skola eller omsorg hotas av en kommuns beteende. liksom övriga partier i föreslår i sina respektive budgetmotioner att ska få ökade resurser. Vi välkomnar den reformering av konkurrensövervakningen som sker inom EU, som syftar till en effektivisering, en anpassning till att EU utvidgats till fler länder och en fokusering på allvarligare överträdelser. EU:s konkurrensupprätthållande verksamhet är av stor betydelse. måste verka för att EU ingriper med kraft mot t.ex. olagligt och konkurrenssnedvridande statsstöd eller begränsningar av konkurrensen i medlemsländerna. är ett jämförelsevis öppet land, där utländska företag i allmänhet kan verka på samma villkor som svenska. Det är viktigt att svenska företag ges rättvisa villkor i övriga EU. Vår bedömning är att den svenska konkurrenslagstiftningen i huvudsak fungerar väl. På några punkter bör dock åtgärder övervägas som kan stärka roll. Vinsterna av att ingå i en kartell kan för ett företag vara mycket stora. Det är därför viktigt att de konkurrensskadeavgifter som utdöms är tillräckligt höga för att verka avskräckande. De processer som drivit har också blivit mycket utsträckta i tiden, vilket binder upp betydande resurser för såväl myndigheten som de inblandade företagen. Det kan därför finnas skäl att se över instansordningen i mål som gäller brott mot konkurrenslagen, och eventuellt ge möjlighet att direkt döma ut konkurrensskadeavgifter efter den modell som tillämpas av kommissionen på EU-nivå. Detta måste självfallet ske med bevarad rättssäkerhet för inblandade företag. En utredning bör tillsättas för att belysa behoven av ändrad instansordning och analysera om utdömda konkurrensskadeavgifter är väl avvägda. Avgörande för en god konkurrens är också att avskaffa konkurrenshindrande regler. Redan nationalekonomins fader, , påpekade i Om nationernas välstånd att företagare gärna samverkar i syfte att höja priserna. Hans slutsats var att sådan samverkan ofta möjliggörs genom olika typer av statliga regleringar, t.ex. skråväsenden, genom andra typer av regler. Därför är den regelförenkling som diskuteras nedan av central betydelse även för att öka konkurrensen. 8.5.1Uppföljning av om- och avreglerade marknader Det finns skäl att vara särskilt uppmärksam på konkurrensförhållandena på marknader som var föremål för strikta regleringar eller statliga monopol, men som avreglerats under . Det gäller t.ex. inrikesflyg-, taxi-, el-, tele- och postmarknaden samt delar av marknaden för spårbunden trafik. I flera fall domineras dessa marknader fortfarande av hel- eller halvstatliga företag, och även om dessa skulle privatiseras, återstår de konkurrensproblem som följer av att en marknadsaktör är dominerande. Det har också visat sig att en oproportionerligt stor andel av tillsynsärenden rör tidigare statliga monopolföretag. Den avslutade (SOU 2005:4) gör ingen samlad analys av om nettoeffekten av de liberaliseringar som genomförts varit positiv eller negativ, men drar slutsatsen att en återreglering varken vore önskvärd eller möjlig. Däremot pekar utredningen på att marknadernas funktionssätt kan förbättras och konsumenternas ställning stärkas. De förslag som utredningen lämnar bör noggrant övervägas. Det gäller t.ex. de förslag som gäller elmarknaden, där utredningen lägger några förslag som, även om utredningens förslag är mindre långtgående, går i samma riktning som förslag som tidigare lagt till , senast i vår energipolitiska motion (2004/05:N405). Där föreslår vi bl.a. att preliminärdebitering av el förbjuds och att ett sanktionssystem införs gentemot nätägare som missköter kunders krav på byte av elleverantör. Vi delar också syn på vikten av skärpt konkurrensövervakning på de liberaliserade marknaderna, och återkommande och systematiska utvärderingar av de olika regleringsmyndigheterna PTS, Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen m.fl. liksom förslaget att får ett årligt återkommande uppdrag att analysera , och . Vi delar även kritik av hur statens ägarroll hanteras i de företag som verkar på tidigare reglerade marknader. Utredningen pekar bl.a. på att hanterar såväl ägandet av de statliga företagen, regleringen av marknaderna som konkurrensövervakningsfrågor, vilket leder till svårlösta målkonflikter. Man framför även kritik mot bristande målformulering för de statliga företagen, vilket gör att det i praktiken inte går att utvärdera i vilken mån målen nås. 8.5.2Kommunalpolitik för ökad konkurrens verksamhet bör drivas i förvaltningsform och en bolagsbildning bör endast ses som ett steg på vägen till en avknoppning eller privatisering. Det finns många exempel på att kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller dold subventionering och diskriminerande offentlig upphandling. Därigenom får privata företag sämre lönsamhet och expansionsmöjligheter och några tvingas lägga ned sin verksamhet. Politiskt subventionerade konkurrenter skapar också en extra osäkerhet för privata företag som för sin försörjning enbart är hänvisade till att tillfredsställa kundernas efterfrågan och som inte kan falla tillbaka på att tillfredsställa politiska önskemål. Vi menar att måste ges möjligheter att ingripa mot kommuner som snedvrider konkurrensen. innebär kommunalt företagande ofta en ineffektiv användning av skattebetalarnas pengar. Kommuner är dåligt lämpade att driva företag, vilket ofta inneburit ett betydande slöseri med allmänna medel. En renodling av kommunernas roll, där man inte agerar domare och spelare på samma gång, skapar förutsättningar för fler livskraftiga företag. Kommunala bostadsbolag kan säljas. Spritt ägande kan också vara en viktig frihetsreform, t.ex. när bostäder i kommunala bostadsbolag säljs till de boende. Att äga sin bostad ökar människors makt över sina egna liv. Vi menar också att verksamhet i ökad utsträckning måste konkurrensutsättas. Detta är viktigt dels för att tillse att kommuninvånarnas skattepengar används ansvarsfullt, dels för att skapa goda villkor för företag. 8.6Färre och enklare regler Den beräknade kostnaden för företagens administrativa börda är . Bara kostnaden för att hantera momsreglerna är, enligt en studie av , nästan 3miljarder kronor . Kostnaderna faller oproportionerligt på små och medelstora företag. Medan kostnaderna för momshanteringen beräknas till 9kronor per anställd i genomsnitt för företag med över 250 anställda, beräknas den till i enmansföretag. Den administrativa kostnaden per anställd för företag i olika storleksgrupper beskrivs i diagrammet nedan.