mot · GT02A376 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt följande uppställning: 22:2 Bidrag till arbetslöshets ersättning och aktivitetsstöd 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:4 Lönebidrag och m.m. 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning 22:12 Satsning på privata arbets-förmedlingar politik utgår från människan och vars och ens ansvar för sig själv och andra. För är det centralt att besluten fattas så nära människan som möjligt, det gäller inte minst i arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras. Den ska inrikta sig på att minska arbetslösheten, inte dölja den. Därför anser vi att arbetsmarknadspolitiken i huvudsak ska ägna sig åt att matcha arbetssökande mot lediga jobb. Dagens arbetsmarknadspolitik ligger långt borta från den vision som har. Det måste alltid löna sig att arbeta och vi tror att det behövs starkare incitament och drivkrafter för att få fler människor i arbete. behöver allt mindre av centralisering och allt mer av ett system där makt, beslut och resurser ligger nära de människor som berörs. Framför allt vill vi ha ett fokus på riktiga jobb och ökade drivkrafter för att människor ska arbeta. Vi behöver också fler aktörer som kan förmedla arbeten, smartare lösningar som bidrar till att människor arbetar framför åtgärder som medför att människor fastnar i ett osunt bidragsberoende. För att arbetsmarknaden ska fungera måste det också bli enklare och billigare för företag att anställa. Regeringen tror sig få bukt med arbetslösheten, och arbetslöshetsstatistiken, med ett sysselsättningspaket som innehåller fler arbetsmarknadsprogram och kortsiktiga plusjobb. Vi har svårt att se hur dessa åtgärder ska leda till riktiga, varaktiga arbeten. Vi säger därför nej till regeringens sysselsättningspaket och föreslår i stället långsiktiga åtgärder som ska leda till arbeten och förordar en politik som ger förutsättningar för företagen att skapa fler jobb. Centraliseringen av den svenska arbetsmarknaden behöver brytas. Ett viktigt steg för att bryta centralstyrningen är bl.a. att arbetsförmedlingarna, och ytterst den arbetssökande, ges mer makt och möjlighet att påverka. Stora delar av besluten ska tas där kunskapen om de lokala förhållandena finns. bör också avvecklas i sin nuvarande form; i stället bör lokala lösningar få en betydande roll på arbetsmarknaden. För att reformera arbetsmarknadspolitiken är det nödvändigt att införa en enhetlig myndighetsorganisation, ge myndigheten en självständig professionell ledning och minska det politiska inflytandet. Vi gör därför en besparing på under förvaltningskostnader. av dessa resurser ska gå till en satsning på privata arbetsförmedlingar (se längre fram i denna motion). Tillsammans med drar vi inom denna anslagspost ned 2006 till en förändring av Ams organisation. Vi vill göra flera förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, allt för att det ska löna sig att arbeta. föreslår tillsammans med att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst ; dessa förändringar innebär besparingar på 500 respektive . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste tolv månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning skall maximalt kunna utgå och för arbetslösa med försörjningsansvar för barn. Ersättningen ska vara av förlorad inkomst och därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen ska vara . Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Dessa förändringar redovisas bl.a. under anslag 22.1 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. För mer information läs gärna i budgetmotion samt i arbetsmarknadsmotion. Dagens arbetsmarknadsprogram leder inte till arbete i någon hög utsträckning. Programmen har en synnerligen liten effekt för de arbetslösas ställning på arbetsmarknaden och bidrar sällan till att skapa kontakter och bygga de nätverk som är betydelsefulla faktorer för att lyckas få ett arbete. Vi drar därför ner för ca 20000 platser för arbetsmarknadspolitiska program inom ramen för aktivitetsgarantin under anslag 22.2. Nystartsjobben som föreslagit tillsammans med beräknas ge flera jobb åt dem som i dagens nuvarande system deltar i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd. Ytterligare resonemang och våra förslag kring arbetsmarknadspolitiska åtgärder och aktivitetsgarantin finns i arbetsmarknadsmotion. Regeringen satsar kortsiktigt på lärlingsutbildningar i årets budget. tror på lärlingsutbildningar men anser att dessa ska prioriteras på gymnasieskolan. Dessa pengar för vi över på gymnasieskolan eftersom att vi anser att det är där lärlingsutbildningen ska ha sin plats. Totalt för vi över 581 miljoner från anslagen 22.2 och 22.3 till gymnasieskolan under utgiftsområde 16. föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för nystartsjobben. De bedöms kunna generera åtminstone 50000 arbeten. I budgeten avsätts 1,2 miljarder för detta. Tillsammans med gör vi också en besparing på 3,8 miljarder genom att de riktade anställningsstöden tas bort; nystartsjobben bör träda in i stället. Vi i är övertygade om att alla människor har något att bidra med, även människor som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden eller människor som kanske inte kan arbeta i högt tempo. Vi tror inte att människor som varit långtidsarbetslösa eller långtidssjuka inte har något kvar att ge i arbetslivet. vill underlätta för människor som av olika skäl varit utestängda från arbetsmarknaden att komma tillbaks i arbete. Arbete och företagsamhet är en förutsättning för välfärden eftersom resurserna som skapas av arbetet finansierar välfärden. För att uppnå detta är det viktigt att insatser som bidrar till att personer som drabbats av långtidsarbetslöshet eller varit långtidssjuka, kan komma i arbete och få rehabiliteringsinsatser. förs en politik där regeringen hellre låter långtidssjukskrivna förtidspensioneras än att ge dem rehabiliteringsinsatser eller möjlighet att byta arbete. Vad som behövs är mer arbetsinriktade insatser. Människor med reducerad arbetskapacitet bör erbjudas lönebidrag i högre utsträckning än vad som görs . Vi vill både ha fler platser och höja den bidragsgrundade nivån till till skillnad från regeringens föreslagna nivå på . Likaså bör människor kunna få lönebidrag och inte som där gränsen går vid . Anslaget 22.4 Lönebidrag och m.m. höjs med totalt , vilket skulle ge ytterligare ca 5000 lönebidragsplatser. Inom anslagshöjningen avser vi även att förstärka resurserna för att de som behöver ska kunna få hjälp av arbetsbiträden samt tekniska hjälpmedel. Likaså anser vi att utrymme måste göras så att de personer som har grövst handikapp och funktionshinder ska prioriteras för . 200 miljoner omfördelar vi från anslagspost 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Resterande förs över från utgiftsområde 10 som en del i vårt rehabiliteringsarbete där vi vill ge fler människor möjlighet att arbeta, i sin egen takt, i stället för att förtidspensioneras. Arbetssökande har rätt att få stöd och hjälp när de söker jobb. tror att effektivare och nischade arbetsförmedlingar skulle bidra till att fler människor får ett arbete. Vi överför därför ca 1,2 miljarder, dvs. från anslag 22.1 förvaltningskostnader och från anslag 22.3 Arbetsplatsintroduktion för invandrare för en satsning som öppnar för en mångfald av olika aktörer, privata företag, föreningar och organisationer, att arbeta parallellt med de offentligt finansierade arbetsförmedlarna. Dagens arbetsförmedlingar fungerar dåligt om man ser till förmågan att få människor i arbete och att ge stöd och rätt rådgivning åt de arbetssökande. Stora delar av arbetsförmedlingarnas resurser går åt till att administrera friåret . anser att arbetsförmedlarna ska bidra till att få människor i arbete, inte till bidragsberoende. Naturligtvis är kontrollfunktionen viktig hos arbetsförmedlarna men förmedlingen av jobb ska stå i fokus. Om fler aktörer tillåts förmedla arbeten kan de arbetssökande själva välja aktör och ställa krav på kvalitetssäkra åtgärder. En mångfald där olika företag, föreningar eller organisationer kan erbjuda arbetsförmedlingstjänster leder till att olika former av åtgärder ökar. Med en ökad mångfald och större valfrihet för den enskilde ökar chanserna för den arbetssökande att få ett arbete. Dagens arbetsförmedlingar har låga kunskaper om vilka åtgärder som krävs för arbetslösa akademiker. Många arbetslösa akademiker upplever att det saknas förståelse för den arbetssökande akademikerns situation. Mer individanpassade arbetsmarknadsinsatser där privata aktörer kan erbjuda arbetsförmedlingstjänster har ett stort behov att fylla särskilt för akademiker som är utan arbete. Men för att påverka den höga akademikerarbetslösheten som råder behövs andra metoder för att ge de förutsättningar för arbete som krävs för akademiker i dagens samhälle. Vi vill satsa långsiktigt på att få fler akademiker i arbete genom att arbetsförmedlingarna och bemanningsföretagen hjälps åt att finna en plats åt en arbetssökande akademiker på ett företag eller i en organisation. Arbetsgivaren som tar emot akademikern får då en subvention på arbetsgivaravgiften. Allt för att den arbetssökande ska få in en fot på arbetsmarknaden. tvingas många akademiker ta okvalificerade arbeten vilket medför att deras kunskapsmässiga konkurrenskraft sänks ju mer tiden går. I stället vill vi öka möjligheterna till anställningar eller praktikplatser på olika arbetsplatser runt om i landet. Vi vill också satsa på att lotsa in arbetslösa akademiker, och anda unga arbetslösa, på platser som blir lediga efter de stora kommande pensionsavgångarna. Läs mer om detta i vår arbetsmarknadsmotion. Vi för därför från regeringens sysselsättningspaket i de delar som rör kortsiktig akademikerpraktik, plusjobb och feriearbeten till en långsiktig satsning på praktik och arbete för akademiker inom anslagspost 22.3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga åtgärder. satsning sträcker sig framöver. föreslår tillsammans med att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande till från . Förslaget beräknas öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med . Detta redovisas under anslag 22.10. Förmånsrätten är den juridiska benämningen på den företrädesrätt som borgenärer har vid utmätning eller konkurs. /05 förändrades denna genom regeringens proposition 2002/03:49 Nya förmånsrättsregler. Syftet var att underlätta för företagsrekonstruktioner och se till att andra borgenärer än banker och staten fick förtur till tillgångar i konkursbon. Den nya lagen om företagsinteckning ger banker allmän förmånsrätt och gäller av värdet av all gäldenärens egendom, som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt. Vidare har statens förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffats; lönegarantin utökades . Den nya lagen innebär alltså att bankens status som prioriterad fordringsägare har beskurits. Syftet med regeringens förslag var att minska antalet företagskonkurser och säkerställa att småföretagare fick en större del av tillgångar från konkursbon. Vad som har hänt i praktiken är att bankerna tagit hänsyn till den försämrade förmånsrätten genom att bli mer restriktiva vid utlåning och kräver i allt större utsträckning vidgade säkerheter för utlåning. Bankerna ställer nu allt högre krav på ökade säkerheter eller kapitalinsatser. Detta drabbar företagare utanför storstäderna mer än andra. Dessutom finns det inte något som tyder på att de förändrade förmånsrättsreglerna har gett positiva effekter. Däremot har många småföretagare drabbats av påtagliga negativa effekter. Därför vill vi tillsammans med återställa företagsinteckningens värde till . Det innebär att konkurser kommer belasta statens finanser i större utsträckning men underlättar för företagarna att våga satsa.