ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ475 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en utvärdering av den svenska vargstammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen ytterligare tid får förspillas vad gäller förändringen av 28 § jaktförordningen (JFO). riksdag har beslutat att skall slå vakt om en biologisk mångfald, vilket inkluderar de fyra stora rovdjuren björn, järv, lo och varg. I riksdagsbeslutet har också angivits att när det första etappmålet om 200 vargar eller 20 föryngringar uppnåtts skall en utvärdering göras. Den nu förda rovdjurspolitiken har på flera områden havererat vilket vi på många sätt får ta del av. Politiskt fattade beslut ifrågasätts, både avseende kostnader i form av mänsklig uppoffring, men också myndigheters agerande i vargfrågan kritiseras hårt. Det har också framkommit att förhalningen av en översyn och förändring av 28 § jaktförordningen har fått till följd att acceptansen för vargen i våra skogar undergrävts. För att skapa acceptans och förståelse för att upprätthålla en biologisk mångfald även när det gäller våra rovdjur krävs det att regeringen lyssnar och tar till sig de synpunkter som förs fram av berörda människor. Vi är helt övertygade om att detta också bäst skulle gagna den svenska vargstammen. För att inte förspilla mer tid och på så sätt ytterligare tappa acceptans och förståelse anser vi därför att regeringen skall påbörja utvärderingen av den svenska vargstammens återkomst i den svenska naturen. Vi anser dessutom att ingen ytterligare tid får förspillas när det gäller förändringen av JFO 28 §. von der Esch (kd)
mot · GT02MJ477 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för djur i djurparker. Traditionen att hålla djur i fångenskap för människors blotta nöje kan spåras f.Kr. i . Den kinesiska kungen anlade då en park som var öppen för allmänheten. Den första parken i västerlandet som var öppen för allmänheten var den i i . sågs vilda djur mer eller mindre som förbrukningsvaror från kolonierna som skulle visas upp på ett för människor underhållande sätt. Den moderna djurparksfilosofin som formades av i betonade dock att djuren skulle få större inhägnader och samlingarna också skulle vara av vetenskapligt intresse och främja avel av sällsynta djur. Men grundidén för såväl dagens som gårdagens djurparker är dock densamma, det vill säga att roa, skrämma, fascinera och överraska människan. De traditionella djurparkerna utgår generellt sett från människans perspektiv och inte djurens intresse. Detta måste ändras. Djurparksdjuren måste mer kraftfullt omfattas av djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Visst kan det vara acceptabelt att vilda djur hålls i särskilda djurparker för forskning och för att öka kunskapen om djuren för oss människor. Det gagnar också de enskilda djurindividerna. bör dock de traditionella djurparkerna fasas ut. Det är fullkomligt oacceptabelt med djurparker som är gjorda för att underhålla människor med vilda djur utan hänsyn till djurens egen hälsa och naturliga beteenden. Vilda djur mår ofta inte bra av att leva i fångenskap. Ett typiskt tecken är att de ägnar sig åt ett utdraget och enformigt beteende eller medvetet gör sig illa.
mot · GT02MJ478 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur skall behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar även djurskyddslagen de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur; se godsjakten med utsatta fåglar för ändamålet eller grytjakt. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar skall lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda, utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. har genom sin avdelning Svenska bedrivit detta djurplågeri. höll man även rävar, vilket upphörde av djurskyddshänsyn. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning och de ställer sig principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att denna verksamhet inte är förenlig med djurskyddslagen. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.
mot · GT02MJ479 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grisar skall få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga fler dispenser skall tillåtas att delas ut för att lantbrukare skall slippa släppa ut kor på bete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även tjurar och kalvar skall omfattas av rätten att få gå ute. Ända sedan vår svenska världsberömda, numera avlidna, författarinna drev på genomförandet av djurskyddslagen har den haft brister. Visst har vi världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Lantbrukets djur far ofta illa i vår industriella hantering i form av uppfödning och slakt. Många djur lever hela sitt liv instängda i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Visionen av djur som fick ströva fritt utomhus har inte blivit genomförd. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Nedanstående reformer bör därför införas för att djuren på allvar ska få rätten att vistas utomhus i enlighet med svenska djurskyddslagen på respektive djurområde. Dagens grisar kommer oftast inte utomhus förrän de förs till slakt. Bullriga stora lokaler utan fönster är många grisars vardag. Uppfödningen strider dessutom mot den svenska djurskyddslagen. Grisarna måste på allvar få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. Enligt svenska djurskyddslagstiftningen ska kor släppas ut på bete . Dock finns möjlighet till dispens. Detta gör att av kor aldrig kommer ut. Även inomhus har kor ofta lite utrymme. Tjurar och kalvar omfattas inte av rätten att vistas utomhus. Inga fler dispenser ska delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. Även tjurar och kalvar ska omfattas av denna rätt. Kor ska inte heller tvingas vara uppbundna utan vi bör gå över till lösdrift. Djurskyddslagen måste gälla både i teori och praktik.
mot · GT02MJ480 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunna kräva ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda åldersgräns för inköp av sällskapsdjur. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. Hur djurägare som missköter sig ska kunna straffas bör därför utredas och en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur vore också önskvärt. Att ta hand om, fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt eller mindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurser och ansvarskänsla . Ett ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig bör också införas. Djurplågeri måste beivras kraftfullare i samhället. Ett yngre barn kan inte ensamt utkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Därför borde det finnas en åldersgräns för inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman, vilket också bör utredas.
mot · GT02MJ481 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taggtråd bör fasas ut helt för användning som stängsel också kombinerad med annan stängseltyp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rensa taggtråd ur naturen. Hundägare, ryttare, jägare och viltvårdare, dvs. människor som vistas med djur i naturen, kan vittna om de negativa konsekvenserna av taggtrådsbruk i skog och mark. Både vilda och tama djur drabbas av oerhört plågsamma rivskador om de fastnar och skadas av taggtråd. Taggtråd finner vi både i form av rostig begagnad gammal typ ur bruk, men också som material i gammalmodigt stängsel. Att taggtråd är skadligt för djur i natur är inte heller någon ny ståndpunkt utan något som uppmärksammats av politiker och djurskyddsföreningar . Det är därför hög tid att agera. Två punkter är centrala, dels bör bruket av taggtråd förbjudas helt, dels måste medel tillsättas för att genomföra en sanering av skog och mark från taggtråd. Många hundar, vilda djur, hästar och deras ägare skulle då lättare utan skaderisk kunna vistas i naturen. trädde nya stängselföreskrift ikraft. Denna innebar viss sanering av taggtrådsanvändandet. Under vissa förutsättningar blir det tillåtet att kombinera eltråd och taggtråd, men detta räcker inte utan taggtrådsanvändandet bör fasas ut helt och naturen rensas från dessa föremål. motsätter sig dessutom fortfarande att eltråd och taggtråd monteras på samma stolpe.
mot · GT02MJ482 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör låta se över transport och uppfödning av slaktkycklingar i förhållande till djurskyddslagen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2 och 12§§ djurskyddslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 4 § djurskyddslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagen (SFS 1988:534) djurskyddslagens portalparagrafer (2 §): att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Detta trots att djurskyddslagens 13 § (SFS 1988:534) som skriver att när djur förs till slakt och när de slaktas, skall de skonas från onödigt obehag och lidande. Både transport och uppfödning av slaktkycklingar borde omfattas av djurskyddslagen fullt ut och regeringen bör se över hur detta ska kunna genomföras. Det borde också vara förbjudet att föda upp djur som genom avel gjorts sjuka, se 2 och 12§§ djurskyddslagen och likaså djurskyddslagens fjärde paragraf om djurs rätt till naturligt beteende bör genomföras för slaktkycklingar. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. () presenterade en veterinärstudie som visade att en stor del av slaktkycklingarna hade rörelseoförmåga (bendefekter). Detta torde klart strida mot djurskyddslagen. Broilerindustrin i är omfattande och omkring 65 miljoner kycklingar dödas . Kycklingarna avlas, matas och göds för att bli mat. Dagens broilerkycklingar beräknas växa dubbelt så snabbt som . Den snabba aveln av slaktkyckling är vår tids största djurskyddsproblem, anser ordföranden i EU:s vetenskapliga kommitté. Bendeffekter, trånga anläggningar med tiotusentals kycklingar och maskinell automatisk slakt där djuren ofta skadas eller är levande när de krokas upp, är vardag. En utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. Broilerproduktionen måste bort.
mot · GT02MJ484 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kalori- och sockerdeklaration på livsmedel. Övervikt och fetma riskerar att bli ett ännu större folkhälsoproblem . Vanliga följder av detta är diabetes och kärlsjukdomar. Dessutom kryper överviktsproblemen ner i åldrarna. Övervikt är en följd av våra levnadsvanor. Bristen på fysisk aktivitet och felaktiga matvanor är den direkta orsaken till övervikt. Mycket kring dessa problem har handlat om fettkonsumtion. har också glädjande nog konsumtionen av socker lyfts i problematiken. Enkelt uttryckt är en minskning av fett- och sockerkonsumtionen en av nycklarna till hälsosammare matvanor. För att kunna äta rätt är det självklart viktigt med information vad som är bra matvanor och vilka som är sämre. För att jag som konsument skall kunna välja rätt produkter är det väsentligt att det finns tydliga innehållsdeklarationer på det jag skall äta eller dricka. Av deklarationen bör framgå fetthalt, sockermängd och kaloriinnehåll. Förutom matvaror bör även godis, snacks och läsk omfattas av sådana innehållsdeklarationer. Där det är möjligt bör alla matvaror inklusive snacks, godis och läsk förses med innehållsdeklarationer om fetthalt, sockermängd och kaloriinnehåll.
mot · GT02MJ486 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en officiell vitbok, när budgetutrymmet så medger, om myndigheters och politiska instansers agerande inför den utfiskning som pågått . Samstämmiga rapporter talar om den omfattande utfiskning som sker i våra hav. Detta gäller internationellt såväl som i svenska vatten. Fisket av torsk i är nu så gott som obefintligt och många andra vithavsfiskar som till exempel kolja och sej är nu en bråkdel av vad de var . kom larmrapporter om att bestånd av strömming minskat kraftigt på grund av överfiske. Egentligen är det obegripligt att denna utfiskning kunnat ske eftersom världen ända varit medveten om faran. För framtida generationer är det av mycket stor betydelse att orsakssambanden och ansvarsfrågorna i detta skeende klarläggs. Det behövs en vitbok som klart och koncist beskriver hur allt detta kunde ske, vilka myndighetsåtgärder som vidtogs när larmrapporterna började strömma in, vad som var korrekta beslut och vilka som var felaktiga. Denna vitbok bör koncentreras på åtgärderna från myndighetshåll (främst rapporterna från och ), men naturligtvis även uppmärksamma vad som gjorts från forskarhåll, samt vilka beslut som togs (och underläts att ta) på den politiska arenan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ488 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten i samverkan med näringen genomför ett program som syftar till kraftigt ökad användning av trä som konstruktions- och byggmaterial. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör öka satsningen på FoU inom skogsnäringen. Skogsnäringen står för en mycket betydande del av svensk ekonomi och sysselsättning. Trots omfattande rationaliseringar för att behålla en världsledande position är 95 000 personer sysselsatta i skogsbruket och i massa-, pappers- och sågverksindustrin. Industri finns på över 250 orter med ett sammanlagt produktionsvärde på . Det sammanlagda exportvärdet uppgår till vilket utgör av den svenska varuexporten. Då andelen importerade insatsvaror är liten är nettoexportvärdet hela . En fortsatt positiv utveckling av den svenska skogsnäringen är inte bara viktig för ekonomi och sysselsättning utan i lika hög grad för att bygga ett ekologiskt hållbart . En fortsatt tillväxt i skogsbruket och skogsindustrin är alltså till nytta för miljön och för ekonomi och sysselsättning i allmänhet och för landsbygden i synnerhet. Produktion av virke och energi skall utgöra den grundläggande utgångspunkten för hantering av skogens miljöfrågor. I annat fall riskerar insatserna att bli miljömässigt kontraproduktiva. Förädlingsvärdet efter sågverken är större i det skogsfattiga än i skogsnationen . Stål och betong har utgjort det dominerande konstruktionsmaterialet i svenskt byggande. Andelen trä inom byggsektorn är långt större i exempelvis och . bör i likhet med ta tag i denna fråga. Genom samverkan mellan staten och näringen har träanvändningen i på bara ökat markant och gett 9 000 nya jobb. Skogsindustrins starka ställning får inte tas för given. Staten har en viktig uppgift i att stödja grundläggande forskning och utveckling och bidra till regelverk som inte hämmar utvecklingen. Vi anser med ledning av ovanstående att staten i likhet med i samverkan med näringen genomför ett program som syftar till kraftigt ökad användning av trä som konstruktions- och byggmaterial, och kraftfullt ökar satsningen på FoU inom skogsnäringen.
mot · GT02MJ489 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regional beslutanderätt enligt strandskyddsbestämmelserna på och i och . De regler om strandskydd som finns stadgade i fyller en viktig funktion i att bevara den möjlighet att bada och idka friluftsliv inom strandområden som allmänheten har enligt allemansrätten. Strandskyddet kan även, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse för djur- och växtliv. är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. har inneburit en skärpning av strandskyddet och genom att förklarat som naturreservat. Det är ett hinder för den regionala utvecklingen. Den skärpning av reglerna som kom innebar att hänsyn till djur- och växtlivet togs in i regelverket. Detta har i princip satt stopp för byggnation utmed kuster och vattendrag, stora som små över hela landet. Reglerna och därmed gällande praxis belastas av betydande rester av gammalt förmynderi då det generella strandskyddsförbudet tillkom. I många fall kan strandskyddet vara ett hinder för en önskvärd utveckling av en region och speciellt då landsbygden. Därför finns det anledning att överväga om inte reglerna rörande strandskydd bör utvecklas så att de blir mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. har kust, med en mera flexibel tolkning av strandskyddsreglerna än vad som finns utgör den en viktig regional utvecklingsfaktor för att stärka regionens konkurrenskraft framöver. län och är län med mycket kust men också en rad insjöar. Ett flexiblare strandskydd skulle även medföra att kommuninvånarna själva skulle få avgöra vilka delar av Gotlands kuster som ska skyddas. Detta leder till ett stärkande av det kommunala självstyret och möjliggöra för kommunerna att skapa attraktiva boendemiljöer. Lokal beslutanderätt för kommunerna bör också prövas i ett större sammanhang på fastlandet. Även kommunerna i län och i bör ges denna beslutanderätt. Det är ett omyndigförklarande av kommunerna att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande måste man i enlighet med principen för lokalt inflytande ges full rätt att besluta även om strandskyddet. Vad som ovan anförs om lokal beslutanderätt i strandskyddsfrågor bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ490 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de agrara näringarnas betydelse ur beredskapssynpunkt. Den största delen av yta är landsbygd med stort inslag av småföretagande grundat på en tradition av företagsamhet och självförsörjning. De agrara näringarna dominerar fortfarande i många kommuner och där är också de indirekta sysselsättningseffekterna mycket viktiga. Ett exempel på detta är där jord- och skogsbruket direkt och indirekt sysselsätter cirka en tredjedel av dem som har arbete av någon art (2001). Med anledning av detta är det viktigt att uppmärksamma den tillgång som jord- och skogsbruket med tillhörande förädling etc. är för många delar av . Den officiella statistik som visar graden av företagande i inbegriper oftast ej de agrara näringarna. Här anser vi att en uppdatering skall ske så att allt företagande oavsett bransch skall finnas med i officiell statistik. Under och efter stormen härjningar har samhället haft en ovärderlig nytta av jord- och skogsbruket med dess kapacitet alltifrån människor till maskinparker och infrastruktur. Det är viktigt att uppmärksamma och kartlägga den resurs som landsbygdsföretagen är för våra invånare exempelvis i krissituationer, naturkatastrofer och andra extraordinära tillstånd. Ett samarbete mellan landsbygdsföretagen och det allmänna bör uppmuntras. Regeringen bör initiera ett arbete som tar till vara de agrara näringarna och dess betydelse och roll för den grundläggande servicen, som sysselsättningsfaktor och som en aktiv resurs i samhällets krisberedskap. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ494 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en gemensam EU-standard för returförpackningar. Problemet med import av förpackningar utan uppbyggt retursystem i ökar . Det blir allt vanligare att människor inte får pant på inköpta läskflaskor, ölburkar och övriga förpackningar, vilka vanligtvis ger pant. Därmed minskar svenska folkets förtroende för pantsystemet och nedskräpningen riskerar att öka. Dagens regler innebär att det är tillåtet att införa förpackade varor utan pantsystem i . Däremot är det förbjudet att sälja dessa förpackningar till svenska affärer. Dessa regler är orimliga. Motivet för någon att föra in stora kvantiteter förpackningar över gränsen är ju självfallet att kunna sälja dessa vidare inom landet. Regeringen har tagit initiativ till en lagändring som går ut på att det ska vara förbjudet att föra in förpackningar utan retursystem i landet. Lagändringen är logisk, men den kommer inte att lösa problemet. Vi kan förvänta oss storskalig smuggling av sådana produkter så länge de importerade förpackningarna är avsevärt billigare. Orsaken till detta är tydligtvis att konkurrensen i är otillräcklig. Den svenska marknadens begränsade omfång har lett till att producenter på många områden fått en monopolställning. Det som i stället krävs är en gemensam EU-standard för returförpackningar. Om reglerna är likadana i hela EU försvinner möjligheten att sälja burkar, flaskor och andra förpackningar utan pant. Det kommer nämligen inte att tillverkas förpackningar utan pantsystem i EU eftersom reglerna kommer att innebära att samma pantsystem tillämpas i alla EU-länder. Dessa regler bör också vara bindande för återförsäljare av dessa förpackningar. Ett gemensamt retursystem för EU kommer att underlätta handeln mellan EU-länderna. Detta kommer att leda till att konkurrensen i förbättras med sänkta priser till gagn för de svenska konsumenterna.