mot · GT02Sf388 · 2005-10-05 00:00:00 — 3Barnets bästa främst i asylärenden3 4Asylsökande barn har rätt att höras3 4.1Rätten att höras i den nya processordningen4 5Särskilt ömmande omständigheter för barn4 6Rätten till vård och skolgång för asylsökande barn5 7Låt de apatiska och svårt traumatiserade barnen stanna!6 8Asylsökande barn i gränslandet6 väntan på en lösning för de ensamkommande flyktingbarnen7 9.1Ansvarsfrågan om mottagandet ännu ej löst8 9.2God man inom 24 timmar8 9.3Utdrag ur belastningsregistret innan god man kan utses8 9.4Högst tre månaders handläggningstid för asylsökande barn9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hänsyn till barnets bästa skall väga tyngre än samhällets intresse av att reglera invandringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökande barns rätt att höras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten till muntlig förhandling även omfattar barn i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilt utbildade barntolkar. beslutar om ändring av lydelsen i den föreslagna ändringen av 5 kap. 6 § utlänningslagen enligt följande: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen skall särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd enligt denna paragraf om det föreligger särskilt ömmande omständigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökande barns rätt till vård och skolgång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att apatiska flyktingbarn skall få stanna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en flyktingbarnskommission. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om ansvaret för asylsökande barn som av något skäl omhändertagits av myndigheterna men som vid utvisning återförs till sina föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvaret för mottagandet av de ensamkommande flyktingbarnen. begär att regeringen lägger fram förlag till ändring i 3 § andra stycket lag om god man för ensamkommande barn så att det framgår att förordnandet av god man skall ske från barnets ankomst.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överförmyndarens rätt att begära utdrag ur belastningsregister i samband med att en person förordnas till god man för ett ensamkommande eller ensamt barn.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högst tre månaders handläggningstid för asylsökande barn. 1 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till LU. 3Barnets bästa främst i asylärenden och barns rättigheter lyftes sedan fram i samband med lagändringen av utlänningslagen som trädde i kraft . Bland annat infördes en portalparagraf som innebär att man i fall som rör ett barn särskilt skall beakta vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Trots denna portalparagraf finns det många fall där man underlåtit att höra barnen eller där de avvisats med en motivering som står i direkt strid med barnets bästa. I flera avvisningsbeslut har man bortsett från portalparagrafen genom att hänvisa till följande: Enligt 1 kap. 1 § andra stycket utlänningslagen skall i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Förebilden för bestämmelsen är artikel 3 i . Kravet i artikel 3 i konventionen att barnets bästa skall beaktas är emellertid inte absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen kan leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Samhällets intresse att reglera invandringen är ett sådant viktigt övergripande intresse som kan vägas mot barnets intresse att få vistas i . En avvisning eller utvisning av en familj med barn måste kunna beslutas och genomföras även om det finns omständigheter i det enskilda fallet som talar för att det hade varit bäst för barnet att få stanna här (SOU 1995:75 s. 232). kräver att barnets bästa alltid skall sättas främst. Allt annat är en avvikelse från . 4Asylsökande barn har rätt att höras har påpekat att man måste se barnen som individer med egna rättigheter. Ett barns berättelse och upplevelser är lika viktiga som en vuxens och kan tillföra nya och intressanta uppgifter vid handläggningen av en asylansökan. delar denna uppfattning. I Barnets bästa i asylärenden uppmärksammades problemet med att barn mycket sällan hörs i asylärenden. Som en reaktion på rapporten genomförde en utbildning om bl.a. och dess betydelse i utlänningsrätten samt samtalsmetodik. Riktlinjerna för hörande av barn i asylutredningar skulle också ses över. Trots detta kvarstod bristerna . inledde ett projekt kallat med barn samt en utbildning som avslutades . Projektet och utbildningen har riktat sig till och socialförvaltningarnas tjänstemän samt politiker. avser att sprida den kunskap som finns till andra delar av landet. Barnets rätt att komma till tals är absolut enligt . anser att myndigheter som huvudregel, utifrån barnets egna förutsättningar, skall höra varje barn om dess asylskäl. Om barnet inte vill bli hört eller det är olämpligt skall detta respekteras och redovisas i ärendet. Det är viktigt att poängtera att barnet aldrig har någon skyldighet att uttrycka sin åsikt. I de fall ett barn i en familj inte hörs personligen skall myndigheten höra barnets vårdnadshavare noga om barnets egna asylskäl. kommer att följa utvecklingen i denna fråga mycket noggrant. 4.1Rätten att höras i den nya processordningen I den nya instans- och processordningen har särskilt betonats vikten av ett tvåpartsförfarande samt rätten till muntlighet i två instanser. Detta är grundläggande för att värna en rättssäker asylprövning. Regeringen föreslår att bestämmelsen om muntlig förhandling i migrationsdomstol skall motsvara 9 § förvaltningsprocesslagen. Huvudregeln är således ett skriftligt förfarande. En utlänning som för talan i målet skall vid begäran ha rätt till muntlig förhandling om förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det. menar att det är ytterst viktigt att fler muntliga förhandlingar verkligen kommer att äga rum i praktiken. Att det i utlänningslagen stadgas att ett barn som berörs av ett beslut skall höras om det inte är olämpligt (1kap. 11 § nya utlänningslagen) kan inte anses klargöra processen i migrationsdomstol i fråga om barn. Det måste göras tydligt att bestämmelsen om muntlig förhandling i migrationsdomstol också omfattar barn. Eftersom var tredje asylsökande är barn har föreslagit att det bör utbildas professionella tolkar med särskilt kompetens att tala med barn i olika åldrar och barn med traumatiska erfarenheter. Utbildning i utvecklingspsykologi och barns olika sätt att kommunicera, samt barns språkutveckling i olika kulturer bör införas i tolkutbildningen. Vidare har även föreslagits att en särskild auktorisation av barntolkar införs. Detta är viktigt, inte minst ur ett rättssäkerhetsperspektiv. 5Särskilt ömmande omständigheter för barn föreslår att den nya lydelsen i den föreslagna utlänningslagens 5 kap. 6 § blir uppehållstillstånd på grund av ömmande omständigheter. Denna paragraf är resultatet av regeringens förslag att utvidga skyddsbegreppet och utmönstra humanitära skäl som grund för uppehållstillstånd. Regeringen har föreslagit att beviskravet för denna undantagsregel skall vara synnerligen ömmande omständigheter. Det rör sig således om starka krav för att uppehållstillstånd på denna grund skall aktualiseras. Begreppet synnerligen visar att tillämpningsområdet är klart begränsat och är en undantagsregel. Tanken är att de som, med den nya lagstiftningen, beviljas asyl antingen flyktingförklaras eller klassas som skyddsbehövande. När det förekommer barn i asylprocessen, oavsett om det är barn i en familj eller ensamkommande barn, är det särskilt viktigt att det framgår att barnens asylskäl inte behöver vara lika starka som för en vuxen. Vi föreslår därför att man i den nya utlänningslagens 5 kap. 6 § andra stycket preciserar att barn kan beviljas uppehållstillstånd när särskilt ömmande omständigheter föreligger. På så sätt skriver man in i lagtexten att kraven för barn är lägre ställda, vilket är lämpligt inför framtida domstolsprövning. Förslaget ligger i linje med Rädda Barnens rekommendationer. Vi föreslår även att det för barn särskilt skall beaktas hälsotillstånd men även anpassning till och situation i hemlandet skall vägas in. föreslår att beslutar om ändring av den föreslagna lydelsen i 5kap. 6 § enligt följande: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen skall särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd enligt denna paragraf om det föreligger särskilt ömmande omständigheter. 6Rätten till vård och skolgång för asylsökande barn Asylsökande barn har rätt till samma sjukvård, tandvård och skolgång som andra barn i samhället. Landstingen svarar för vården och får genom ersättning av staten. Skola ordnas för barn i skolåldern och undervisningen köps som regel från den kommun som barnet vistas i. Trots att samma regler gäller för asylsökande barn som andra barn har det hänt att de nekats vård eller skolgång. Man har exempelvis med hänvisning till att barnet saknat de sista fyra siffrorna i sitt personnummer nekat till vård eller inskrivning vid skolan. Det har även hänt att vissa vårdcentraler har tagit ut en avgift för barn till flyktingar även om andra barn haft rätt till avgiftsfri vård. Statskontoret har i en rapport1 konstaterat brister inom utbildning, undervisning och innehåll för asylsökande barn. Landstingen och kommunerna måste på lämpligt sätt uppmärksammas på asylsökande barns obestridliga rätt till vård och skolgång. Ansvarigt statsråd har tidigare utlovat en uppföljning av att de asylsökande barnen verkligen får det de har rätt till. utgår från att detta görs och kommer att bevaka utvecklingen noggrant. välkomnar att ytterligare medel, enligt budgetpropositionen, tillförs för att stärka asylsökandes rätt till sjukvård samt gömda barns skolgång. 7Låt de apatiska och svårt traumatiserade barnen stanna! har minst ett hundra barn från asylsökande familjer tagits in på barnpsykiatriska kliniker. Barn som slutat äta och dricka och måste sondmatas för att överleva. Deras verklighet är så fruktansvärd att de avskärmat sig från den och blivit onåbara. Vårdande läkare har funnit tidiga psykiatriska och somatiska störningar hos dessa barn vilket inte kan förvåna någon när man ser till deras upplevelser. Vilket barn kan bevittna hur mamman våldtas och närstående misshandlas och dödas utan att självt drabbas av svåra störningar? Bilderna av dessa apatiska barn har väckt en våg av sympati hos svenska folket men också en storm av upprördhet över det man ser som politikers och myndigheters okänslighet. Den folkliga upprördheten har efter många turer slutligen fått den socialdemokratiska regeringen att fatta ett vägledande beslut i ett enskilt ärende. Beslutet innebar att det i bedömningen skulle tas större hänsyn till barn som har uppgivenhetssyndrom. Dessvärre har detta beslut visat sig sakna praktisk betydelse. fick tre av fem apatiska barn nej på sin asylansökan. anser att de apatiska och svårt traumatiserade barnen skall få stanna i . Dessutom kräver vi att en flyktingbarnkommission skall tillsättas som får i uppgift att bringa klarhet i vad som har hänt med de barn som har utvisats. 8Asylsökande barn i gränslandet har det förekommit fall där barn till asylsökande familjer av olika orsaker har omhändertagits. I ett fall var det modern som av psykiska skäl inte kunde ta hand om sitt barn. Oavsett orsaken till att barnet omhändertagits uppstår det ett problem när familjen får ett utvisningsbeslut. Barnen skall plötsligt utvisas tillsammans med föräldrarna som tidigare bedömts inte kunna ta hand om barnet eller inte ansetts lämpade att ta hand om barnet. Fråga uppstår således om vem som har ansvaret för detta barns välbefinnande när utvisning sker. Denna fråga bör skyndsamt utredas av regeringen. I avvaktan på en sådan utredning bör ingen utvisning av omhändertagna barn genomföras. väntan på en lösning för de ensamkommande flyktingbarnen sökte 388 ensamkommande barn asyl i . Barn och unga som tvingas lämna sin familj och sitt hem genomgår ett stort trauma. Många har dessutom upplevt svårigheter före och under flykten. Ovissheten här samt oron för anhöriga i hemlandet utgör en svår psykisk press när de väl är i . Omkring hälften av barn och unga som kommer till har placerats i gruppboende på förläggningar. försvann 48 barn och ungdomar2 från dessa förläggningar utan att man med säkerhet vet vad som har hänt med dem. Vissa av dessa barn riskerar att hamna i händerna på personer som utnyttjar dem i prostitution eller liknande. Enligt polisen var 1 500 barn på flykt och försvunna runt om i landet i juni 2004.3 Enligt FN:s konvention om barns rättigheter har ensamkommande flyktingbarn rätt till samma skydd som andra barn i . När svenska barn far illa griper sociala myndigheter in om det behövs. När svenska barn försvinner spårlöst organiseras skallgångskedjor . Detsamma gäller inte flyktingbarnen. Det är bristerna i mottagandet av ensamkommande flyktingbarn uppmärksammades, särskilt frågan om att barn försvinner från förläggningar. krävde att regeringen skulle återkomma med förslag avseende ansvaret för de ensamkommande barnen. och presenterade en rapport med olika förslag till åtgärder. Förslaget låg hos ansvarigt statsråd som sedermera avfärdade det som alltför dyrt. Efter att den socialdemokratiska regeringen satt en annan prislapp på de ensamkommande flyktingbarnens trygghet än på svenska barns trygghet har väntan varit lång. utsattes för mycket allvarlig kritik från kommissionär för mänskliga rättigheter när det gäller de asylsökande barnens situation. krav i flera motioner, frågor och interpellationer har inte hörsammats. Den socialdemokratiska regeringens tystnad i frågan har varit ytterst anmärkningsvärd. Först föreslog regeringen en ny lag om god man för ensamkommande flyktingbarn. Den nya lagen innebär avsevärda förbättringar, men anser att det behövs ytterligare skärpningar av lagstiftningen. 9.1Ansvarsfrågan om mottagandet ännu ej löst Frågan om vem som skall ansvara för mottagandet av de ensamkommande barnen har dock fortfarande inte lösts. anser att bör ha det entydiga ansvaret för de ensamkommande barnen redan vid ankomsten och bör ges möjlighet till särskild kompetensutveckling härför. Barnen måste få bästa möjliga omhändertagande i form av boende och särskilt stöd. På ett mycket tidigt stadium bör ta ställning till om barnet bör ges en familjehemsplacering. Ett familjehem skulle till exempel knappast dröja med att anmäla ett försvinnande. Fler familjehem med beredskap att ta hand om flyktingbarn bör rekryteras och utbildas. Regeringen har, enligt budgetpropositionen, för avsikt att överlämna en proposition avseende ansvaret för mottagandet. Förslaget innebär att mottagandet av ensakommande barn skall föras över till kommuner som träffat överenskommelse om detta med . har länge krävt en förändring som innebär att ansvaret överförs till kommunerna. Vi uppmanar därför regeringen att skyndsamt återkomma med en proposition i denna fråga. vill vi påpeka att ett system som innebär att överenskommelser måste träffas med kommuner kan leda till vissa begränsningar i mottagandet. har länge fört fram kravet om att de ensamkommande flyktingbarnen skall få en särskild företrädare utsedd efter ankomst. Därför välkomnade vi förslaget om en ny lag om god man med ett vårdnadsansvar. Detta är ett viktigt steg i rätt riktning för att kunna stärka skyddet för dessa barn. anser dock, liksom flera viktiga remissinstanser, att det måste finnas en tidsgräns för när god man skall ha förordnats. tar det alltför från det att barnet anländer till att en god man förordnas. menar att detta måste ske efter barnets ankomst. Detta bör inarbetas i den nya lagstiftningen. 9.3Utdrag ur belastningsregistret innan god man kan utses Det finns ingen möjlighet för överförmyndaren att i ett ärende om förordnande av god man begära utdrag ur belastningsregister såsom kan ske vid anställning inom barnomsorgen. Ensamkommande och ensamma barn befinner sig i en påtagligt utsatt situation. För dessa barn måste den gode mannen kunna garantera beskydd och trygghet. Uppdraget som god man för ett ensamkommande eller ensamt barn är ett mycket ansvarsfullt åtagande varför samhället måste kunna försäkra sig om att de personer som barnen anförtros är pålitliga och har barnens bästa i åtanke framför allt annat. En registerkontroll kan i sig uppfattas som ett intrång i den personliga integriteten, även om den kontrollerade inte förekommer i registret. Det är emellertid högst angeläget att ingen olämplig person möjliggörs utnyttja ett skyddslöst barn för brottsliga ändamål. I valet mellan dessa intressen menar att det måste accepteras att skyddet för den personliga integriteten får vidkännas en viss inskränkning till förmån för barnen, med svagt eget skydd. Överförmyndaren bör därför ges rätt att begära utdrag ur belastningsregister i ärende om förordnande av god man för ensamkommande barn. 9.4Högst tre månaders handläggningstid för asylsökande barn Ensamkommande barn som söker asyl befinner sig i en mycket utsatt situation och de bär ofta med sig svåra upplevelser. har framfört kravet om att tidsfristen för handläggning av ensamma barns ärenden sätts . gick regeringen oss till mötes på denna punkt genom att skriva in tidsfristen i regleringsbrev. Redan då varnade vi dock för att det riskerade att bli en symbolhandling om verket inte fick resurser för att leva upp till målet. Våra farhågor har dessvärre besannats. avgjordes av alla ansökningar om asyl från ensamkommande barn . styrelse4 har framfört stark kritik mot regeringen eftersom den menar att mycket mer skulle kunna göras för att uppnå målet om tre månaders handläggningstid. bristande resurser och regler har medfört att handläggningstiderna dragit ut . har i sitt budgetalternativ förstärkt anslag med , samt , för att målet om högst tre månaders handläggningstid för asylsökande barn skall kunna uppnås. 2004:12 Asylsökande barns skolgång. har hämtat uppgiften från genomgång av ärenden där barn avvikit. 2004/05:RRS15 styrelses framställning angående snabbare asylprövning.