ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub387 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är skolans ansvar att alla barn lär sig simma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att specialundervisning i simning vid behov skall arrangeras inom ramen för skolgymnastiken. dör åtskilliga svenskar i drunkningsolyckor, både vuxna och barn. Eftersom denna siffra redan är för hög, är det oroande att allt fler barn går ur skolan utan att lära sig simma. Förutom risken för drunkningsolyckor är detta en rättvisefråga. Livet riskerar att bli mer begränsat om man inte kan simma. Den icke simkunnige är mer benägen att välja bort/oroa sig för båtresor, fiske och bad. har kommunerna tagit ansvar för att barn lär sig simma. Men på allt fler håll reduceras simundervisningen inom skolgymnastiken. Bristande resurser och ett pressat schema gör att alltför många elever erbjuds ingen eller alltför lite simundervisning under sin skoltid. Många barn är lyckligt lottade och får gå på simträning eller lära sig simma av sina föräldrar. De barn som inte har samma tur är beroende av att få simträning i skolan. Det finns olika skäl till att barn inte lär sig simma. Enskilda barn kan ha olika former av funktionshinder som gör att det är svårare att lära sig simma för dem än för andra. För en mindre grupp barn med svåra funktionshinder är det inte ens möjligt att lära sig simma på egen hand. Det finns också en grupp barn, där föräldrarna anger religiösa eller kulturella skäl till att barnen inte får delta i simundervisningen. I praktiken handlar det om flickor, som inte tillåts simma tillsammans med andra barn, åtminstone inte tillsammans med pojkar. Goda simkunskaper spelar en viktig roll både av säkerhetsskäl och för barns möjligheter till motion och att njuta av natur och sommar. Det är därför angeläget att skolans pedagogik anpassas till att ge varje barn tillgång till en simundervisning, som är anpassad efter dess behov. Det kräver specialpedagogiska insatser inom simundervisningen och en metodik, som underlättar för varje förälder att se värdet av simundervisningen för barnen. Vi utesluter inte heller att det kan finnas skäl att i vissa fall erbjuda simundervisning i mindre grupp enbart för flickor. Målet ska vara att ingen elev lämnar skolan utan att ha lärt sig simma.
mot · GT02Ub388 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Möjlighet att ta körkort får inte bli en klassfråga. Alla ungdomar ska ha möjlighet att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av egen eller föräldrars ekonomi. Att ha körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det nödvändigt att ha tillgång till bil för att nå nöjes- och fritidsutbud. kan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en fara för samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling. Endast tre av tio 18åringar i tar körkort trots de allt bättre tiderna. I storstäderna är trenden särskilt påtaglig. I är det av 18åringarna som tar körkort. tog hälften av varje årskull körkort. Femton till hörde det till undantagen att ungdomar inte hade körkort. 1989 tog av 18åringarna i landet körkort. På ett enda år sjönk antalet till . har andelen 18åringar som tar körkort legat på en relativt stabil men låg nivå, på dryga . 1997 blev ett bottenår. Då tog av 18åringarna körkort. Detta är ingen entydig internationell trend. I grannlandet tog t ex av 18åringarna körkort 1999. I och ligger andelen på liknande nivåer. En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. tillkommer exempelvis 25 procents moms på den redan höga kostnaden. Det finns en uppenbar risk att senaste förslag till stegvis förarutbildningssystem innebär att kostnaderna för att skaffa körkort kommer att öka ytterligare. egna beräkningar visar att kostnaderna kommer att öka med jämfört med . Körskolorna har redan börjat höja sina priser. Att kunna köra bil, och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper, tillhör definitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan prövat detta med goda resultat.
mot · GT02Ub389 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra samlevnadsundervisning till en obligatorisk del av sfi-undervisningen. är ett samhälle präglat av mångfald, en mångfald som berikar och ger kraft åt vårt samhälle. Men mångfald innebär även möten mellan kulturer som inte alltid är friktionsfria. Ett exempel är synen på sexualitet, kön och relationer som ofta varierar mellan och inom länder och kulturer. ligger denna syn i hög grad till grund för hur vi behandlar varandra; något som i sin tur påverkar hela samhället i stort. Frågor som rör samlevnad och relationer är ofta känsliga, särskilt i vissa kulturer där dessa ämnen sällan behandlas ens inom familjen. En konsekvens är kunskapsluckor bland invandrare, särskilt bland kvinnorna. Förutom att minska inblicken i hur det svenska samhället förhåller sig till samlevnad, könsroller och relationer, minskar också individens kunskap om vilka rättigheter han eller hon har i i förhållande till dessa frågor. Utöver den spänning sådana luckor skapar för många i mötet med den svenska kulturen, så har de även en utestängande effekt eftersom en förståelse för synen på relationer och förhållandet mellan könen i ett samhälle är en förutsättning för att känna delaktighet i samt för att förstå samhället i fråga. Den uppfattning en person har i dessa frågor präglar alltså samma persons uppfattning om samhället i stort och kan således antingen underlätta eller försvåra i mötet med den svenska kulturen. Relationer och samlevnad innefattar många komplexa frågor som maktförhållanden mellan könen, men också inom familjen såväl som makten mellan familjen som institution och samhället. Vikten av dessa frågeställningar kan ses i beslutet att göra samlevnadsundervisning obligatorisk i den svenska skolan. Den bör även vara det i sfi-undervisningen där det ofta finns både mindre kunskaper om och ett större behov av sådan undervisning. En bra och obligatorisk samlevnadsundervisning skulle underlätta för invandrare och hjälpa dem orientera sig bättre i den svenska kulturen.
mot · GT02Ub392 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på medicinsk forskning. I åldern är det i ca 200000 som har diabetes mer än 1,2 miljoner som har besvär av psykisk oro, ängslan eller ångest ca 210000 som har psykisk långvarig sjukdom ca 1,2 miljoner som har långvariga sjukdomar i rörelseorganen drygt 900000 som har hjärt-kärlsjukdomar ca 240000 som har astma. En vanlig dag i besöker 70000 svenskar en läkare skrivs det ut mer än 236000 läkemedel på recept vårdas mer än 2300 personer på sjukhus upptäcks ca 130 nya fall av cancer inträffar 110 hjärtinfarkter. (Källa: om nyttan av medicinsk forskning.) I ovanstående uppgifter ser vi ett axplock av våra vanligaste sjukdomar och hur många som drabbas av dessa. Trots detta så hör befolkningen i till världens friskaste. Något som vi är tacksamma för men en ledning som vi också måste se till att behålla. Att vara frisk hör till det bästa i livet. Skälen till den goda hälsan och det långa livet är en kombination av en generellt god levnadsstandard, goda livsvanor och en fungerande hälso- och sjukvård. Nya forskningsresultat som snabbt kan omsättas i praktisk handling bidrar också till det som är positivt i . Även om hälsoläget kan bedömas som bra så måste vi ha tillgång till mer forskning för att inte tappa takten i förebyggande åtgärder. Vi måste få ny kunskap hur människor även kan få må bra samt vilka behandlade insatser som kan ges för att få bästa effekt.
mot · GT02Ub393 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolavslutningar. Religiösa inslag ska stoppas på skolavslutningar enligt som även uttalar att man ställer sig tveksam till att sjunga psalmer. Det är en svensk tradition i många av landets skolor att man har skolavslutning i en kyrka i den församling som skolan finns belägen i. Det är ett naturligt inslag för många, och att skolbarnen tillsammans med lärare och föräldrar även sjunger psalmer är ett naturligt inslag i avslutningen. Det har man gjort och det borde absolut inte förbjudas. Det känns mycket märkligt att vi som bor i ett kristet land ska förmena skolbarnen en värdig skolavslutning med psalmsång. De flesta av oss har lärt oss många psalmer utantill. Inte minst så kan vi tillsammans sjunga Den blomstertid nu kommer med text av den kända psalmförfattaren . Den skulle även passa att sjunga när avslutar sitt verksamhetsår och tar sommaruppehåll. Mycket av vårt arv och sätt att vara i härstammar från en kulturkristen bakgrund. Många av oss som lever och bor i är bekännande kristna. Vi lever i vårt land tillsammans med människor från andra religioner. Det berikar vårt land men det får inte innebära att tar avstånd från den kristna religionen och de seder och bruk som den för med sig. Vi lever tillsammans sida vid sida och många barn från andra kulturer och religioner bör också få lära känna vårt kristna arv. Därför bör det även vara öppet att hålla skolavslutningar i den med medverkan från präst och med att man sjunger psalmer. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GT02Ub396 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbetet för skolelever. Det ska böjas det som krokigt ska bli. Livet är inte spikrakt utan mycket möter oss på livets väg. Därför är det viktigt att man lär sig att umgås och respektera varandra. Inte minst är det viktigt med bra relationer mellan kvinnor och män. Tyvärr så har vi fortfarande inte ett helt jämställt samhälle där respekten för våra olika kön är en naturlig del i samlivet. Jämställdhetsarbetet måste börja redan i barna- och ungdomsåren. Det man lär sig som barn följer med genom hela livet. Flickor och pojkar måste lära sig att respektera varandra. Jämställdhetsplaner bör upprättas i alla skolor och jämställdhetslagen som finns för de vuxnas arbetsliv måste i tillämpliga delar bli gällande även för barn och ungdomar. Jämställdhetslagstiftningen bör ses över så att den kan tillämpas i skolan på såväl lågstadienivå som högre studier. Regeringen bör ges i uppdrag att i samverkan med berörda parter (elever, lärare och föräldrar) arbeta fram ett jämställdhetsprogram för skolan samt se över lagstiftningen i syfte att anpassa den så den kan tillämpas för barn och ungdom.
mot · GT02Ub397 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg. Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 1-5 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, och möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den skillnaden framgår inte av betyget, och incitamentet för att höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt, såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring i grunden av betygssystemet vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, till exempel G+. Det skulle innebära att det blev sex betygssteg, istället för nuvarande tre, samt IG (Icke godkänt). För den som inte kvalificerat sig för Godkänd borde läraren ha möjlighet att skriftligt dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull, och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Skånberg (kd)
mot · GT02Ub401 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättning av styrelser i landets universitet och högskolor. Regeringen har systematiskt valt att tillsätta politiker i landets universitets- och högskolestyrelser. har det också handlat om att tillsätta egna partivänner och politiker. Det högsta kompetenskravet har ofta varit att personen har socialdemokratisk partibok. Det finns ingenting som säger att en ordförande i exempelvis är den mest kompetenta i högskolefrågor. Det är viktigt att våra universitets- och högskolestyrelser bemannas av kompetenta kvinnor och män som kan högskolefrågorna. Gärna personer från näringslivet och som är bördiga från regionen och är väl bekanta med förhållandena i länet där skolan är lokaliserad. Politisk tillhörighet bör inte vara avgörande för vilka som ska sitta i styrelserna. Enligt min mening skulle eller högskolan, genom en breddad rekryteringsbas till styrelsen, bli mer kompetent och närmare integrerad till det omgivande samhället.
mot · GT02Ub405 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livsräddande utbildning i hjärt-lungräddning. Hjärt-lungräddning kan utföras av alla och räddar liv. Det ges vid livshotande tillstånd för att få igång hjärtverksamheten och andningen. Hjärt-lungräddning kan utföras överallt; i hemmet, på gatan, på en vårdcentral eller på sjukhus. Man behöver inte vara sjukvårdsutbildad för att ge basal hjärt-lungräddning, utan alla kan lära sig metoden. Ju fler som kan ge akut hjälp när det behövs, desto fler kan räddas. Många i har bland annat som värdpliktiga fått utbildning i hjärt-lungräddning. I och med att värnpliktstjänstgöringen omstrukturerats finns risk för att färre kommer i kontakt med utbildning av metoden för hjärt-lungräddning. Därför bör övervägas om inte utbildning av hjärt-lungräddning borde ges i större omfattning till alla, det skulle till exempel kunna vara i gymnasieskolans regi, eller ingå som en obligatorisk del vid körkortsutbildningen.
mot · GT02Ub406 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett forskningscentrum på kring havsmiljö och algblomning i . Forskningscentrum kring havsmiljö och algblomning i är ett av mest välbesökta turistmål och har alltid välkomnat hela att ta del av öns speciella natur och semesteraktiviteter. För är turistnäringen viktig. Beräkningar ger vid handen att turister spenderar på . Värdefullt är också att av alla turister kommer ungefär 70000 från andra EU-länder. har dock havsmiljön och den kraftiga algblomningen i det omslutande havet, , på allvar börjat hota attraktionskraft för turister. Närheten till stränder och bad är något av den största dragningskraften. Med den kraftiga algblommning som drabbade ön så sent som väcktes behovet att på allvar åtgärda de havsmiljöproblem som drabbar inte bara den gotländska kusten, utan även den viktiga turistnäringen. För att ska kunna fortsätta att utveckla sin identitet som semester- och kulturort, måste konkreta åtgärder formuleras och genomföras för att förhindra algblomnning i anslutning till kustområdena. Statsminister sa så här i årets regeringsförklaring: ambitiösa klimatmål ska nås. En ny klimatproposition presenteras. Havsmiljön måste förbättras. Arbetet med att få klassat som särskilt känsligt havsområde går in i sin slutfas. bjuds in till ett högnivåmöte om miljöproblem. Forskning och miljöövervakning utvecklas. Ett internationellt forskningscentrum för havsmiljö planeras. Det bästa försvaret mot den här typen av ekologiska problem är en god kunskap och forskning på området. med sitt läge i , med en allt mer internationell östersjöprofil och med en bra högskola kan med största framgång vara ett centrum för sådan forskning. Vi vill att ett forskningscentrum med vetenskapliga resurser för forskning kring havsmiljön och dess algblomning inrättas vid .
mot · GT02Ub409 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av goda konkurrensförutsättningar för samtliga lärosäten när medlen till starka forskningsmiljöer fördelas. I den senaste forskningspropositionen understryker regeringen vikten av att ett antal starka forskningsmiljöer vid olika lärosäten ges ett större och mer långsiktigt stöd. Den statliga finansieringen av dessa ska ske i konkurrens. Det innebär att vetenskapsråden får en nyckelroll i fördelningen av betydande resurser. Vetenskapsråden har därför utvecklat modeller för konkurrensutsättning av medlen. Dessa visar sig dock innebära att man på förhand begränsar de olika lärosätenas möjligheter att vara med och konkurrera om pengarna. De mindre och medelstora lärosätena får t ex bara möjlighet att delta i konkurrensen om forskningsmedel utifrån mycket begränsade förutsättningar: I den s.k. Linnéutlysningen får t.ex. de nya universiteten och de mindre och medelstora högskolorna skicka in högst en ansökan vardera. Detta gäller oavsett att ett enskilt lärosäte kan ha flera projekt som kan tänkas hävda sig mycket väl i den nationella konkurrensen. Det innebär att nationen riskerar att några av de bästa projekten inte kommer att kunna få ett stöd vid den slutliga konkurrensprövningen. En följd av formerna för utlysning kan också bli att en forskargrupp kan behöva överväga att byta lärosäte för att komma i åtnjutande av medel för starka forskningsmiljöer. Detta kan knappast ha varit avsikten med regeringens uttalanden om en öppen konkurrens om statliga medel till starka forskningsmiljöer. Vi förstår att begränsningen av antalet ansökningar gjorts av handläggningsskäl, men känner stark tveksamhet till denna form av begräsningar då de samlade medel som ska fördelas är av den omfattningen att de väl motiverar en mer ambitiös beredning. Vi vill därför understryka vikten av att inte sådana begränsningar byggs in i utlysningen av konkurrensutsatta statliga forskningsmedel att förutsättningarna att konkurrera om medlen begränsas för enskilda lärosäten.
mot · GT02Ub412 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en opartisk historisk forskning kring assyrier/syrianers situation under 19141918. Assyrier/syrianer är en folkgrupp med ursprung i landet runt och . Hemländerna för den kristna assyriska/syrianska folkgruppen är , , , och . bodde mer än 2 miljoner assyrier/syrianer i , särskilt i sydöstra . finns bara några tusen kvar. Den stora utrensningen skedde som går under namnet Svärdets år, 19141918. Också efter har omfattande och dramatiska utrensningar och diskriminering skett. Det fasansfulla som drabbat armenier, assyrier/syrianer och kaldéer i samband med det sönderfall är inslag i världshistorien som påverkat och påverkar många generationer av de folkgrupper som utsattes. Folkmord är ett väl definierat folkrättsligt begrepp som kräver en omfattande opartisk bevisning. Det finns ett behov av forskning kring assyrier/syrianers situation under Svärdets år. Det är det internationella samfundets plikt att inte enbart fördöma och minnas det som hände. Vi har också en uppgift i att reda ut frågetecken i historien och bedöma och fördöma händelser utifrån internationella principer och konventioner, som också bygger på ett historiskt forskningsmaterial. har tagit många steg mot demokrati i sin väg mot att bli medlem i EU. Folkmordsfrågan, som länge var tabubelagd, har börjat diskuteras. premiärminister har själv sagt att man är beredd att öppna sina arkiv för forskning om folkmordet 19141918. bör stödja upprättandet av en oberoende kommission, som kan ta del av den dokumentation som finns tillgänglig , och genomföra opartisk forskning.
mot · GT02Ub415 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökning av utbildningsplatserna i programmet Mänskliga rättigheter och demokrati vid . Teologiska () har i samverkan med Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter och Demokratiakademin arbetat fram en välrenommerad utbildning i Mänskliga rättigheter och demokrati med erkänt god kvalitet. gav regeringen, efter vederbörlig prövning, THS rätt att utfärda högskoleexamen om 80 poäng inom detta område. Antalet studentplatser är 50, vilket är oförändrat . Eftersom söktrycket är mycket stort, både till MR-programmet i dess helhet och till enstaka kurser som anordnas inom MR-området, ansökte THS om en utökning av antalet utbildningsplatser inom detta utbildningsprogram, trettio nya platser för att kunna svara mot ett behov inom existerande upplägg av utbildningen, ytterligare trettio för att kunna utveckla och ämnesmässigt vidga området. Framställningen pekade på det behov som finns av ökad utbildning inom området, vilket framkommer inte endast genom konkurrensen om vid THS utan även genom den stora betydelse ämnesområdet tillmäts i samhället. Det sistnämnda framgår bland annat av En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (regeringens skrivelse 2001/02:83) och och utvärdering Bra början, men bara en början, avlämnad (Ju 2004/6673/D). Av dessa framgår med all önskvärd tydlighet att utvecklingen av en modern högskoleutbildning i MR fortfarande bör ses som ett viktigt mål och ha hög prioritet. Ett seriöst arbete för de mänskliga rättigheterna kräver en bestämd satsning på utbildning, heter det i nämnda utvärdering (s. 44); en utbildning är av största betydelse i strävan att åstadkomma förändring (s. 2). Ett ökat antal utbildningsplatser skulle göra det möjligt att också utveckla detta program ämnesmässigt. På en folkrörelsebaserad högskola är intresset starkt för demokratins historia och utveckling, och målsättningen är att i kurser och forskning integrerat och tvärvetenskapligt behandla såväl rättighets- som demokratifrågor liksom gränsområdet där MR möter demokrati. Det intressanta mötet mellan mänskliga rättigheter och demokrati å ena sidan, värderingar som emanerar ur och förstärks av religioner å den andra är värda stor uppmärksamhet. En högskola med bred internationell kontaktyta och egen teologisk utbildning kan särskilt uppmärksamma denna spänning. Efterfrågan på utbildning och kurser inom området mänskliga rättigheter och demokrati är stor och välmotiverad. Ur samhällssynpunkt har området hög prioritet. Ämnesmässigt är inriktningen på etiska, religiösa och kulturella aspekter av MR särskilt angelägen. bör därför hemställa till regeringen att, som en del av satsningen på ökat antal studentplatser i högskolan, Teologiska () tilldelas de 60 utbildningsplatser som man ansökt om. strävar efter att forma en högskolepolitik som fördelar studieplatser efter utbildningens kvalitet och studenternas val av utbildning. Skånberg (kd)