mot · GT02T603 · 2005-09-29 00:00:00 — en region med stora tillgångar men också med stora krav på sig3 Nödvändiga projekt i Västsverige4 Bättre och trafiksäkrare vägar4 Bygg ut i norra Järnvägar avgörande för en hållbar utveckling7 Tjälsäkring och bättre bärighet på grusvägar9 Hållbar miljö och trafiksäker framtid9 Infrastruktur en motor för utveckling10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på partihallsförbindelsen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny älvförbindelse i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga ut de berörda Europavägarna: E6, E20, E45 samt i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsningen på Trollhättepaketet kommer att genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggt järnvägsnät i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flygplats görs mer tillgänglig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av tjälsäkringen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av informationsteknik i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av informationsteknik i . en region med stora tillgångar men också med stora krav på sig är en strategiskt belägen transportregion mellan tillväxtområdena runt huvudstäder. Med sina drygt 1,5 miljoner invånare är näst folkrikast i och ett av de mest befolkningstäta områdena. Cirka hälften av befolkningen är bosatt i och i näst största stad, . näringsliv är omfattande och mångsidigt. av de förvärvsarbetande får sin utkomst från tjänstenäringar. Regionen är ur sysselsättningsperspektiv landets viktigaste industrilän med sin för betydelsefulla bilindustri och tillsammans med landets viktigaste jordbrukslän. För att näringslivet ska kunna bedrivas effektivt och kunna växa krävs en stark transportsektor. I arbetar över 30 000 personer med transporter. Till detta kommer industri och tjänster med nära koppling till transporter. Transporternas vikt stärks av den väl utvecklade forskning inom området som finns i . Näringslivet i är internationellt inriktat och transportberoende. Pendlingsströmmarna är stora. Här finns storstadsregionen med betydande person- och godsflöden, flera av viktigaste väg- och järnvägsstråk, största hamn och näst största flygplats. I finns också ett vitt förgrenat mindre vägnät som är viktigt både för företag och boende. Totalt svarar för över en femtedel av landets person- och godstrafik. Med sådana tillgångar borde det råda stor tillförsikt i . Det finns emellertid en hotbild. Infrastrukturen i har sådana brister att en positiv ekonomisk utveckling hämmas. fortsätter trafiken att öka. Enligt har ökningen varit större än förväntat. Trafikintensiteten visar sig också i olycksstatistiken som ökar oroväckande mycket. Bristerna får också en annan konsekvens, begränsar möjligheterna till en hållbar utveckling inom transportområdet. Kapacitetsproblemen på järnvägssidan i och runt är de mest omfattande i landet, vilket försvårar och hindrar en utbyggnad av miljöanpassat transportsystem. Det krävs helt enkelt ytterligare satsningar för att inte ska tappa sin ställning. Infrastrukturen har varit ett eftersatt område det . Uteblivna investeringar och anslag till underhåll har satt sina tydliga spår i hela landet. Det har påverkat både utveckling, arbetsmarknad och trafiksäkerhet. Det finns skäl till att satsningarna uteblivit. Men det är nu hög tid att återigen bygga ut infrastrukturen och kommunikationerna. En utbyggd infrastruktur i är nödvändig. Problemet är att vi inte får budgetmedel ens i närheten av planeringsramarna vad det gäller den regionala infrastrukturplanen. fick vi och vi vet ännu inte det exakta utfallet , men allt tyder på att det blir ett liknande utfall. Konsekvensen blir att viktiga projekt blir lidande. Partihallsförbindelsen är inte bara nödvändig för utan för hela . Vid Tingstadsmotet strålar tre vägar samman, som alla berör trafiken i : E45, E20 och E6. Trafiken har ökat kraftigt, både när det gäller långväga och regional trafik. Det har skapats en flaskhals som påverkar transporter för hela . Mot bakgrund av att hamn är enda hamn med oceantrafik får det också konsekvenser för ett långt större område. Investeringen är av oerhört stor betydelse för utvecklingen i hela . Västlänken, en tågtunnel under centrala , behövs för att underlätta kommunikationerna i , och även nationellt. Västlänken är ett viktigt steg för att förverkliga visionerna om det långsiktigt hållbara samhället. Projektet skulle innebära att får stationer i som underlättar och förbättrar resandet, framförallt det ökande resandet på järnväg till och från . Västlänken skapar möjlighet till arbete och utbildning och dessutom påverkas miljön i positiv riktning. För att stärka konkurrenskraften och tillväxten i behövs en ny älvförbindelse i . Beräkningar från Västsvenska visar att trängseln i kostar samhället stora resurser . Det slutsatser man kan dra av detta är bland annat att utan en ny älvförbindelse tvingas en person boende i som pendlar till att sitta motsvarande i kö . sträcker sig planeringen av infrastrukturinvesteringar . Inom den tidsperioden finns ingen ny älvförbindelse inplanerad. Med en ny älvförbindelse skulle man spara per dag, enligt Västsvenska . Deras beräkningar visar även att en ny älvförbindelse beräknas skapa 40005000 flera jobb i . Det är också viktigt att framhålla att ett effektivt transportsystem ger färre flaskhalsar, vilket innebär ett mer miljövänligt system. Bättre och trafiksäkrare vägar Vägarna i är generellt av bristfällig standard, det gäller såväl riksvägarna, länsvägarna som det så kallade finmaskiga vägnätet. En upprustning och utbyggnad av vägnätet är nödvändig för att göra det möjligt för person- och godstrafiken att över huvud taget ta sig fram på vissa vägar, har t ex procentuellt fler km tjälskadade vägar än hela . Men framför allt fungerar den bristfälliga västsvenska vägstandarden som en flaskhals för utvecklingen, på såväl nationell som regional nivå. Inte minst måste det ske en upprustning för att öka trafiksäkerheten. Bygg ut i norra E 6 är en viktig länk i det europeiska vägnätet. Vägen är den i särklass viktigaste vägen till och från med en starkt ökande trafik. av alla utrikestransporter går i E 6-korridoren och har transittrafiken ökat med . 1999 transporterades gods med lastbil över . Det innebär en lastbil , dygnet runt, . har trafiken ökat ytterligare. medför ökande turism och personbilsåkande en närmast fördubblad trafik, vilket tillsammans med den undermåliga standarden gjort att vägsträckan är oacceptabelt hårt olycksdrabbad. Det torde därför vara få vägprojekt i som är så angelägna att få färdigt som utbyggnaden av . E 6:ans strategiska betydelse i den nordiska triangeln KöpenhamnStockholmOslo kan inte nog understrykas. Nordiska triangeln har av Europeiska unionen utpekats som 1 av 14 viktiga infrastrukturprojekt som anses särskilt angelägna. Det är viktigt att som medlemsland svarar upp mot denna prioritering. Förbättringsarbeten på den norska sidan av har gjorts upp till . Bron över Sunningesund, , är klar liksom . är det bara sträckan i norra som återstår innan vi ska få en bra vägförbindelse OsloGöteborgMalmöKöpenhamn. Det är därför nödvändigt att öka den nuvarande investeringstakten för standardhöjningen av . Ett nödvändigt krav är att står färdig såsom utlovats. E 20 spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . Den totala trafikvolymen är som störst kring medan lastbilstrafiken har ett stort och jämnt flöde över hela sträckan. påvisades en kraftig ökning av den tunga trafiken med . E 20 är mycket viktig för kommunerna och de många företagen längs stråket och binder samman orter i regionen som har stor industriproduktion. Den passerar delar av landet som brottas med svåra strukturproblem och har sitt tillflöde från områden med allvarlig regional obalans. Stora delar av Bergslagen möter genom Bergslagsdiagonalen () E 20 i och är starkt beroende av en hög standard på för att nå och dess hamnområde. Därigenom har E 20 i högre utsträckning än många andra förbindelselänkar stor betydelse för den regionala balansen i landet som helhet. En förutsättning för en framgångsrik strukturomvandling i utsatta delar av landet är att staten genom trafikpolitiska prioriteringar bidrar till den regionala utvecklingen. E 20 mellan och måste därför ges status som stamväg. är mycket beroende av ett väl fungerande och säkert flöde på . Som det ser ut har E 20 stora brister. Det finns alltför många plankorsningar där bland annat jordbruksmaskiner kör ut eller korsar vägen. Tung trafik blandas med snabb och utgör ett ständigt hot mot trafiksäkerheten. Vägbredden varierar från 13 ner på vissa sträckningar som dessutom är kurviga, mitträcke saknas och det finns gott om oskyddade trafikanter vid busshållplatser som saknar bussfickor för att nämna något. Vi ser med oro på den ökade olycksstatistiken som den bristfälliga vägstandarden för med sig. Vi västsvenska socialdemokrater delar uppfattning att hela sträckan GöteborgÖrebro ska vara en trafiksäker fyrfältsväg, men kräver också att arbetet med att förverkliga detta påbörjas . Detta ligger också i linje med god miljöpolitik och riksdagsbeslutet om nollvisionen för trafiksäkerhet. är en av tre internationella vägar in i regionen och den naturliga tvärförbindelsen i . Många tunga transporter till och från och väljer denna väg och lastbilstrafiken har ökat med . Stora och ökande trafikflöden, många korsande vägar, kurvor och backkrön och en negativ olyckstrend skapar emellertid stora problem för trafiken. Dagens standard är på en stor del av sträckan inte anpassad till den trafik vägen bär. Även på , som ska döpas om till , är trafiken mycket omfattande. Särskilt på de södra delarna ökar volymen kraftigt år . Den tunga trafiken ökade med . Många av de transporterna innehåller farligt gods. Det innebär, med den intensiva trafik och den täta bebyggelse som finns kring vägen, att det finns ett ständigt hot mot trafikolyckor som också kan påverka omkringliggande områden. I förhållande till sin funktion har en oacceptabelt låg standard med allt för många plankorsningar, trafikljus och dåliga genomfartslösningar. Pendlingen är dessutom stor längs i båda riktningarna och både väg och järnväg är dåligt anpassade till dagens trafikuppgifter. är av mycket stor betydelse för . Kapaciteten, kvaliteten och trafiksäkerheten på dessa vägar är undermålig och kräver omedelbara åtgärder. Trafikflödet måste bli bättre. En breddning till åtminstone fyrfältsväg måste genomföras och planskilda korsningar måste byggas. Förbättringarna av är mycket angelägna både för enskilda personer och för näringslivet. För att få bästa effekt är det mycket viktigt att förbättringarna av samordnas med investeringarna i järnvägen vid . Annars riskerar båda projekten att både fördyras och försenas. Avsikten med Trollhättepaketet, med satsning på järnvägar, vägar, forskning och utveckling, var från början att göra det möjligt för i att vinna kampen om site selection för de nya mellanklassbilar för som ska börja produceras under märkena Opel och . vann Rüsselsheim och förlorade men paketet ligger fast. kom beskedet att bara en i skulle tillverka medelstora bilar för . Och trots GM:s försäkringar om fortsatt produktion i är Trollhätteborna fortfarande oroliga för och stans framtid. Vad gäller Trollhättepaketet är det fortfarande viktigt för att den satsningen ligger kvar, oavsett vad som händer. Den blir ju inte mindre viktig efter det negativa beskedet från GM. Därför är det extra viktigt att satsningen på och bilindustrin kommer att genomföras. Vi välkomnar att staten lägger in i Trollhättepaketet för att dämpa effekten av att tusentals Saabjobb förloras till tyska Rüsselsheim. Pengarna i Trollhättepaketet ska gå till forskning och utveckling inom telematik och produktionsteknik. Åtgärderna behövs fortfarande och en del, framför allt järnvägen, handlar ju inte enbart om utan behövs även av andra skäl. Järnvägar avgörande för en hållbar utveckling och har ett strategiskt läge mellan de nordiska huvudstädernas tillväxtområden. Som transportregion är det av vital vikt att transportsystem fungerar på ett sätt så att tillväxten i regionen, och bibehålls och stärks. Som det ser ut har de västsvenska järnvägarna på många sträckor ingen chans att konkurrera med vägarna. För att få ett modernt och effektivt järnvägssystem som klarar pendling, långväga persontrafik och godstrafik krävs en kraftfull utbyggnad av järnvägssystemet. Många linjer består av enkelspår och har en föråldrad standard som är oacceptabel, och kapacitetsproblemen på järnvägssidan i och runt är, enligt en studie från , de mest omfattande i landet. Upprustningen av järnvägarna är också en nödvändighet för att kunna skapa en hållbar utveckling och en god miljö, såväl nationellt som regionalt. Vi måste ge förutsättningar för varutransporterna att lastas på tåg istället för på lastbilar. En kraftfull utveckling av järnvägsnätet i med snabbare förbindelser kommer även att öppna en betydligt vidare arbetsmarknadsregion än dagens, vilket kommer att gynna hela regionen. Avgörande för framtiden är därför höjd kapacitet och standard för effektiva godsflöden till hamnarna i regionen och framför allt till hamn, tillräcklig kapacitet och standard för att persontrafiken ska kunna utvecklas internationellt, nationellt och regionalt, smidigare passage för person- och godståg via en tågtunnel under samt en järnvägsförbindelse till flygplats. Som en följd av lång handels- och sjöfartstradition går större delen av den svenska transoceana utrikeshandeln över hamn och förutom handelshamnarna finns viktiga hamnar i och samt på . Flera godshamnar finns också vid , främst vid och , bland andra viktiga hamnar som har intresse av Vänersjöfarten återfinns även . Genom slussarna vid och transporteras gods. Från upprätthålls vidare regelbunden färjetrafik till , och . Nästan hälften av Sveriges sjöfartsgods lastas eller lossas i hamnar. Detta gör sjöfarten till ett profilområde för . Hamnverksamheten i bör i så stor utsträckning som möjligt samverka. hamn bör ges goda förutsättningar för att även fortsättningsvis vara knutpunkt i för den transoceana sjöfarten. Farlederna till hamn har utvidgas och fördjupats, vilket är bra. En utvecklad Vänersjöfart spelar en viktig roll. Därför är det med tillfredsställelse vi kan konstatera att Vänersjöfarten nu får en hållbar lösning. Kapaciteten i håller på att förbättras. Slussarna renoverades ganska . Det är viktigt att hamnar utvecklas ifrån sina förutsättningar och specialområden. Investeringar i järnvägar till hamnarna för godstransporterna från och norra behövs fortfarande. har ett antal flygplatser, av vilka har såväl inrikes som internationell linjetrafik samt chartertrafik och är landets mest trafikerade flygplats näst . Vidare upprätthålls inrikestrafik från flygplatserna i och . För att även i fortsättningen ska kunna rymma storföretags huvudkontor och ledningsfunktioner samt upprätthålla spjutspetskompetens inom forskning och utbildning är det viktigt att flygplats görs mer tillgänglig. Järnvägsförbindelse bör etableras. Resande på fyra av fem stamvägar måste passera för att nå flygplatsen. Ett helhetsgrepp för kommunikationerna till och från rikets näst största flygplats måste tas. Antalet internationella förbindelser bör öka. Tjälsäkring och bättre bärighet på grusvägar De statliga vägarna i är sammanlagt , vilket utgör av landets vägnät. Därmed har i särklass det mest omfattande vägnätet av samtliga län/regioner. Av landsbygdens vägar är grusvägar. Det är endast fyra län i som har fler km grusväg. Nästan en tredjedel av befolkning bor på ren landsbygd eller i orter med färre än 2 000 invånare. Jordbruket, skogsbruket, industrier, turismen och landsbygdsbefolkningen är i stort behov av att det finmaskiga vägnätet fungerar. Vägarna i tillhör de mest tjälavstängda vägarna i landet. har procentuellt fler kilometer tjälskadade vägar än hela . har ett klimatiskt läge som innebär att tjällossningsperioden under vissa år startar och pågår långt in . Andelen avstängda vägar uppgår ofta till upp emot av det allmänna vägnätet. Det skapar stora svårigheter för människor som bor på landsbygden. Det finmaskiga vägnätet har för låg bärighet. Pappers-, massa- och träindustrin drabbas hårt då råvaran inte kan transporteras ut till större väg. Det innebär att stora ekonomiska värden går till spillo . Skogsindustrierna tvingas i många fall importera virke från utlandet. Infrastrukturpropositionen som har beslutat om innebär en kraftfull satsning på vägar och järnvägar . Särskilda medel anslås för bärighets- och tjälsäkring av vägarna. Det är ett mycket positivt beslut som visar att vårt engagemang för frågan har gett resultat. är det nu angeläget att en tillräcklig andel av de medel som anslås kommer till del. har endast tagit särskild hänsyn till behoven i skogslänen, där även ingår, men inte gjort samma bedömning när det gäller . Vi anser att och skogslänen ska bedömas likvärdigt eftersom behoven av tjälsäkring är desamma. Det finmaskiga vägnätet i ska uppnå samma standard som motsvarande vägnät i skogslänen. För att människor ska kunna bo kvar i och för att näringslivet i ska ges rimliga förutsättningar krävs ytterligare förbättringar. Hållbar miljö och trafiksäker framtid Det ökande resandet och transporterandet av varor ökar belastningen på miljön och är med dagens fordon, bränslen m.m. inte förenligt med en långsiktigt hållbar tillväxt. Infrastrukturutbyggnaden kan i sig inte lösa denna problematik. Däremot kan och behöver besluten om en fortsatt utbyggnad av transportsystemet inklusive dess infrastruktur skapa bästa möjliga förutsättningar för att en ökad andel av resandet och transporterna kan ske med minsta möjliga miljöbelastning. Viljan att åstadkomma ett hållbart och miljövänligt samhälle leder ofrånkomligen till åtgärder som stärker kollektivtrafiken, järnvägsnätet och sjöfarten. För den skull ska inte värdet av effektiva trafikflöden på vägarna underskattas från miljösynpunkt. Insatser för att utveckla bränslesnåla motorer och alternativ till nuvarande drivmedel spelar en helt avgörande roll för att reducera biltrafikens negativa påverkan på miljön. Ett strategiskt vägval i detta sammanhang gäller trafikslag för gods-/varutransporter inom och genom regionen. ökar tunga varutransporter på vägarna istället för att lyftas upp på järnvägen på grund av stora kapacitetsbrister i järnvägsnätet. För att skapa sådana möjligheter fordras dels ökade möjligheter till långväga kombitransporter av gods på järnväg, dels investeringar i terminaler för omlastning av gods mellan olika trafikslag. Kollektivtrafiken och bättre järnvägstransporter stärker tryggheten i trafiken i allmänhet. Problemen återfinns främst på vägarna, och här talar statistiken för sitt tydliga språk. I finns en tredjedel av de farligaste vägarna i hela landet. Ett nationellt program för ökad trafiksäkerhet gäller , och nollvisionen utgör det långsiktiga målet. Investeringar i vägnätet blir då också ofrånkomliga delar av det samlade programmet. Infrastruktur en motor för utveckling En utbyggd infrastruktur är ett av de starkare incitamenten för att stimulera den ekonomiska tillväxten. Genom att förbättra infrastruktur och trafikutbud så att kundunderlag och arbetsmarknad vidgas i en s.k. regionförstoring, öppnas också nya möjligheter för människor i mindre orter. I finns en stor potential för regionförstoring framförallt genom utbyggnad av järnvägssystemet. Exempelvis kan arbetsmarknaderna i , , /och integreras med arbetsmarknaden i . kan vävas samman med . Genom att bygga ut vägar och kommunikationer skapas också förutsättningar för glesbygden i regionen att utvecklas och leva vidare genom ökade möjligheter till pendling till tätorterna. På så vis stärks tillväxten till fler geografiska områden. Vidgade arbetsmarknader bidrar också till ökad jämlikhet och jämställdhet. Konsekvenserna av en otillräcklig transportinfrastruktur i blir lägre tillväxt och dålig trafiksäkerhet som innebär avsteg från nollvisionen. Det leder till en sämre miljö och ökade svårigheter att uppfylla miljökvalitetsnormerna. Tillgång till bredband och andra telekommunikationer blir en allt viktigare förutsättning för att det ska vara möjligt att arbeta och bo också i glesbygden. En infrastruktur med högkvalitet vad gäller hastighet och kapacitet bör byggas ut ytterligare i för att ge förutsättningar att utnyttja IT som drivkraft för utveckling och konkurrenskraft. Hushåll och företag, oavsett var de finns, ska kunna använda informationstekniken. Genom att bygga ut vägar och kommunikationer skapas också förutsättningar för glesbygden i att utvecklas och leva vidare genom ökade möjligheter till pendling i tätorterna. På så vis stärks tillväxten till fler geografiska områden. Vidgade arbetsmarknader bidrar också till att fler får arbete och egen försörjning.