mot · GT02So642 · 2005-10-03 00:00:00 — Svensk vård och omsorg behöver en omfattande satsning för att långsiktigt säkra kvaliteten. föreslår därför att sjukvården tillförs extra i en särskild kvalitetssatsning. Vi vill sammanlagt satsa mer än regeringen på vård och omsorg de kommande tre åren. Med hänsyn tagen till besparingar tillförs vård och omsorg netto . är det möjligt för en äldre person med varaktigt vård- och omsorgsbehov som vill flytta till en annan kommun att ansöka om bistånd i den mottagande kommunen. I uppföljning (2001) framgår att detta inte varit något problem. Trots detta kan vi i (Äldres rätt att flytta kommunernas tillämpning av 6 h § SoL) notera att många äldre har ansökt om att få byta boende, men inte fått sina ansökningar beviljade. Av ansökningarna framgår att orsaken till att man vill flytta är att komma närmare sina barn, barnbarn eller hembygd. Andra önskemål är att man vill åldras tillsammans med landsmän eller där man känner gemenskap. Ett annat skäl, som är nog så viktigt, är att man vill flytta på grund av otrivsel. Vi konstaterar att friska skattebetalare självklart kan flytta och bo som de vill. Barnbidrag och studiebidrag följer den enskilde. finns det också större frihet att välja vårdgivare och bestämma vilken skola som man vill låta barnen gå i. Men som gammal och sjuk skattebetalare måste man ansöka om att få flytta och låta någon som inte känner till behoven eller bakgrunden till ansökan göra en bedömning. Det finns enligt samma rapport information om behovsbedömningar gjorda per telefon. Detta är oförenligt med en politik som ska visa äldre respekt och omtanke. Vi föreslår fritt vårdval i hela också för äldre som behöver vård och omsorg. Vi moderater vill införa en nationell omsorgsgaranti som i ett första steg innebär att kommunerna har skyldighet att erbjuda fritt val av hemtjänst och äldreomsorg. Detta förslag beskrivs mer utförligt i rapporten valfrihet för äldre och funktionshindrade (). Detta första steg är något som de borgerliga partierna i redan har enats om. Vi vill att inflytandet över omsorgens utformning flyttas från kommunerna till individen. vill att staten ska ansvara för såväl biståndsbedömning som finansiering av äldreomsorgen. Det är viktigt att boendeorten inte blir avgörande för rätten till omsorg på äldre dar. Därför behövs nationella system för biståndsbedömning och nationellt enhetliga villkor för utförare. De fyra borgerliga partierna i har presenterat en rad andra förslag för att förbättra vården och äldreomsorgen (Ge patienten makt, ). Vi vill förbättra vårdtillgängligheten och satsa mer resurser på primärvården. Vi vill införa kompletterande insatser som korttidsboende, dagverksamhet och hemsänd mat. I samband med införandet av fritt val i äldreomsorgen bör kraven på utförarna skärpas. Enhetliga och vedertagna system för att mäta kvalitet och kostnader ska införas. Nationella kvalitetskriterier ska fastställas av i samarbete med kommuner. 6.3Vård i livets slutskede Att vårda personer i livets slutskede är kanske den allra svåraste uppgift man kan ställas inför. Det är en tung och svår process, också för de anhöriga. De måste kunna räkna med insatser av professionell personal, för stöd och hjälp vid de fysiska, psykiska och existentiella problem som uppstår. Vård i hemmet ställer stora krav på tillgång till högteknologiska åtgärder och medicinering. beslutade om en prioriteringsordning som innebär att vård i livets slut ingår i prioritetsgrupp ett. Kommittén om vård i livets slutskede påbörjade sedan sitt arbete och överlämnade ett i stort sett enigt betänkande Döden angår oss alla Värdig vård i livets slutskede (SOU 2001:6). Den slog fast att palliativ vård bör erbjudas alla människor. Av de 95 000 som avlider beräknas ca 75 000 behöva palliativ vård. En vård som ska säkerställa såväl de medicinska insatserna som behovet av trygghet och omtanke. Kommittén föreslog att genomförandet skulle ta innan det fick fullt genomslag i hela landet. har det gått och med samma beräkning kommer inte målet att uppnås förrän i bästa fall 2009 efter det att kommittén överlämnat sitt förslag. Vi anser att en god vård i livets slutskede är en viktig del av en värdig vård. Läkemedelsbehandlingen är ett annat bekymmersamt område, och läkarnas medverkan i vården av äldre måste förstärkas. Det räcker inte med ett avtal och genomgång av läkemedelsförrådet. räknar man med att varannan äldre felbehandlas, något som är orimligt och borde kunna undvikas genom bättre utbildning, individbaserat läkemedelsregister och genom att ta in farmaceutkompetens i den patientnära vården. Det handlar också om att ge sjuksköterskor utbildade möjlighet att, efter anvisningar och efter vidareutbildning och eventuell praktik, skriva ut vissa läkemedel. Denna grupp sjuksköterskor lämnades utanför när beslutade att ge övriga sjuksköterskor som är verksamma inom äldreomsorgen utökad förskrivningsrätt. Tusentals sjuksköterskor inom äldreomsorgen utbildade har stora möjligheter att se effekter och eventuella biverkningar av medicinering. Kunskapen om att många sjukdomar och läkemedel ökar behovet av god näringstillförsel är en annan värdefull kunskap. Dietister bör därför medverka till en bättre vård och omsorg. 7Bättre stöd till anhörigvårdare Vi moderater vill: Satsa på att utveckla anhörigvården och stödja anhörigvårdare . Bären varandras bördor eller Tills döden skiljer oss åt är begrepp som används för att skildra många äldre anhörigvårdares omsorg om sina nära och kära. När någon drabbas av sjukdom eller funktionsnedsättning får detta konsekvenser för alla som står den sjuke nära. Viljan att hjälpa och göra något för att underlätta är ofta stark. Att vara anhörig innebär att man på ett alldeles speciellt sätt hör ihop med den sjuke. Det innebär att anhörigvårdaren kan känna ett ansvar som ofta förknippas med skuld. Den anhöriges lidande kan till och med vara större än den sjuke anförvantens. Man upplever stora påfrestningar, såväl fysiskt som psykiskt och socialt. Ständigt vakande och känslan av att vara ensam och övergiven leder till stor trötthet. Men anhörigvårdare upplever också glädje och tillfredsställelse när den egna insatsen bidrar till att den närstående har det bra och får sina behov tillfredsställda. Familjer och anhöriga/närstående har fungerat som främsta vård- och omsorgsgivare för äldre, sjuka och funktionshindrade. Men den vård och omsorg som närstående svarar för har inte uppmärksammats tillräckligt, kanske beroende på att den svenska så kallade välfärdsmodellen sägs ha ett förstahandsansvar för att tillgodose den enskildes behov av vård och omsorg. I regeringens skrivelse 2002/03:30 kan man läsa följande Regeringen vill slå fast att de anhörigas insats är viktiga komplement till en vård och omsorg som samhället i övrigt ansvarar för. Men utgår från att av all vård av äldre i hemmet utförs av anhöriga. Den uppskattar att 250000 anhöriga gör väsentliga insatser för att äldre sjuka ska kunna vara kvar i hemmet och att 50000 utför oersättliga insatser. som andelen äldre som får hemtjänst eller plats i särskilt boende minskar, ökar anhörigas/närståendes insatser väsentligt. Denna insikt måste omsättas i ett annat bemötande från det offentliga och stöd till gagn för både den sjuke och den närstående. Att äldrevården rämnar utan anhöriga kan vi läsa i med titeln omsorg om äldre. Nästan alla landets kommuner uppgav att de i bedömningen av stödbehov från det offentliga tar med den samboendes möjlighet att utföra insatserna. I en fjärdedel av kommunerna tar man också hänsyn till närstående utanför hushållet, ofta den äldres barn. Om alla dessa anhörigvårdare skulle lämna över ansvaret till kommunerna skulle konsekvenserna bli ödesdigra. Samhällets omsorg om äldre och sjuka skulle snart kollapsa. Anhörigvårdarens arbete är omfattande och sker ofta i det tysta. Man ser det som självklart att ställa upp. Men alla måste få vara lediga, sova ut och träffa andra. Därför behöver den som vårdar någon anhörig/närstående själv få hjälp och stöd. Det är lätt att isoleras och sätta de egna behoven åt sidan. Anhörigvårdarnas egna behov bör därför ingå som separat del vid bedömningen av omsorgstagarens vårdbehov. konstaterar i en rapport med titeln de anhöriga att vilja kunna, orka ställa upp för de äldre ? att anhörigvårdare avstår från en dåligt anpassad hjälp som erbjuds därför att kvaliteten upplevs som undermålig, den är för dyr eller dåligt anpassad till behoven. Stelbenta rutiner gör att anhörigvårdarna inte kan utnyttja stöd som erbjuds, som de kommunala offentliga insatserna utgör en sjunkande andel av den totala omsorgen för äldre. stödet måste vara tillgängligt stödet måste vara av god kvalitet stödet måste finnas i flera former. Efter Anhörig 300, miljonsatsningen på utveckling av anhörigvården i svenska kommuner, ser vi en nedmontering av många kommunala insatser för anhörigvårdare. Vi moderater vill därför satsa för att stödja projekt som syftar till att förbättra anhörigvårdarnas situation. Vi vill också att kommunerna enligt lag ska vara skyldiga att stödja anhörigvårdarna. Vidare bör behovet av forskning och kvalitetsutveckling på området tillgodoses för att säkra uppbyggnaden av stöd till anhöriga i vård och omsorg. Vi moderater vill: Införa ett högkostnadsskydd i tandvården som gäller för alla åldersgrupper och inkluderar förarbeten och material. Avskaffa den av regeringen införda prisregleringen för privattandläkare som utför arbeten på patienter över 65. Regeringen har infört ett särskilt högkostnadsskydd för äldre . Kostnaden för detta förslag beräknades ursprungligen till . I själva verket kom förslaget att kosta nästan fyra gånger så mycket. Som en direkt följd av denna kostnadsexplosion har regeringen genom köer och prisregleringar försökt bringa ned kostnadsutvecklingen. Resultatet har blivit väntetider för patienterna och krångliga blanketter som tandläkarna tvingas fylla i. Prisregleringen har i flera delar av landet gjort det olönsamt för privata tandläkare att behandla personer . De hänvisas då till den av landstingen subventionerade folktandvården. Statens kostnader har därmed flyttats från den statliga tandvårdsförmånen till våra landsting. Trots denna kostnadsexplosion är kostnaderna för äldre ofta höga. Termen maxtaxa i regeringens satsning på tandvård för personer ger intryck av att kostnaden begränsas till , vilket är oriktigt då vissa material och nödvändiga förberedande behandlingar för att kunna utföra protetikarbeten inom den så kallade bastandvården inte ingår. Det kan handla om långt mer än den dubbla kostnaden för exempelvis hel- eller delprotes. Den nuvarande modellen har därutöver ett flertal andra nackdelar. När självrisken är uppnådd ersätts kostnaderna till , vilket eliminerar kostnadsmedvetande. Den 100-procentiga subventionsnivån leder i förlängningen till att andra regleringar måste införas, vilket drabbar äldre i behov av tandvård som ställs i kö eller tvingas att endast åtgärda vissa tänder. Risken är också stor för att personer strax under 65 skjuter upp sin tandvårdskonsumtion, med risk för försämrad tandhälsa och följdproblem. Vi vill införa ett högkostnadsskydd som styrs helt av vårdbehovets omfattning, inte av patientens ålder. Det ska gälla alla med ett omfattande behov av kostsam tandvård och är både enkelt och lättförståeligt. En självrisk för enkla och vanliga tandvårdsarbeten gör att de disponibla medlen kan användas effektivt till dem med stora behov. De som har stora tandvårdsbehov ska få förstärkt skydd. Personer med en normal tandstatus ska själva betala tandvårdskostnader upp till ett belopp motsvarande . Självrisken kombineras i vårt förslag med en subventionsgrad på för högre, men fortfarande normala, tandvårdskostnader. Riktigt höga tandvårdskostnader, motsvarande , täcks med en subventionsgrad på . Det innebär att de med störst behov av tandvård garanteras rimliga kostnader för omfattande behandlingar. För att undvika kostnadsdrivande effekter baseras subventionen på ersättningarna för respektive åtgärd i tandvårdstaxan. Den enskilde tandläkaren kan därmed inte öka sin ersättning genom att höja priset. Våra förslag innebär fördelar i form av bättre kostnadsmedvetande, större valfrihet för patienterna samt ett enklare, enhetligare och mera lättbegripligt system. 9Rätt att välja boende och att kunna bo kvar Vi moderater vill: I ett första skede införa en takregel för fastighetsskatten för att i ett senare skede avskaffa skatten helt. Se över de regler som gäller seniorboende så att byggandet av seniorlägenheter underlättas. Genom vår föreslagna omsorgsgaranti se till att byggande av lägenheter för särskilt boende blir lönsamt för kommunerna. Skapa en fungerande flyttkedja för att frigöra lägenheter för äldre och personer i behov av omsorg. tas 14 miljarder ut från medborgarna i fastighetsskatt3 och 3,8 miljarder i förmögenhetsskatt4. Av fastighetsskatten drabbar , eller tre miljarder, personer . Av förmögenhetsskatten drabbar , eller drygt 1,5 miljarder, personer över 65, detta trots att denna grupp bara utgör av befolkningen (dnr 2005:1516). Fastighetsskatten är en bestraffning av människor som under ett långt liv har placerat sina sparpengar i den egna bostaden och betalat av sina bostadslån i stället för att konsumera eller placera i andra tillgångar. De som i stället har valt att spara i obeskattade tillgångar drabbas varken av fastighetsskatt eller förmögenhetsskatt. Fastighetsskatten är därför både orättvis och orimlig. Successiva höjningar av fastighetsskatten har i praktiken fungerat som en gradvis reduktion av privat egendom. Dessutom tvingar skatten människor att flytta från sina hem. Fastighetsskatten slår allra hårdast mot dem som har låga pensioner. Vi moderater vill avskaffa fastighetsskatten. Som ett första steg vill vi införa den takregel som föreslagits av Småhusägare mot boendeskatt, vilken skulle innebära en viktig lättnad för många. Därefter vill vi steg för steg arbeta oss fram mot ett avskaffande. har också inom ramen för enats med de andra borgerliga partierna om att avskaffa förmögenhetsskatten under nästa mandatperiod. För dem som inte kan eller vill bo kvar hemma ska det finnas god tillgång till seniorboende. Vi vill se över det regelverk som styr tillgången till sådant boende för att se om det går att underlätta för byggandet av seniorboende. När det gäller särskilt boende kommer vår föreslagna omsorgsgaranti att stimulera byggandet av nya boenden. Med behovsprövat stöd till service i särskilt boende enligt fastställda regler blir det möjligt för omsorgsföretag att satsa på byggandet av sådant boende. Beroendet av avtal med kommunerna blir mindre och relationen mellan den äldre och utföraren mer direkt. Den äldre blir en kund snarare än en klient. Vi anser att bostadsmarknaden ska styras av människornas efterfrågan och fria val. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för olika slag av bostäder som kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål i olika skeden av livet. Flexibilitet i boendet är inte minst viktigt för många äldre som vill anpassa bostaden när lusten och orken att påta i trädgården förbytts i ökat behov av tillgänglighet till olika servicefunktioner. Därför vill vi stimulera och underlätta för bostadsmarknaden att tillhandahålla olika slag av bostäder. Ungdomars behov skiljer sig från äldres, och då måste vi frångå dagens standardiserade bostadsproduktion. Vi måste också få i gång en fungerande flyttkedja så att människor i olika skeden i livet kan bo som de önskar utan inlåsningseffekter. Om äldre önskar flytta från småhus till lägenheter kan fler barnfamiljer uppfylla drömmen om att låta barnen växa upp med gräs mellan tårna medan ungdomar kan flytta in i lägenheten som blivit för trång för barnfamiljen. Vi moderater vill: Satsa extra på rättstrygghet den kommande treårsperioden. Äldre är visserligen inte den mest brottsutsatta gruppen i samhället, men känslan av otrygghet innebär ändå stora frihetsinskränkningar för äldre. Många känner oro för att lämna hemmet eller att öppna dörren när någon ringer på. Det finns också brottslighet som speciellt riktar sig mot äldre, till exempel stölder i hemmet där gärningspersonerna genom att fråga efter telefon eller ett glas vatten tar sig in i lägenheten. Dessa typer av stölder är mycket kränkande, då den drabbade är i sitt eget hem och endast försöker vara en medmänniska behjälplig. Flera undersökningar visar att många äldre är oroade över att lämna hemmet. Många äldre anpassar sin livsstil till den rådande otryggheten genom att inte gå ut och genom att undvika områden som är ensliga. Störst oro känner de som bor i bostadsområden med hög kriminalitet. Människors trygghet är en av statens mest grundläggande uppgifter. Äldre som drabbas av brott ska kunna förlita sig på att rättsväsendet reagerar effektivt, tydligt och på ett rättssäkert sätt. Brott ska utredas, upp och lagföras. I Socialdemokraternas saknar många människor denna grundläggande trygghet, och paradoxalt nog är det de personer som har det sämst ställt som löper störst risk att drabbas av brott. Vi moderater vill ändra på detta. Genom offensiva satsningar på hela rättskedjan, det vill säga polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, skapas ett väl fungerande rättsväsende som ligger nära medborgarna. I ett moderat ska ingen känna rädsla för att gå ut, och de som begår brott ska lagföras tidigt för att tydligt markera samhällets inställning till brottslighet. Genom att införa nolltolerans mot brott menar vi moderater att dessa mål kan nås på ett effektivt sätt. När polisen finns och syns nära medborgarna ökar tryggheten. Personer som begår grova brott har i princip alltid börjat sin kriminella bana med mindre allvarliga brott. Därför är det viktigt att bekämpa vardagsbrottsligheten. Erfarenheterna från talar sitt tydliga språk. Där minskar brottsligheten , som antalet fångar också minskar. Vi moderater vill se fler poliser som arbetar nära medborgarna. Vi vill därför öka antalet poliser till 2010. Polisen måste också ges tillräckliga resurser för att kunna utreda anmälda brott. Att som lägga ned en förundersökning direkt efter anmälan skickar fel signaler till allmänheten. Varför anmäla när ingenting händer? Även åklagare och domstolar måste ges tillräckliga resurser för att kunna lagföra misstänkta brottslingar. Ärenden får i en rättsstat inte bli liggande så länge att vittnen inte längre minns vad som har hänt eller att brottet hinner preskriberas, vilket tyvärr alltför ofta inträffar i dagens . Kriminalvården behöver tillföras avsevärda resurser för att klara av det ökande antalet fångar. Arbetet mot droger och insatser för att förbereda internerna på ett liv utanför fångvården måste prioriteras. Slutligen måste hela rättsväsendet genomsyras av ett brottsofferperspektiv. Bra och relevant stöd måste kunna ges dygnet runt. Ett väl fungerande stöd är viktigt inte minst för äldre brottsoffer och vittnen som kan behöva mer eller andra former av stöd under processen, till exempel väl fungerande ljudanläggningar och hjälp med annat tekniskt stöd för att underlätta processen. Sammantaget satsar 5 miljarder extra på rättstrygghet den kommande treårsperioden. Vi moderater vill: Utreda möjligheten att införa avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet. Se över lagen om offentlig upphandling i de delar denna missgynnar ideella organisationer som bedriver socialt arbete. Ge kommuner och landsting särskilda medel för att utveckla volontärarbetet. Att kommuner och landsting beslutar om särskilda handlingsprogram för mer frivilligt socialt arbete. Förbättra statistiken om den ideella sektorn i . I är frivilligt arbete, så kallat volontärarbete, mycket vanligt. Man hade ett organiserat arbete med volontärer , då ett oegennyttigt tänkande var förhärskande. Man skulle tänka på sin nästa, utöva människokärlek och så vidare. Åtagandet som volontär kan utformas på många olika sätt. En enskild person kan till exempel avdela eller månad för att göra en insats. Även företag kan hjälpa till genom att sponsra med tid. En arbetstagare kan på betald arbetstid få ägna X antal timmar åt att hjälpa en organisation. I vårt södra grannland, , finns en särskild webbportal där man kan anmäla sitt intresse för frivilligt socialt arbete. Men det finns även goda exempel, om än i något mindre skala, från . Volontärbyrån hjälper volontärer att hitta frivilligorganisationer att engagera sig i. Volontärbyrån i drivs av Forum för frivilligt socialt arbete. Den finansieras till 2/3 av och till 1/3 av Volontärbyråns pro bono-partner, ett antal företag som genom att inte ta betalt för sina tjänster stöder verksamheten. Man kan som volontär bland annat engagera sig i äldrevården vid Stiftelsen . har tillsammans med de övriga borgerliga partierna kommit överens om ett antal åtgärder för att stimulera frivilligarbete. Vi vill utreda möjligheten att införa avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet och se över förutsättningarna för att införa ett regelverk för vilka ändamål som ska berättiga till bidrag. Vi är också överens om att se över lagen om offentlig upphandling i de delar som vi bedömer missgynnar ideella organisationer som bedriver socialt arbete. Vi vill ge kommunerna och aktörerna inom vård och omsorg särskilda medel för att utveckla volontärarbetet. Landsting och kommuner bör besluta om särskilda handlingsprogram för mer volontärarbete och komma överens med vårdpersonalens fackliga organisationer om volontärarbetets innebörd och gränser. Statistiken om den ideella sektorn i är bristfällig. Därför bör och ges i uppdrag att särredovisa uppgifter om den ideella sektorns omfattning. Forskningsmedel bör avsättas för att särskilt studera den ideella sektorn i . 12Skatteavdrag för hushållsnära tjänster Vi moderater vill: Införa ett skatteavdrag på för hushållsnära tjänster. Förändra reglerna för de oplanerbara VAB-dagarna. I har pigdebatten böljat fram och tillbaka, medan har skatteavdrag för hushållsnära tjänster. utnyttjas denna skattesubventionerade service av var tionde pensionär. Avdraget ges för arbete i hushåll, som matlagning, städning, klädvård, inköp och utevistelse, men också omsorg och vård. Servicen omfattar också arbete med underhåll eller ombyggnad av bostad eller fritidsbostad liksom trädgårdsskötsel. Ett liknande stöd finns i , men till skillnad från i gäller detta endast pensionärer. På grund av kommunernas ansträngda ekonomi är det allt färre äldre som får hjälp med enkla och nödvändiga göromål. Vi anser därför att hemnära tjänster, inte minst för alla äldre, ska skattebefrias till . Många äldre som inte är tillräckligt funktionsnedsatta för att få hemtjänst skulle trots detta vilja ha hjälp med vardagliga göromål. Vi vill underlätta för denna grupp att efterfråga olika hushållsnära tjänster. har därför, tillsammans med , och , lagt ett gemensamt förslag om 50 procents skattereduktion för hushållsnära tjänster upp till ett värde av . Dessutom vill vi öppna för möjligheten att betydligt friare än låta andra än föräldrarna själva, exempelvis far- och morföräldrar, vara hemma med barnen under de oplaneringsbara VAB-dagarna (vård av barn). i (m) Trydegård, (2000) Tradition, change and variation: past and present trends in public old-age care. SBU är en statlig myndighet som utvärderar vårdens metoder. Dessutom tas fastighetsskatt ut på bostadsrättsföreningar, hyreshus och näringsfastigheter. Sammanlagt uppgick fastighetsskatten till . () räknar med att intäkterna från fastighetsskatten kommer att uppgå till 2005. räknar () med att intäkterna från förmögenhetsskatten kommer att uppgå till .