mot · GT02So699 · 2005-10-05 00:00:00 — Antalet vuxna per barn ligger på samma nivå 2003 som 2004. Den pedagogiska personaltätheten har minskat mellan läsåren 2000/2001 och 2002/2003. vill att regeringen låter utreda vilka konsekvenserna blir av de stora barngrupperna på fritidshemmen och hur detta påverkar skolbarnen. Den innehöll flera delar såsom att allmän förskola för 45-åringar infördes och barn till arbetslösa och barn till föräldralediga fick rätt till barnomsorg som trädde ikraft . Huvudsyftet med reformen var att öka tillgängligheten till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och till ekonomiska förbättringar för barnfamiljerna. Vi har varit med och genomfört reformen inom samarbetet med regeringen och , men vi har ändå tveksamheter kring förslaget. Maxtaxan är och har inte varit för oss en grön prioriterad fråga. Anledningen till det är bland annat att det gynnar fel grupper, höginkomsttagarna. En grön politik innebär att vara solidarisk med de i det här fallet mindre ekonomiskt gynnade familjerna. Vi tror också att det finns risker med att detta sänder signaler om att alla barn ska finnas inom förskoleverksamheten. Vi menar att det är viktigt med en mångfald av barnomsorgslösningar, vilket även inkluderar att själv ta hand om sitt barn. anser att man inom en framtid bör se över maxtaxereformen. Hur mår barnen? har genom samarbetet med Socialdemokraterna och fått gehör i forskningspropositionen Forskning för ett bättre liv för att stärka forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv. Detta skedde genom att medel tillförs på . Detta är en viktig åtgärd, men det behövs göras mycket mer. har försökt att konstruera ett kommunalt barnhälsoindex. Det är den andra delen i ett arbete med att bygga ett barnindex som belyser barns välfärd utifrån barnfattigdom, hälsa och utbildning och presenterades 2004. Rapporten visar tydligt att det finns stora kunskapsluckor och att det fortfarande saknas systematisk, enhetlig och täckande kunskap om barns hälsa i . De indikatorer som kunnat användas är barn skadade av yttre orsaker, kvinnors rökning under graviditeten, låg födelsevikt, amning , fullbordat vaccinationsskydd och tonårsaborter, med jämförelser . Rapporten visar på att barns hälsa är god och har förbättrats mellan mätperioderna men den visar också på att det finns ett starkt samband mellan barns hälsa och andelen barn i kommunerna som lever i fattigdom. Det som saknas är pålitliga data om barnens psykiska hälsa. Det finns en del statistik på och regional nivå, men man har inte använt enhetliga definitioner eller metoder för att samla in den, och den blir därför inte användbar. Det saknas också statistik om positiva aspekter på hälsa alltså välbefinnandet och inte bara sjukdomar och av barns egen uppfattning av hur de mår. Vi ser ett behov av ett nationellt barnhälsoindex. Självklart ska detta även innehålla ett könsperspektiv. Vuxnas stress ökar barnens stress. Barn och stress hör inte ihop, lika lite som vuxna och stress hör ihop. Understimulering liksom överstimulering är stressframkallande. I dagens samhälle är överstimuleringen det största problemet. Allt för många barn har redan i tidig ålder en fulltecknad almanacka för sin fritid. Många barn har aldrig någon tid att bara vara. Detta gör att hjärnan ständigt går på högvarv med bland annat spänningar och koncentrationssvårigheter som följd. Även skolbarn behöver få leka. I har man sett detta och på vissa platser infört några timmars fri lek på schemat i skolan. Andra orsaker till stress hos barn kan vara många relationer, som olika vikarier och stor personalomsättning inom förskolan och skolan. Barnen utsätts därmed för att förtroendegivande relationer ständigt avbryts. Det finns risk att de upphör med att knyta an på ett djupare plan. Delat utrymme och delade vuxenkontakter att aldrig få ha en vuxen för sig själv kan vara påfrestande. Forskning har visat att det är bättre att småbarnsgrupper har färre barn och färre vuxna än fler barn tillsammans med fler vuxna. Barn är dessutom friskare när de har större yta att vistas på enligt en dansk rapport från . Vi ser också ett behov av att undersöka hur stress påverkar barnen, både deras eventuella egen men också de vuxnas. Vi vill även att stress ska ingå i ett barnhälsoindex. återkommande trafikantbarometer, som består av intervjuer med trafikanter i hela landet, visar att av de tillfrågade kvinnorna och av männen anser att barnen är den grupp som ska prioriteras i trafikplaneringen. I sägs också att barn har rätt till en säker och stimulerande miljö. För att detta ska uppnås krävs att barns behov står i centrum av trafik- och stadsplaneringen på ett helt annat sätt än . Barnens tillgång till en utvecklande livsmiljö bör vara överordnat bilisters tillgång till stads- och bostadsmiljöer. Den ökande bilismen har begränsat barns rörelsefrihet, framför allt när det gäller lekområden, skolvägar och fritidsvägar. Barn har mycket mindre frihet att utforska sin närmiljö än för några generationer sedan. lekte barn på gator, mellan husen och på vägar. leker de på särskilda säkra platser, ofta inhägnade. Undersökningar visar att andelen barn i åldern som går själva till skolan minskar dramatiskt på grund av trafikmiljön. De flesta barnolycksfall med dödlig utgång är trafikolyckor. av alla barn som omkommer i olyckor gör det i trafiken. Motsvarande andel i åldern är . Mätt i förlorade levnadsår eller år med nedsatt hälsa orsakar trafikskadorna långt värre konsekvenser än någon av våra allvarligaste sjukdomar. dödades 23 barn i åldern som cyklister. 22 av dem dog i kollision med ett motorfordon. anger att barn ska beaktas vid alla beslut. Enligt riksdagsbeslut ska barnens rättigheter i stärkas och barnens behov utgör en av utgångspunkterna för beslut om transportsystemet. Barnets bästa ska beaktas inom samhälls- och trafikplaneringen även där beslut inte handlar om enskilda ärenden. Vidare ska barns och ungdomars inflytande i samhälls- och trafikplaneringen utvecklas. har det publicerats en forskarstudie på 1759 barn i åldern . Resultaten visade att lungkapaciteten var fem gånger sämre för boende i trafikförorenade stadsområden jämfört med områden där luften var minst förorenad. Nedsättningen förväntas bestå under hela livet. Ändå finns inga processer inom trafiksektorn för att öka barns inflytande i planering och utformning av transportsystemet. Likaså saknas barnperspektivet helt i de samhällsekonomiska kalkyler som görs vid planeringen. Barn finns endast med i statistiken i egenskap av offer. Barnens rätt till en säker och stimulerande miljö får inte innebära att barnen hänvisas till säkra reservat bakom höga stängsel för att de inte ska komma till skada i trafiken. Barnen har företräde till sin livsmiljö och trafiken måste anpassas därefter. Med anledning av detta bör barnens rätt till en stimulerande och säker vardagsmiljö prioriteras vid stads- och trafikplanering i stads- och boendemiljöer. Psykisk ohälsa och självmord Psykiska problem kan kosta barn och ungdomar livet. Psykosociala faktorer är inblandade i de flesta dödsfall som drabbar tonåringar. Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland pojkar och unga män i åldern . Självmord är oavsett ålder vanligare än trafikolyckor. Bland flickor och unga kvinnor i motsvarande ålder är det något mindre vanligt, men även för dem utgör självmord en av de vanligaste dödsorsakerna. Den psykiska ohälsan bland barn och unga blir allt mer synlig och vissa undersökningar tyder på att den har ökat . Det kan visa sig som magont, huvudvärk eller sömnsvårigheter. Trots att ungdomar objektivt sett har ett gott hälsotillstånd, har de en relativt hög vårdkonsumtion. Flera barn och unga söker skolhälsovårdens och elevvårdens hjälp för problem som bottnar i psykosociala faktorer men tillgängligheten till skolhälsovården är tyvärr ofta dålig. Enligt är dålig fysisk och psykisk hälsa mycket vanligare bland barn i socialt mindre gynnade grupper än i mer gynnade. Mellan av alla barn söker barnpsykiatrisk konsultation . De psykiska problemen vållar stort lidande hos de drabbade och deras familjer, som kostnaderna för samhället är avsevärda. För den enskilde individen kan en period av psykiska problem ge livslånga konsekvenser, både socialt, utbildningsmässigt och ekonomiskt. I ett samhällsperspektiv är det lika viktigt att fråga sig vad som främjar barns och ungdomars psykiska hälsa som att motverka risk- och skadefaktorer. I det långa perspektivet är barns och ungdomars psykiska hälsa avhängigt ett samhälle som utgår från barns behov. Vi behöver ett samhälle där det finns plats för alla. Ungdomar befinner sig mitt emellan barndom och vuxenliv, gränsen är flytande och varierar mellan individerna, likadant är det inom psykiatrin och ofta uppstår kontinuitetsbrott i kontakt och arbetssätt. Åldersgränsen mellan BUP och vuxenpsykiatrin är i allmänhet . Utredningen Det gäller livet (SOU 1998:31) förordar en mer flexibel åldersgräns och pekar på de svårigheter som finns med en fast åldersgräns. Vi menar att en gräns inte kan vara fast utan behöver vara flexibel för att förhindra onödiga avbrott och förflyttningar i känsliga perioder. Man måste vid en sådan förändring noggrant följa konsekvenserna och ansvarsfördelningen och genomföra den på ett sätt så att inga ungdomar faller mellan stolarna. anser att bör få i uppdrag att utveckla riktlinjer så att detta inte inträffar. skriver i en rapport att antalet sökande till BUP har fördubblats och att väntetiderna kan vara upp till . Tillgängligheten till BUP och elevhälsovård är viktig för att få hjälp . Vi vill undersöka om man kan finna en form av utredningsgaranti för barn och ungdomar. Att i ett läge av kris behöva vänta månader eller kanske år är förödande för en människa som mår psykiskt dåligt. Därför vill att regeringen ser över och återkommer med förslag hur man dels kan förkorta köerna och dels ser över möjligheten till en form av utredningsgaranti så att barn och ungdomar har rätt att bli utredda inför eventuell behandling inom . Vi vill även att det klargörs i lagstiftningen angående vem som har ansvaret för att motverka den psykiska ohälsan för barn. 1998 kom utredningen Det gäller livet med sitt slutbetänkande angående stöd och råd till barn och ungdomar med psykiska problem. I den fanns det en mängd förslag på förbättringar, förtydliganden och klargöranden som sedan i olika grad har beaktats. Vi menar att det nu är dags att en uppföljning sker för att undersöka om de statliga satsningarna för att motverka psykisk ohälsa har använts på ett adekvat sätt och om väntetiderna har minskat till landets BUP-mottagningar. Asylsökande med fleras rätt till psykiatrisk vård Asylsökande barn har tillgång till terapeutisk vård men det fungerar inte tillfredsställande, därför är det av stor vikt att den rätten säkerställs. Vi menar att även barn som lever gömda ska ha den rätten. ger alla barn rätt till hälso- och sjukvård och utbildning för att kunna utvecklas. I jämförelse med svenska barn har flyktingbarn procentuellt högre psykisk ohälsa på grund av tidigare händelser. Det är viktigt att de känner sig trygga och säkra och kan lita på människor till exempel under en vistelse på sjukhus. Det har förekommit att barn ryckts upp ur sjukhussängen för att avvisas. Det krävs också att personal inom hälso- och sjukvården och skolan inte anmäler till polisen att dessa barn vistas där. Regeringen bör säkerställa att asylsökande barn snabbt får tillgång till terapeutisk vård om så behövs, även barn som lever gömda måste få chansen att bearbeta det som hänt. Barn som är irreguljära invandrare, det vill säga aldrig ansökt om uppehållstillstånd, saknar tillgång till hälso- och sjukvård. anser att alla barn som lever i ska behandlas lika. Därför ska även dessa barn tillförsäkras en rätt till sjuk- och hälsovård. Antidepressiva läkemedel till barn fördubblades försäljningen av antidepressiva läkemedel till 1519-åringar i . 3 468 elever i åldern , från sammanlagt sju gymnasieskolor i och , har besvarat en enkät om Ungdom om Läkemedel , gjort av och Hälsa. Enligt rapporten hade i och 4procent i använt antidepressiva medel . De unga kvinnorna använde mer än de unga männen. Av samtliga personer som uppgivit att de har använt lugnande medel, sömnmedel eller antidepressiva medel , kan vi se att dessa grupper är signifikant högre brukare av ytterligare läkemedel som sömnmedel, lugnande medel, antidepressiva medel samt även smärtstillande antibiotika och naturläkemedel. Kilen menar att läkemedelsanvändning skapar ett läkemedelsberoende. 2003 förbjöd Brittiska läkemedelsverket (MHRA) utskrivning till barn och unga av alla antidepressiva medel utom ett. Läkemedelsbolagens tidigare mörklagda forskning hade visat att preparaten inte gav mer positiva effekter än sockerpiller (placebo), däremot en hel del biverkningar och ökad risk för självdestruktiva beteenden, inklusive självmord. 2004 beslutade motsvarande organ i , FDA, mot bakgrund av samma material och en omfattande påtryckning från anhöriga, att alla förpackningar med antidepressiva preparat ska förses med varningstext. beordrade FDA alla tillverkare att lägga till en text som beskriver den ökade risken för självmord hos barn och ungdomar som ges antidepressiv medicin. I , liksom i de flesta andra EU-länder, skrivs antidepressiva läkemedel ut till barn och ungdomar i relativt stor omfattning trots att inget läkemedel är godkänt enligt en artikel i . Detta sker trots att det tillbaka förefaller råda konsensus om att läkemedlen inte har en lika positiv effekt hos barn och ungdomar som hos vuxna. Enligt tidningen saknas också studier som jämför läkemedel och psykoterapi, liksom studier av läkemedelsbehandling och samtidig psykoterapi, trots att det senare ofta är vad som rekommenderas. vill att hanteringen och förskrivningen av antidepressiva läkemedel, särskilt vad det gäller barn och ungdomar, ses över. Störningen i ätbeteenden kan handla om fasta eller sträng diet, hetsätning, självframkallad kräkning eller laxering. Den som har en störning i upplevelsen av den egna kroppen har en negativ bild av sin egen kropp, hon/han upplever sig för stor, för fet eller för klumpig och har svårt för att uppfatta kroppens signaler. Forskare menar att det inte finns någon given koppling mellan ätstörningar och psykiatriska problem. I gruppen med ätstörningar finns allt från allvarliga psykotiska problem till mycket milda eller inga psykiatriska problem alls. Det är viktigt att de anorexibulimi-enheter som finns på vissa håll finns kvar för att garantera en bra vård för denna grupp. Anorexi kryper allt längre ner i åldrarna. Det har också visat sig att det är högpresterande barn från framgångsrika medelklassfamiljer som sjukdomen slår hårdast mot. är det mest flickor som drabbas, men har andelen pojkar med ätstörningar ökat drastiskt. Anorexi är inte längre enbart en reaktion på reklamens och massmediernas bilder av smala kvinnor, utan på den vardagsstress som båda könen känner. Barn känner av vuxnas stress och press. I dagens samhälle får varken barn eller vuxna vila sin hörsel. De som var barn och ungdomar har vuxit upp i en miljö med mycket höga ljudnivåer. Biograferna utrustas med Supersound, och leksaker samt tv- och dataspel är ytterst ljudintensiva. Flera barn och ungdomar söker till audiologiska kliniker för problem med hörseln orsakade av hög musik. Om antalet skador på barns och ungdomars hörsel har ökat vet ingen , för tillgången på bra mätmetoder är begränsad och tillförlitlig statistik saknas. Många hörselskador resulterar i tinnitus och ljudöverkänslighet, som ofta blir livslånga problem. Uppskattningsvis får 3000 ungdomar skador på sin hörsel på grund av exponering för impulsljud från till exempel knallpulverpistoler, smällare och fyrverkerier. Dagens ljudmatta, som dygnet runt finns omkring oss, bör ses både i ett folkhälsoperspektiv och i ett barnperspektiv. Vi ser, i ett första steg, det som mycket viktigt att kommunerna ser över bullernivån inom förskolan och fritidshemmen och gör de förbättringar som krävs. En utredning bör se över hur omfattande problemet är för dagens barn och unga och därefter komma med förslag till övergripande åtgärder på området. Sexualitet, samlevnad och barns könsidentitet Sexualiteten är en av människans starkaste drivkrafter men kanske också något av det känsligaste i en ung människas liv. Hur ska ungdomar på väg att finna sin sexuella identitet hitta rätt i spänningsfältet mellan de egna känslorna och den mediala snårskog där mannen ofta framställs som alltid och villig och kvinnan alltid redo för vem som helst, när som helst och hur som helst? Det är också den bild om allt som oftast förs fram i medierna och kanske oftast i kabelkanalerna. Samhället har blivit allt med sexualiserat. Vi matas med stereotypa bilder av kvinnors och mäns fysiska och beteendemässiga olikhet och därmed utsatthet. Dessa bilder förmedlar hur en kvinna respektive man ska vara för att bli accepterad. Allt annat är avvikande och inte giltigt. Ramarna för hur vi ska vara och kanske framför allt numer för hur mannen ska vara är oerhört snäva. Pojkar och unga män behöver goda förebilder. Dessutom är det fortfarande så att den mesta informationen är inriktad på heterosexuella förhållanden. Budskapet är att sex sker mellan kvinna och man. Att attraheras av någon av det egna könet är fortfarande inte helt accepterat. Det är viktigt att sexualundervisning inte enbart inriktas på preventivmedel och könssjukdomar utan att också mäns och kvinnors lust och sexualitet hamnar i fokus och både hetero- och homosexualitet diskuteras. Detta utvecklas ytterligare i motion Lika rättigheter för HBT-personer (L342). Pornografi (heterosexuell) är ofta ett sätt att uttrycka maktförhållanden mellan kvinnor och män. Kvinnor som underordnade och män som överordnade. Medier är duktiga på att fånga upp, spela på och förstärka de stereotypa bilder som finns av manlighet respektive kvinnlighet, framför allt inom reklamens värld. Pornografin säljs på video, i tidningsform via diverse olika TV-kanaler och via IT, allt mycket lättillgängligt för unga. Den europeiska Internethandeln domineras till av porrindustrin visar en färsk . Nätporr och populärkultur är unga människors största sexualupplysande källa, enligt en norsk undersökning . Pojkar söker gärna upp porr på nätet till skillnad från flickor. menar att sexistisk reklam ska vara förbjuden. Vi vill ta krafttag mot kvinno- och mansförnedrande pornografi. Pornografi förmedlar en snedvriden syn på kvinnors och mäns sexualitet. Denna påverkan anser vi vara skadlig, särskilt för unga människor. En tämligen ny företeelse är att unga tjejer lägger ut nakenbilder på sig själva på nätet, experter som uttalat sig i frågan tror att det har med behovet av uppskattning att göra, att hon är fin och duger. Därmed är hon godkänd. Men vad som händer är att bilderna ligger ute på nätet för alltid och kan komma att användas i helt andra sammanhang än vad personen i fråga hade tänkt sig. Slutligen anser vi att regeringen bör utreda pornografins skador och konsekvenser för unga människor och hur detta påverkar dem i deras syn på sexualitet. En åtgärdsplan för hur det svenska samhället ska kunna bli fritt från sexuellt förtryck bör tas fram. Antalet tonårsaborter minskar . ökade antalet aborter bland tonåringar och uppgick till 25,5 per 1 000 kvinnor. har antalet tonårsaborter minskat med och var 24,4 per 1 000 kvinnor . Minskningen är inte jämnt fördelad över landet, och i vissa regioner har det skett en ökning. Det är fortfarande vanligare att tonårsflickor i storstadsområdena gör abort än i andra delar av landet, men frekvensen är dock högst på . De medicinska aborterna fortsätter att öka och utgör nu drygt hälften av alla tidiga aborter. Ett sätt att framför allt minska antalet tonårsaborter är att satsa resurser på förebyggande arbete såsom sexualupplysning, preventivmedelsrådgivning (inklusive gratis kondomer och subventionerade p-piller för ungdomar upp till ) och ungdomsmottagningar. Ungdomsmottagningar fyller en viktig funktion när det gäller frågor om ungdomars sexualitet. Det är viktigt att även killar känner sig välkomna på ungdomsmottagningar och att verksamheten riktar sig även mot dem samt att de får en vana att vända sig till en androlog (den manliga motsvarigheten till gynekolog) vid underlivsbesvär. Det är önskvärt att alla ungdomar har möjlighet till kontakt med ungdomsmottagning där det finns utbildad personal. Vi föds till kvinnligt respektive manligt kön i biologisk mening. Vi fostras därefter till att bli kvinna och man i social mening, i enlighet med samhällets uppfattningar om vad som räknas som manligt respektive kvinnligt. menar att dessa socialt konstruerade könsroller hämmar både mäns och kvinnors möjligheter till personlig utveckling, då vi oftast bara uppmuntras att utveckla sidor hos oss som stämmer in i och det sociala mönstret. Vi menar att alla individer ska ha möjlighet att utvecklas och forma sitt jag utan att begränsas av de stereotypa könsrollerna. Att vara medveten om detta när man möter barn och motverka dessa stereotypa bilder är en viktig del av arbetet för jämställdhet. Forskning gjord av har visat att barn tidigt tar till sig ett synsätt som låser fast båda könen i ett traditionellt tänkande. Redan finns många stereotypa uppfattningar hos barn, som till exempel att flickor är sämre i idrott (bordtennis, ishockey och fotboll) än pojkar. Till maktordningen hör också att flickor i detta spel gör sig sämre än vad de är eller undervärderar sig själva och att de därför inte vågar tävla. Detta inskränker grovt på flickornas handlings- och utvecklingsutrymme. Vi menar att även pojkarna lider av detta stereotypa könstänkande. Det kan vara väl så svårt för pojkar att våga rida eller dansa och därmed bryta mot invanda föreställningar. Tjejer är rädda i många sammanhang; för att gå på toaletten i skolan, passera genom korridoren, bli fasthållen och tagen på brösten, gå hem när det är mörkt, bli för full på fest, bara vilja hångla men inte ha samlag och då inte kunna säga nej. Att bli kallad för hora! Allt detta ger tjejer en känsla av underlägsenhet och killar makt. anser att det är viktigt att skolan, idrottsrörelsen, förenings- och kulturlivet och kommunerna ifrågasätter föreställningarna om hur pojkar och flickor ska vara och vad de vill utifrån könsrollerna. Vi vill också uppmana idrottsrörelsen att ta sitt ansvar för att uppmuntra och stötta både flickors och pojkars möjligheter att utvecklas och motverka stereotypa könsbeteenden. Skolan är barnens arbetsplats och har en mycket viktig roll i jämställdhetsarbetet. Det är viktigt att skolan uppmärksammar tjejers och killars olika situationer och att båda ges lika stort utrymme. Båda könen ska ha möjlighet att växa och skolan bör skapa förutsättningar till växande fritt från stereotypa könsroller. Levande och ständigt pågående diskussioner kring vad det är att vara man respektive kvinna krävs. Enligt en utredning av Myndigheten för skolutveckling har flickor bättre betyg än pojkar i alla ämnen utom idrott och hälsa. De är också bättre på läsförståelse och problemlösning. Flickor verkar ha vunnit på jämställdheten och flickor är tränade i kommunikation, ansvar, lyhördhet, ordningsamhet etc., något som skolan premierar till skillnad från pojkarnas beteende, som enligt utredningen fortfarande fokuserar maktkamp inom hierarkier, respekt och som slåss för att försvara sin position. För killar är det inte hög status att vara duktig i skolan. Mansrollen har till skillnad från kvinnorollen inte breddats och sökt sig nya vägar, tvärtom har den blivit allt snävare. En stor utmaning är att söka erövra nya områden och särskilt sådana som ansetts vara kvinnliga. Regeringen bör skapa förutsättningar för kampanjer på olika nivåer angående de stereotypa könsrollerna som låser in pojkar och unga män i en destruktiv roll. Allt för många barn och ungdomar vet inte vilka rättigheter de har.