mot · GS02Fi7 · 2005-02-09 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:54 Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna /04 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligheten i kommande skrivelser. begär att regeringen återkommer med konkreta förbättringsförslag till hur integreringen av miljöhänsyn inom organisationerna kan ske såväl snabbare som effektivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen utformar en enhetlig skriftlig analys och positioner kring och villkorsgivande som utgår från rättighets- och fattigdomsperspektiv. begär att regeringen utarbetar strategier för att påverka IMF och så att deras ekonomiska politik är styrd av millenniemålet och inte motarbetar detta. tillkännager för regeringen som sin mening att bör redovisa en övergripande strategi för hur utvecklingsländernas befolkningar och regeringar skall få ett ökat inflytande över institutionernas beslutsfattande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att få en bättre balans i fråga om representation och röstfördelning i styrelserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ till en demokratisk och transparent process för utnämning och tillsättning av chefspositioner inom och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer långsiktig lösning på skuldproblemen. Skrivelsen innebär en klar förbättring vad gäller det parlamentariska inflytandet och allmänhetens insyn när det gäller svenskt agerande i och . Förbättringar kan dock göras. Av skrivelsen framgår det inte tillräckligt hur agerat i olika frågor, vilka konkreta initiativ som tagits och hur röstat. Skrivelsen är också svag när det gäller uppföljning av beslut om politik för global utveckling utifrån rättighets- och fattigdomsperspektivet. Enligt beslut skall poltiken utgå från de mänskliga rättigheterna i ett s.k. rättighetsperspektiv samt i ett fattigdomsperspektiv. Fattigdomsperspektivet skall utgå från den fattiga människans behov och intressen. I kommande skrivelser bör det tydligare framgå vad gjort, med vilka argument, inom vilka fora och . Hur rättighets- och fattigdomsperspektivet fått konkret genomslag i den svenska politiken gentemot IMF och bör också framgå. Vad som ovan anförts om tydligheten i kommande skrivelser bör ges regeringen till känna. I behandlas frågor relaterade till och delvis av finansutskottet och delvis av utrikesutskottet. Arbetet sker även . För att skall kunna få en överblick av arbetet med och bör frågorna tas upp enhetligt och . bör fortsättningsvis vara drivande när det gäller jämställdhet och miljöhänsyn inom organisationerna. Det är allmänt vedertaget att fattigdom inte kan utrotas om inte kvinnorna deltar i arbetet på samma villkor som männen. Forskning visar att satsningar som görs för att förbättra situationen för kvinnor ger större utdelning än satsningar på män. Jämställdhet är alltså en viktig fråga. Det gäller inte enbart i riktade insatser. Jämställdhet måste även genomsyra alla delar av organisationerna. En hållbar utveckling är en förutsättning för en tryggare och säkrare värld. Detta kommer att kräva investeringar. De sociala och miljömässiga regelverk som finns för att säkerställa att investeringar i infrastrukturprojekt genomförs på ett hållbart sätt måste följas upp och granskas. Är de inte tillräckligt tydliga eller inte ställer de rätta kraven bör de förbättras. Regeringen erkänner i skrivelsen att integreringen av miljöfrågor generellt sett har varit långsam. Regeringen bör därför komma med konkreta förbättringsförslag till hur integreringen kan ske såväl snabbare som effektivare. Detta bör ges regeringen till känna. 3Nationella fattigdomsstrategier och och villkor Ett särskilt villkor för skuldlättnader, nya lån och bistånd är att speciella fattigdomsstrategier utvecklas i länderna. Dessa strategier skall utformas i breda samråd med parlament och det civila samhället. hamnar dessa strategier i konflikt med de ekonomiska villkor som och ställer på länderna. De ekonomiska villkoren från IMF och underminerar ofta de demokratiskt förankrade fattigdomsstrategierna. Detta har även uppmärksammats av och oberoende utvärderingskontor (OED och IEO, 2004) liksom av en nordisk studie som den deltog i (Review of Nordic Monitoring of the and the IMF support to the PRSP process - ). Den senare konstaterade att det fanns en alltför svag länk mellan de makroekonomiska kraven och empiriskt bevisade positiva effekter för de fattiga. Under detta år kommer både och att utföra en översyn kring sitt användande av konditionaliteten. Resultaten kommer att presenteras vid institutionernas höstmöten. Regeringen i har presenterat riktlinjer för att utforma en egen policy kring konditionalitet. Det handlar bl.a. om bankens och fondens villkor skall identifieras av centrala nationella aktörer som del av fattigdomsbekämpningsstrategier. Den bör utforma en egen analys och positioner kring och villkorsgivande som utgår från rättighets- och fattigdomsperspektivet. Detta bör ges regeringen till känna. Därtill bör regeringen utarbeta strategier för att påverka IMF och så att deras ekonomiska politik är styrd av millenniemålen och inte motarbetar dessa. Detta bör ges regeringen till känna. 4Fattiga länder och fattiga människor måste få ett större inflytande över IMF och Trots att och politik har en mycket stor betydelse för miljarder människors dagliga liv i utvecklingsländerna är ländernas inflytande i dessa institutioner mycket litet. Detta är ett globalt gigantiskt demokratiproblem. Medlemsstaterna har 24 stolar. Några av de rikaste länderna har sin egen stol. Hela får dela på två stolar. Röstetalen är också fördelade enligt finansiell styrka. De 80 allra fattigaste länderna delar på av röststyrkan. har i praktiken vetorätt. I skrivelsen beskriver ett par åtgärder kring att stärka utvecklingsländernas inflytande, bland annat att uppdatera ekonomisk data och höja de s.k. basrösterna. Dessa åtgärder är konkreta steg i rätt riktning men räcker självklart inte. Trots att säger sig vilja främja utvecklingsländernas röst i institutionerna är det oklart med vilka strategier och med vilket innehåll detta avses genomföras. Det är uppenbart att gett stöd till uppdelningen mellan och att alltid tillsätta institutionernas högsta chefer. Att enbart stärka ländernas analyskapacitet räcker inte. bör redovisa en övergripande strategi för hur utvecklingsländernas befolkningar och regeringar skall få ett ökat inflytande över institutionernas beslutsfattande. Detta bör ges regeringen till känna. anser att brukarna, dvs. de fattiga länderna, borde ha större inflytande i institutionernas exekutivstyrelser. bör därför även verka för bättre balans i fråga om representation och röstfördelning i styrelserna. bör även verka för en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i styrelserna. Vad som ovan anförts om representation och röstfördelning i styrelserna bör ges regeringen till känna. bör tar initiativ till en demokratisk och transparent process för utnämning och tillsättning av chefer inom och och att dessa personer tillsätts på grundval av kompetens - ej geografisk hemvist. Vad som ovan anförts om utnämning och tillsättning av chefer bör ges regeringen till känna. 5Högre takt i skuldavskrivningen Det finns ett globalt konsensus att en betydligt mer omfattande skuldavskrivning är nödvändig om det skall vara möjligt att nå millenniemålen för de allra fattigaste länderna. har de faktiska skuldlättnaderna gått sakta och för få har kunna dra fördel av de existerande initiativen. Det är glädjande att regeringens skrivelse medger att HIPC (Heavily Indepted Poor Countries) inte är tillräckligt. Det kan jämföras med propositionen Politik för Global utveckling där regeringen klargjorde att existerande mekanismer räcker. Programmet för HIPC behöver utvärderas och reformeras. Inom FN:s millenniemålsplaner understryks behovet av att koppla vad som är en hållbar skuld till ländernas vilja och förmåga att leva upp till millenniemålen. Många rapporter pekar på att det kommer att vara nödvändigt skuldavskrivningar för de allra fattigaste länderna. Genom att gjort frågan om skuldavskrivningar till en prioriterad fråga inom bl.a. finns nu frågan på den internationella agendan tydligare . bör nu verka för en mer långsiktig lösning för de mest skuldtyngda ländernas situation. Principerna vad gäller beräkning om vad som är en hållbar skuld bör utgå från millenniemålen. Nya mekanismer för skuldsanering som inte bara kontrolleras av institutionerna bör skapas på internationell nivå. Vad som ovan anförts om en mer långsiktig lösning av skuldproblemen bör ges regeringen till känna.