mot · GT02Kr382 · 2005-10-04 00:00:00 — Det är därför angeläget att vara öppen för varje form av möjlighet att stötta tidskrifternas existens. Internet har gett en ny form av kultur- och kunskapsspridning i form av elektroniska tidningar. kan numera även ge stöd åt elektroniskt publicerade tidskrifter, men det stödet är ytterst marginellt, vilket kan leda till onödig stagnation i en annars mycket kreativ sektor. En stor flora av invandrar- och minoritetsmedier finns i samhället . Detta är bra, men ännu bättre vore om språkbarriärer kunde brytas och det som endast är interna debatter inom respektive språkområde kunde föras upp till en bredare samhällsdebatt. Detta inte minst för att ge integrationsfrågor en mer framflyttad plats i det offentliga samtalet. Ett sätt att öka tillgängligheten till dessa medier kan vara att ge medel för översättning av en del av materialet som referat. Tidskrifterna behöver också stöd för utveckling av pressetik, journalistik och kunskap om demokratins grundprinciper. vill därför att tillkännager för regeringen som sin mening att invandrar- och minoritetsmedierna behöver stöd till att översätta viss del av sitt tidskriftsinnehåll och stöd till att utveckla pressetik, journalistik, kunskap om det fria ordet och demokratins grundprinciper. Liksom för böcker anser att momsnivån för tidskrifter och veckotidningar ska vara . Kultur i vård och omsorg Kultur främjar hälsa. Det är därför viktigt att det även inom vård och omsorg finns stöd och stimulans för ett rikt och mångsidigt kulturutbud även för de som vistas på vårdinstitutioner . Det bedrivs i vissa landsting och kommuner ett omfattande arbete med att samordna, finansiera och medverka till musik, sång, dans, teater och högläsning vid vårdinstitutioner och boenden. Verksamheten vänder sig i huvudsak till personer som vistas på vårdinstitutioner samt till barn, ungdom och inom äldrevården. skulle gärna vilja se en särskild satsning på kultur inom vård och omsorg och ämnar återkomma till detta område med detaljerade förslag. beror det i hög grad på vilket landsting du tillhör om du i vård och omsorg får tillgång till kultur. Här finns större regionala skillnader än inom kultursektorn i övrigt. Vi ser också att en sådan framtida statlig insats kan medverka till att stärka arbetsmarknaden för kulturutövare och öka samhällets nyttjandegrad av professionella skådespelare, dansare, musiker m.fl. yrkeskategorier. För att främja kultur inom vård och omsorg skulle det vara önskvärt att kulturundervisning införs i våra vårdutbildningar. Detta finns redan i , och i finns projekt i den riktningen. För dem som kommer att arbeta inom vården ser vi obligatoriska inslag av kulturutbildningar som värdefullt för att påverka faktorer som kreativitet, motivation och självkänsla, såväl för dem själva som för vårdtagarna. anser att möjligheten att erhålla s.k. nationella uppdrag för att driva kulturprojekt är uppmuntrande och stimulerande. Dock anser att den tidsperiod som uppdragen avser, det vill säga , är för kort tilltagen. Ofta tar det än så att bygga nätverk och sprida sin kunskap. vill därför att tiden för de nationella uppdragen utökas till , vilket passar bra nu när regeringen tagit initiativ till att de nationella uppdragen ska utvärderas. vill se ett starkt offentligt stödet till kulturen. Vi är dock inte negativa till att kulturstödet kompletteras med privat sponsring. menar däremot att kulturlivet aldrig får göras beroende av sponsring, utan att sponsringen ska fungera som ett värdefullt komplement till ordinarie finansiering av kulturverksamhet. Sponsring kan också medföra att t.ex. museerna når nya besöksgrupper. Det behövs dock tydligare regler för kultursponsring. Frågan har dryftats i ett flertal år. Sponsring är inte någon skatterättslig term och finns inte definierad i skattelagstiftningen. För att en marknadsföringskostnad ska vara avdragsgill krävs någon form av direkt motprestation, t.ex. i form av representation, konferensrum eller biljetter. Indirekta motprestationer som rätten att utnyttja namn eller image är bara avdragsgilla om det finns en koppling mellan sponsorns verksamhet och den som blir sponsrad. Eftersom kultursponsring i stor utsträckning är av denna imageskapande karaktär innebär detta att kulturen inte kommer att få del av näringslivets marknadsföringspengar i samma utsträckning som till exempel idrotten. Reklamskyltar och liknande är något som fungerar på idrottsarenor men knappast i konsertsalar, teatrar, museer och andra liknande institutioner. Vid en jämförelse mellan de svenska bestämmelserna för kultursponsring och vad som gäller i exempelvis , , och finner vi att dessa länder saknar det krav på koppling mellan sponsorns och sponsormottagarens verksamhet som i medför att kultursponsring missgynnas i förhållande till annan typ av sponsring. För att komma till rätta med detta problem bör regeringen återkomma med förslag till ny lagtext där begreppet sponsring definieras i inkomstskattelagen. Förslagsvis bör detta ske genom att i 16 kap. IL tillförs en bestämmelse med följande innebörd: Sponsring är en avdragsgill kostnad, under förutsättning att sponsorn erhåller en motsvarande direkt eller indirekt motprestation. Kostnaden är dock endast avdragsgill om det inte är uppenbart att det råder ett missförhållande mellan sponsorbidraget och motprestationen. vill att regeringen återkommer med förslag till regelverk för kultursponsring.