mot · GS02Fi13 · 2005-05-02 00:00:00 — Här visar det sig att regeringens förhoppningar att en förbättrad konjunktur skulle minska arbetslösheten kommer på skam. Bristen på strategi för att öka arbetstillfällena i blir tydlig när man under löpande budgetår ökar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Särskilt tydligt blir det när konjunkturen enligt regeringen är god. För en översikt av studier för effekter av ersättningen på sjukfrånvaron se t.ex. , D (2001). "Short-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991", Working Paper in Economics, No. 46, , , , D (2001), "Long-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991", Working Paper in Economics, No. 47, , , Arai, M, och P , P (2001), "Incentive and Selection in Cyclical Absenteeism", FIEF Working Paper Series No. 167, Barmby, TA, Ercolani, MG, och Treble, JG (2002), "Sickness Absence: An International Comparison", 112: F315-F331, Bonato, L och Lusinyan, L (2004), "Work Absence in Europe", IMF Working Paper, forthcoming, , P, och (1996), "Do Economic Incentives Affect Work Absence? ", 59: 195-218 , P (2002), "Reporting : Are Sporting Events Contagious? ", , Research Paper in Economics 2002:4. Sjukskrivning - orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt. T.ex. Coe, D T och Snower, D J (1997), "Policy Complementarities: The Case for Fundamental Labour market Reform", IMF Staff Papers, vol. 44, nr 1. , A (1993), Unemployment and macroeconomics, The ., Nickell S (1997), "Unemployment and Labor Market Rigidities: Europe versus North ", , vol. 11, Nickell, S (1998), "Unemployment: Questions and Some Answers", , vol. 108, nr 448, Scarpetta, S (1996), "Assessing the role of labour market policies and institutional settings on the unemployment: A cross country study", Economic Studies nr 26. T.ex. , G och Salomäke, A (2001), "Reforms in tax-benefit systems in order to increase employment in the EU", European Commission Economic paper, nr 160 eller , R (2000), "The Impact of Tax and Welfare Policies on Employment and Unemployment in Countries", IMF Working Paper No. 00/164, October 1. (2004), Taxing Wages, Special feature: Broadening the definition of the average worker 2003-2004. (2003), Employment Outlook: Towards more and better , s 224-226. Naturligtvis kan man kombinera båda alternativen. Ett arbetsavdrag införs mot beskattning. Arbetsinkomster berättigar till ett arbetsavdrag motsvarande arbetsinkomsten. Arbetsinkomster i intervallet berättigar till ett arbetsavdrag som motsvarar . I intervallen 46 900-106 900 och uppgår arbetsavdraget till av inkomsten. För inkomster medges ytterligare avdrag motsvarande . För inkomster kan arbetsavdrag maximalt uppgå till . Se t.ex. Henrekson, M (2004), Vägar till ökad jämställdhet i svenskt näringsliv, SNS-förlag, eller (2004) eller SOU 2004:70, "Tid och pengar - dela lika", bilaga 13 till LU 2003/04. , AM (1997), "Taxation and the Market for domestic services", i , I och , (red), Economics of the Family and Family Policies, , Routledge. Tjänster som utförs i hemmet samt vissa externa tjänster, exempelvis tvätteritjänster och transport av barn till och från dagis eller motsvarande. Bassanini, A, och Scarpetta, S (1999), "The economic effects of employment-conditional income support schemes for the low paid: An illustration from a CGE model applied for four countries", Economic Department Working Paper Nr 224, Fitoussi, J P, (2000), "Payroll Tax Reductions for the Low Paid", Economic Studies Nr 31, Nickell, S och , B (1996), "Would cutting payroll taxes on the unskilled have a significant impact on unemployment" i Snower, D J och de la Dehasa, G (red), Unemployment policy: Government options for the Labour market, , Phelps, E S (1996), "Wage subsidy programmes: alternative designs" i Snower, D J och de la Dehasa, G, Snower, D (1996), "The simple economics of benefit transfers", i Snower, D J och de la Dehasa. (2004), Rapport integration 2003. , L, , H och Arai, M (2000), "Invandrare på den svenska arbetsmarknaden", bilaga 3 till Alla lika olika, (Ds 2000:69, s. 223). , U och (2005), "Sist i kön - invandrare på svensk arbetsmarknad, nr 3/05. le Grand, C, Szulkin, R och , J (2004), "Kan diskriminering förklara skillnader i position på arbetsmarknaden mellan invandrare och infödda", i , J (red), Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten, rapport till Integrationspolitiska maktutredningen, SOU 2004:21. , C, , L, , R, , P och , D-O (2002), Arbete? Var god dröj. Invandrare i välfärdssamhället, Välfärdspolitisk rapport , SNS-förlag, s. 32. , P-A, och , O (2001), Invandrare arbetsmarknad, 2001:7, . , E (2004), "Invandrare och socialbidragsmottagare - ett liv i ofärd", i , J (red), Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten, rapport till Integrationspolitiska maktutredningen, SOU 2004:21. , B och (2004), "Ursprung och förtidspension", i , J (red), Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten, rapport till Integrationspolitiska maktutredningen, SOU 2004:21. Storesletten, K (2003), "Fiscal Implication of Immigration - A Net Present Value Calculation", , vol 105, s 487-506. Arai, M, , H och , L (1999), "Är arbetsmarknaden öppen för alla? ", Bilaga 6 till , SOU . Arai, M, , L och , R (2000), "En svartvit arbetsmarknad - En om vägen från skola till arbete", Ds 2000:47. "Benefit and Wages: Indicators 2004", 2004. , J (2004), "Systemfel i politiken" i Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärden, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen, SOU 2004:21. , D-O (1999), Refugee Immigration in . Market Integration, institutionen. "Räcker ersättningen? Kommunernas kostnader för försörjning av flyktingar", rapport från , 2005. För en översikt av studier för effekter av ersättningen på sjukfrånvaron se t.ex. , D (2001). "Short-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991", Working Paper in Economics, No. 46, , , , D (2001), "Long-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991", Working Paper in Economics, No. 47, , , Arai, M, och P (2001), "Incentive and Selection in Cyclical Absenteeism", FIEF Working Paper Series No. 167, Barmby, TA, Ercolani, MG, och Treble, JG (2002), "Sickness Absence: An International Comparison", 112: F315-F331, Bonato, L och L Lusinyan (2004), "Work Absence in Europe", IMF Working Paper, forthcoming, , P, och (1996), "Do Economic Incentives Affect Work Absence? ", 59: 195-218 , P (2002), "Reporting : Are Sporting Events Contagious? ", , Research Paper in Economics 2002:4. T.ex. och , D (1999), Programs and Retirement around the World, . , J (2000), Benefits and Labor Supply, , vol. 108, no. 6, , M och (2001), Programs and Retirement in , , , M och , (2002), Pathways to Retirement and Retirement Incentives in , 2002:9 samt , M och , S (2004) Pensionssystem och pensionering, Ekonomisk Debatt nr 4 2004. Se t.ex. , K, , Harkman A och (1996), "Unemployment Duration, Unemployment Benefits and Labour Market Programs in ", , vol 59, , K, , B och Vejsiu, A (2001), "Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s", , årgång III, oktober, , B (1998), "in Theory and Practice", , vol. 100, , B (2004),"Hur ser en optimal arbetslöshetsförsäkring ut? ", Ekonomisk Debatt, årgång 32, nr 4 eller Krueger, AB och , BD (2002), "Labour Supply effects of social insurance", NBER-Working paper, nr 9014. Förslaget i dess helhet diskuteras i rapporten , Rapport till partistyrelsen från tillväxtarbetsgruppen, . (2004), Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen, RiR 2004:3. T.ex. Henrekson, M, (1993), "Jämställdhet ur incitamentsperspektiv", Ekonomisk Debatt, årg. 21, nr 1, Henrekson, M, (1999), "Tjänstesektorn och jämställdheten bland näringslivets högre chefer", Kvinnovetenskaplig , årg. 20, nr 3 eller Henrekson, M (2004), Vägar till ökad jämställdhet i svenskt näringsliv, . Se t.ex. , J och , J (2000), "Modelling the Effect of Sanctions on Unemployment Duration, CentER Working Paper, Nr 00-02, , , J, , P, , B och , J (2001), "with Monitoring and Sanctions", CentER Working Paper, Nr 01-85, , Lalive, R, , J och Zweimüller, J (2002), "The Effects of Sanctions of the Duration of Unemployment", 12A DD Working Paper, nr 469 och , G, , B och , J (2004) "Punitive Sanctions and the Transition Rate from Welfare to Work", , vol. All gymnasieutbildning är avsedd att ta . Se t.ex. (2004), "Nationella utvärderingen av 2003", Rapport 250, (2004), "2003", Rapport 254 och (2004), "TIMSS 2003", Rapport 255. Se t.ex. , J, och , E (2002), Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat, . Se t.ex. Välijärvi, J, Linnakylä, P, Kupari, P, , P och Arffman, I (2003), De finländska framgångarna i - några orsaker, , , , sid. 23. , M (2004) "Erfarenheter av utbildningsreformen Kvalificerad yrkesutbildning: ett arbetsmarknadsperspektiv", 2004:2, . konstaterade i en granskning att regeringens tillgänglighetspengar blivit "ett kravlöst resurstillskott till landstingen" och att uppföljning av satsningen saknas. BRÅ statistik 2004. Totalt anmälda våldsbrott 2003 83 782, 2004 86 107. I matematik- och NO-satsningen ingår en förstärkning av anslag med 10 miljoner för att hantera visst utvecklingsarbete. Resterande belopp, som redovisas i denna tabell, utgår i form av ett riktat statsbidrag. (2004) Kommunernas ekonomiska läge - och (2004) Konjunkturläget, . 2004/05:100, s. 155. (2003) Maxtaxan inom barnomsorgen - så blev det. I (2002) Kommunernas ekonomiska läge - beräknas underfinansieringen av reformerna inom handikappomsorgen till 6 miljarder. Uppräknat till nivå med bruttokostnaden för handikappomsorgen motsvarar detta 8 miljarder. (2002) Kommunernas ekonomiska läge - . (2002) Kommunernas ekonomiska läge - . Se t.ex. (2003) Kommunernas ekonomiska läge - . RUT-PM, Dnr 2004:1609. Den dynamiska effekten räknas inte in i summeringen av de resurser vi tillför kommunerna. I matematik- och NO-satsningen ingår en förstärkning av anslag med 10 miljoner för att hantera visst utvecklingsarbete. Resterande belopp, som redovisas i denna tabell, utgår i form av ett riktat statsbidrag. , B and A-S. (1995), Progressive Taxation, Wage Setting and Unemployment-Theory and Swedish Evidence, Tax Reform Evaluation Report No. Nickell, S (2003), Employment and Taxes, speech, . Vid 30 procents kommunalskatt före skattesänkning och efter. Detta ger 0,8 x 105 - 0,7 x 110 = 7. 5/1,4 = 3,6. T.ex. , J (2000). Benefits and Labor Supply, , 2000, vol. 108, no. 6, , P och M (2004), Moral hazard and sickness insurance. IFAU Working Paper 2004:10, Lantto, K (2004), Sjukpenningreformen 1998 och ökningen i sjukfrånvaron , opublicerat manuskript, , A (2003), Varför är svenskarna så sjuka?, , , H och P Sellin (2003), The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: Approach, Riksbank working Paper Series 152, Dnr 2004:1628, , M (2003). Varför är svenskarna så sjuka?, , 2003:2237 och 2004:605, SOU 2004:19 bil. 14, , K, B och A Vejsiu (2001),"Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s", , III, 766-790.