ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T508 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra pendlingsmöjligheterna mellan och . Infrastruktur är en viktig förutsättning för ökad tillväxt, då bra kommunikationer skapar möjlighet för mänskliga möten. Kommunikationer är således av avgörande betydelse för en regions utveckling. har också beslutat om en både effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning både för näringslivet och för medborgarna. har expanderat kraftigt . En av anledningarna till det är säkerligen de förbättrade kommunikationerna inom regionen och till , som (över ) och (över ) bidragit till. När beslut om banbyggena blev klara satte kommunerna däromkring igång med omfattande åtaganden för att förverkliga de nya bansträckningarna. Resultatet blev över förväntan och få hade kunnat förutspå omfattningen av den pendlingskultur som uppstått efter att banorna byggts. Många människor har kunnat välja att bosätta sig och arbeta i olika kommuner längs banan. Pendlingsavstånden har därmed minskat rejält och är det inte ovanligt att människor arbetar i men bor i en stad från huvudstaden. Sedan banorna blivit klara har dock västra dvs. län, tappat i effektiv tågförbindelse till och från och de snabba förbindelserna har blivit färre . Många sträckor har dragits in och restiderna har förlängts grund av sämre tåg och fler byten. Direkttågen mellan och har ställts in. Likaså försvinner direkttågen mellan /och via helt, förutom en direkttur i varje riktning. Det är uppenbart att det inte räcker med att lägga ut skenor på backen om vi inte satsar resurser på trafiken. Det sammanhållna tågsystemet i håller således på att luckras upp och integrationen i regionen tappar kraft. För många människor är direktförbindelserna med och andra delar av oerhört viktiga. När banorna byggdes kunde människor fatta långsiktiga beslut gällande arbete och bostad med utgångspunkten att kommunikationerna förbättrats. Många människor har byggt sin vardag kring arbetspendlingen och försämras förutsättningarna och familjer kan kombinera sitt arbetsliv med familjelivet, kan de tvingas att flytta. Det skulle få stora konsekvenser för men också för övrigt, eftersom varit en tillväxtmotor i . län har med sina goda förutsättningar för tillväxt möjlighet att med egen kraft växa sig starkare med sina medborgare. Länet har i grunden inte behov av fler , stödåtgärder och annat bistånd. Men för att ta vara på sådana goda förutsättningar krävs att avtal om infrastruktursatsningar hålls, kunskapsutveckling sätts i fokus, företagsamhet uppmuntras och investeringar underlättas. För staten är infrastruktursatsningar vettigare än alla bidragsstöd man kan uppbåda. Det krävs dock långsiktighet för att människor inte skall känna sig lurade på givna kommunikationsförutsättningar till t.ex. .
mot · GT02T510 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av 3 G-nät i glesbygd. motsvarar en fjärdedel av landets yta och har en gles befolkning. Detta ställer särskilda krav på bra mobiltäckning. I medierna har vi kunnat ta del av att upp mot av och inland skulle kunna bli utan tillfredsställande täckning. För att utbyggnaden ska kunna ske så fort som möjligt och till acceptabla kostnader finns möjligheten att använda sig av NMT 450-nätets infrastruktur. Det finns människor som är beroende av en bra täckningsgrad i områden som inte alltid är så tätt befolkade. Förutom för enskilda familjer är en god täckning nödvändig för näringsidkare, godstransporter, skogsbruket och bil- eller annan testverksamhet m.m. I inland kommer testverksamheten av fordon, tåg och militär verksamhet att öka, vilket kommer att ställa större krav på en god täckning. I finns det andra geografiska områden som har stora brister på täckning, t.ex. och stora delar av . kommer stora investeringar att göras i bl.a. Malmfälten och som kommer att få en positiv inverkan i hela länet. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att åtgärder vidtas som långsiktigt säkerställer länets och glesbygdens framtida 3 G-kommunikation.
mot · GT02T511 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hamn som s.k. strategisk hamn. ska i sin nationella hamnstrategi bl.a. göra en prioritering av ett antal s.k. strategiska hamnar som sedan kan komma att få motorvägsanslutning eller fördjupade farleder och ett framtida nationellt stöd. Dessa hamnar kommer att vara portar till bl.a. , och . Hamnarna kommer att bli länkar mellan fastlandet och havets motorvägar och med i EU:s projekt för snabba sjötransporter, som kan innebära 50-procentig investeringskostnader. Till en början pratar man om ett fåtal hamnar och de som nämnts är , , och . Basindustrierna i norr, vilka ger viktiga exportinkomster för landet, är beroende av att vi har väl fungerande hamnar. Därför måste finnas med när man fastställer strategiska geografiska hamnområden i regeringens kommande förslag. Det finns en oro för att hamnar i norr skulle hamna utanför prioriteringsordningen. Det skulle medföra mycket negativa konsekvenser för utvecklingen i vårt län och för hela landet. Eftersom är den 5:e största hamnen i och ligger efter borde den pekas ut i denna första omgång, men även , och betyder mycket för den totala godstransporten i norr. transporteras mellan tio och femton miljoner ton via dessa fyra Norrlandshamnar. Om dessa hamnar inte fanns skulle godstransporterna gå till och från industrierna i norr på vägar och järnvägar. Och miljön skulle bli en stor förlorare.
mot · GT02T512 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett affärsdrivande verk för snöskoterfrågor; kostnaderna för detta tas ut genom avgifter på nyförsäljning av skotrar. Det blir allt mer uppenbart att något måste göras åt landets skoterleder. Det finns bortåt 250 000 skotrar i landet, d.v.s. ungefär lika många som antalet mopeder. Ändå är de vägar som skotrarna färdas på, alltså skoterlederna, en i högsta grad oreglerad företeelse. De sköts av i huvudsak frivilliga krafter, oftast lokala skoterföreningar. Kvalitén är synnerligen skiftande en del underhålls noggrant och kontinuerligt, andra mer sparsamt och sporadiskt. Olika lösningar har diskuterats, och det är angeläget att man kommer till ett avslut. Skotern är mycket viktigt för och för vinterturismen överhuvud. Och de som kommer för att prova på en skotertur har rätt att kräva en hög standard på de leder som finns, precis som ägare av fritidsbåtar har rätt att kräva säkra och väl utmärkta sjöleder. En annan fråga som är oreglerad är utbildningen. Till stor del sker denna nu genom föreningen som utbildar lokala instruktörer och som sedan sköter själva utbildningen på plats. Förslag finns här om att överföra denna verksamhet till länsstyrelserna, något som enligt min mening skulle innebära såväl en fördyring som en ökad byråkratisering. Till dessa två huvudfrågor kommer en rad smärre saker som berör skotertrafiken, t.ex. hur man ordnar säkra överfarter över (vanliga) vägar eller isar. Jag är övertygad om att det bästa sättet att få ett samlat grepp på alla dessa frågor är att man inrättar ett affärsdrivande verk av samma typ som och . Ett sådant Verk för skotertrafiken behöver inte vara stort, kanske 45 personer. Och det kommer inte att överhuvudtaget belasta statsbudgeten. Ett affärsdrivande verk kan finansieras helt av avgifter utanför budgeten. Mitt förslag är att man lägger en inköpsavgift på alla nya skotrar, i storleksordningen . Eftersom det säljs 800010 000 skotrar i landet, betyder detta en inkomst på . Det tänkta skall naturligtvis inte använda dessa pengar självt, utan med dem anlitar man och betalar t.ex. lokala skoterföreningar som underhåller lederna. Och verket kan även bli det som utfärdar certifikat för personer som kan stå för förarutbildningen, t.ex. personer inom en skoterförening. På detta sätt kan man upprätthålla lokala utbildningar och utbildare över hela landet. Det låter mycket byråkratiskt med ett Verk för skotertrafik, men det är tvärtom det smidigaste sättet att ordna det hela. En av de stora fördelarna med ett affärsdrivande verk är att det kan handla utan att alltid fråga regering och riksdag. Man har en liten och smidig organisation som finansierar sig själv. Och genom att anlita lokala krafter i skoterföreningar för utbildning och underhåll av leder (givetvis mot betalning), får man en lokal förankring av skoterutbildning och skotertrafik i hela landet. Och slutligen: Ett Verk för skotertrafik kan med fördel lokaliseras till ställen som verkligen behöver nya arbetsplatser, t.ex. till , eller .
mot · GT02T513 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om små flygplatser i inland. En bra infrastruktur i hela landet är en förutsättning för näringslivets utveckling samt tillgänglighet för människor att resa till och ifrån arbete, vänner eller annan aktivitet runt om i landet. Gruvindustrin och biltestverksamheten är på stark frammarsch i de norra delarna av landet och hela regionen kommer att stå inför en stor expansion. Flygtrafiken är viktigaste kommunikationslänk med resten av landet. Det är det enda färdsättet med vilket man med rimlig tid kan ta sig till olika delar i . Tåg och bil tar inte utan kräver betydligt mer . Därför spelar de små flygplatserna som finns i inland en stor roll för hela regionens utveckling det måste gå att ta sig både till och från de inre delarna av norra . Staten måste därför arbeta för en lösning på än de man lagt fast för de små flygplatserna i inland.
mot · GT02T518 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafiksäkerhetsarbetet. I har vi all anledning att vara stolta över vårt trafiksäkerhetsarbete. Vi har kommit längre än många andra länder. Våra två svenska biltillverkare bygger bland världens säkraste bilar och har gjort det . Vi har varit tidigt ute med lagar om bilbälte och halvljuskörning även . har dock debatten nästa uteslutande handlat om hastigheter och hastighetsövervakning. Förutom för höga hastigheter är rattonykterhet och underlåtenhet att använda bilbälte mycket bidragande orsaker till att människor omkommer i trafiken. planeras för ytterligare utbyggnad av hastighetsövervakning med så kallade hastighetskameror. Att detta har effekt råder ingen tvekan om. Tyvärr stoppar aldrig så många kameror inte en enda rattfyllerist eller någon som kör utan bälte. Det är också viktigt att hastighetsgränserna av de flesta trafikanter upplevs som relevanta. Så är inte alltid fallet . Alla som vistas på vägarna måste vara med i trafiksäkerhetsarbetet och känna att de beslut som fattas är riktiga. I det sammanhanget är det viktigt att en ökad hastighetsövervakning följs med mer beteendeövervakning, fler nykterhets- och bälteskontroller. Kontroll av fordonens skick genom kontroller längs våra vägar är också ett viktigt inslag i trafiksäkerhetsarbetet som inte får glömmas bort. Vi utgår från att regeringen och vidtar de åtgärder som behövs för att utöka beteendeövervakning, antalet nykterhets- och bälteskontroller parallellt med den utökade hastighetsövervakningen.
mot · GT02T519 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med tillåtlighetsprövningen av Umeåprojekt fullföljs. och kommun är överens om hur de övergripande trafiklederna i ska förläggas. Detta formaliserades i ett avtal , vilket bekräftades av så sent som . kommun har fullföljt sin del av avtalet. Totalt har ca investerats, bland annat i . Kommunen har bidragit med ca i trafiksystemutbyggnaden. En förutsättning för dessa insatser är att hela systemlösningen utförs i ett sammanhang. Trafiksystemutbyggnaden skulle enligt de ursprungliga planerna ha varit färdig . Av olika anledningar har betydande förseningar uppstått. Enligt vårt förmenande är det inte rimligt att återstående delar av systemlösningen ytterligare försenas. Dröjsmålet och den nuvarande trafiksituationen orsakar stora bekymmer för luftkvalitet, trafiksäkerhet och framkomligheten i stad. Därtill innebär ytterligare fördröjningar av genomförandet svårigheter för det lokala näringslivets planering och genomförande av viktiga investeringar. Flera lokaliserings- och investeringsbeslut är direkt beroende av besked i fråga om det övergripande vägsystemets utformning. Inte minst viktigt är tidpunkten för dess genomförande. Förseningen innebär också att miljökvalitetsnormen i inte uppnås trots kommunala ansträngningar. Ytterligare förseningar i arbetet med att klara är inte godtagbara. kommun har i ett åtgärdsprogram presenterat planerade kommunala insatser samt de åtgärder som åligger staten som ansvarig väghållare. Ett genomförande av är inte ensamt tillräckligt för att komma tillrätta med dåliga luftkvalité men är den enskilt effektivaste och helt avgörande åtgärden för att klara . är en del i den samlade infrastrukturutbyggnad som sker tillsammans med . Banans fullföljning med flyttning av godsbangården och omläggningen av spåret genom behöver ske innan den öppnas 2010. En flyttning från nuvarande godsbangård är starkt motiverad av miljöskäl. etapp 1 behöver därför byggas i sådan tid att det samordnas med slutförande genom JP75. Väsentligt är att ingen av dessa två infrastrukturåtgärder försenas ytterligare. Den godstrafik som anländer till ifrån söder, både efter E4 och från industriområden söder om , är hänvisad till genomfart i centrala delar. Trots att merparten av den godsmängden ska västerut till godsbangården, eller industriområde. Detta medför trafikstockningar med långa köer i huvudsak under rusningstid, som självklart medför miljöpåverkan samt en inte oväsentlig fördyring av i huvudsak den lokala godstrafiken. En tidigareläggning av västra länken etapp 2 är ytterst angelägen för att lösa nuvarande och kommande accelererande trafikproblem i den kontinuerligt växande tätorten. Beslut och genomförande av västra länken är ur ett godsperspektiv den i särklass mest angelägna infrastrukturella insatsen i .
mot · GT02T523 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av väg 51. Väg 51 har stor betydelse för interregionala och regionala transporter mellan Bergslagen och Norrköping-Linköpingsområdet. Bland annat tjänstgör hamn som en viktig in- och utskeppningshamn för produkter till och från Bergslagen. Betydelsen av vägen ökar inte minst mot bakgrund av ett allt starkare samarbete mellan de mellansvenska länen. Så finns ett nära samarbete mellan i och det blivande i liksom mellan olika statliga myndigheter och företag i och . Mycket talar för att stråket OsloNorrköping via och ökar i betydelse, inte minst mot bakgrund av ökade kontakter runt och ökad handel med bland annat de baltiska staterna. Det är därför allvarligt att den viktigaste vägförbindelsen mellan och , väg 51, håller undermålig standard. Trots den mycket låga standarden på attraherar denna två tredjedelar av trafiken mellan och . Väg 51 passerar genom fyra tätorter, , , och , där bebyggelse och direktutfarter från fastigheter förekommer. Vägbredden på stora delar av väg 51 varierar . Huvuddelen av stråket har en skyltad hastighet om . Där finns också flera avsnitt bland annat vid på en sträcka av en hel mil där hastigheten på grund av den låga standarden är nedsatt . Vägsträckningen vid tillhör också de delar av väg 51 som kräver särskild uppmärksamhet. En bra och säker trafikförbindelse är nödvändig inte minst på grund av den tunga trafik som passerar tätorten. Det finns också starka skäl till åtgärder för att underlätta trafikflödet på den högfrekventerade förbindelsen mellan och , där förbifarten genom Svärtinge utgör ett allvarligt problem. Dessa kan nu se fram mot en lösning genom det arbete som startar denna höst. För att denna investering skall kunna optimeras krävs en helhetssyn på den viktiga vägförbindelsen mellan och . En lösning ur helhetssynpunkt blir därför än mer angelägen. Den låga vägstandarden på har lett till att flera vägavsnitt, bland andra mellan och länsgränsen, är mycket olycksdrabbade. Med nuvarande medel för regionala trafikinsatser är förutsättningarna för omfattande insatser på ytterst begränsade. Vi finner det därför angeläget att regeringen prövar förutsättningarna att genom särskilda insatser möjliggöra en utbyggnad av väg 51 till angiven måttstandard på hela vägsträckan. Mot bakgrund av vägförbindelsens ökade betydelse för förbindelserna mellan och bör också förutsättningarna till en omgruppering av väg 51 prövas så att vägen kommer att utgöra en länk i ett övergripande europeiskt vägnät. En förlängning av från via väg 51 till skulle innebära en betydelsefull markering av ambition att öka förbindelserna till och möjligheterna till handel i .
mot · GT02T525 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en samlad strategi för att stärka som transportnod. Flyget har även fortsättningsvis en viktig roll att spela i det svenska transportsystemet. I detta system spelar en huvudroll som nod för internationella transporter. Den positiva och explosionsartade utvecklingen på visar att det finns förutsättningar att utveckla en viktig kompletterande trafik på befintliga flygplatser. Dessa flygplatser kan emellertid inte ersätta roll som internationell nod med ett nät av interkontinentala direktlinjer. För kommer även fortsättningsvis att vara central för att kunna utvecklas i den hårda internationella konkurrensen. har halkat efter i utvecklingen gentemot även om vi har kunnat se en ökning i antalet direktlinjer. Det är därför betydelsefullt att staten på ett samlat sätt ser närmare på vad effekterna av olika åtgärder blir för flygets utveckling. Det kan exempelvis handla om utbyggnad av marktransporter, miljötillstånd, statens roll som flygbolagsägare och liknande strategiska frågor. En samlad strategi för att stärka som nod bör därför tas fram.
mot · GT02T527 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett hållbart och sammanhängande transportsystem i . I finns en utvecklingspotential att skapa ett hållbart och sammanhängande transportsystem som är unikt för . På ingen annan plats i landet finns det lika goda förutsättningar för att utveckla ett transportnav som täcker in flyg-, väg-, sjö- och järnvägstransporter. I finns det goda förutsättningar för väg- och flygtransporter. Genom finns det bra vägförbindelser till och ner mot övriga . I finns en av snabbast växande flygplatser och en av landets största fraktflygplatser. är en viktig komplementflygplats till . hade över 1,3 miljoner passagerare och är med det tredje största flygplats för utrikesflyg (Källa: /Luftfartsstyrelsen). När det gäller sjötransporter har kommun en av de hamnar som växer snabbast i . hanterade hamn ca 5800 tusen ton gods, vilket gör den till sjunde största hamn för godshantering (Källa: , Utrikes- och inrikestrafik med fartyg 2004). Mot bakgrund av de växande godsströmmarna över och utvecklingen av havets motorvägar finns det goda skäl att tro att sjötransporternas betydelse kommer att öka ytterligare. Vid /06 öppnande deklarerade statsministern att en statlig förhandlingsman ska tillsättas för att i samarbete med lokala och regionala aktörer se över förutsättningarna för en eventuell tidigareläggning av järnvägsbygget StockholmNyköpingLinköping, den s.k. Ostlänken. En järnväg med hög kvalitet stimulerar människors rörlighet på arbetsmarknaden och bidrar till goda transporter som gör att företag kan växa. Byggandet av Ostlänken kan tillgodose både regionala och nationella behov. Människor i den mest befolkningstäta regionen i skulle knytas ihop som det skulle vara en viktig del i den s.k. nordiska triangeln. Därtill kommer möjligheten att koppla ihop järnvägen med , vilket skulle resultera i en kraftig ökning av passagerare och frakt. En sammanhängande transportpolitik som knyter ihop väg-, järnvägs-, flyg- och sjötransporter i skulle kraftigt stärka den hållbara tillväxten i mest befolkningsrika region. Det i sin tur har positiva effekter för övriga landet inte minst genom de ökade skatteintäkter som tillväxten genererar. Därutöver tillkommer de positiva effekter på miljön som kan förväntas som ett resultat av minskad trafikbelastning inom trafiksystem. Vi menar därför att regeringen bör se över hur det kan skapas ett hållbart och sammanhängande transportsystem i .
mot · GT02T532 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgiftssystemet i kollektivtrafiken. är en sammanhållen region med stark tillväxt. En tredjedel av befolkning bor här, ca 3 miljoner. Här finns 25 högskolor med cirka 100000 helårsstudenter eller omkring en tredjedel av landets studenter. Det är en samarbetsregion som snabbt utvecklas mot en gemensam arbets- och bostadsmarknad. Här spelar infrastrukturen en stor för att inte säga avgörande roll för att utvecklingen i regionen ska bli gynnsam. Infrastruktur är inte bara själva byggandet av vägar, järnvägar och högskolor. Det är också den service som kollektivtrafiken kan erbjuda. Denna service fallerar emellertid . Ett stort antal människor arbetspendlar mellan och över olika län i regionen. Priset på resorna varierar enormt beroende på vilka färdmedel man måste använda och vilka länsgränser man tvingas passera. I gäller SJ:s priser, till skillnad från i där regionens kommuner och landsting stödfinansierar verksamheten för att hålla priserna på rimliga nivåer. Därmed utvidgas den region inom vilken människor kan söka arbete utan att behöva flytta. Vi anser att avgiftssystemet i skulle kunna lösas på liknande sätt, men det finns inget sätt att legalt reglera detta och inget beslutsforum. Det behövs ett statligt initiativ för att finna en lösning för dessa frågor. Vi föreslår att regeringen tar initiativ till överläggningar med intressenterna i för att åstadkomma ett rättvisare avgiftssystem för pendlarna i .