mot · GT02A363 · 2005-10-04 00:00:00 — vill att så många som möjligt ska ha ett arbete att gå till . står ca 1,5 miljoner människor av olika anledningar utanför arbetsmarknaden människor som vill jobba och som har mycket att ge. vill ge förutsättningar för ett klimat i som skapar arbetstillfällen och som uppmuntrar människor att starta företag. Därför är det viktigt att det blir både enklare och billigare för företagen att anställa så att fler människor kan få jobb. Dessutom behövs en effektiv arbetsmarknadspolitik som fokuserar på att matcha människor med jobb. Den arbetsmarknadspolitik som förts har varit ineffektiv och har använts mer för att dölja arbetslösheten än för att hjälpa människor vidare till riktiga arbeten. Mer makt och ansvar över arbetsmarknadspolitikens resurser ska ligga på lokal och regional nivå. För att fler människor ska få jobb i behövs följande: En effektiv arbetsmarknadspolitik där merparten av resurser och makt ligger på lokal och regional nivå En arbetsmarknadspolitik vars fokus är att matcha arbetssökande med lediga jobb Ett klimat i där det lönar sig att arbeta En arbetslöshetsförsäkring som fungerar som en omställningsförsäkring En ökad rörlighet på arbetsmarknaden En mångfald av arbetsförmedlingar i både privat och offentlig regi Förändrade jobbinriktade insatser för långtidsarbetslösa En starkare diskrimineringslagstiftning för att få bukt med diskrimineringen på arbetsmarknaden Förbättrade insatser för arbetshandikappade och funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en effektiv arbetsmarknadspolitik med människan i centrum vars huvudinriktning är att matcha arbetssökande med arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reformera Ams från grunden och införa en enhetlig myndighetsorganisation med en självständig professionell ledning där det politiska inflytandet är begränsat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att mer makt och ansvar gällande arbetsmarknadspolitikens resurser skall ligga på lokal och regional nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det skall löna sig att gå från bidrag till arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetslöshetsersättningen skall fungera som en omställningsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att konkurrensutsätta arbetsförmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att möjliggöra för en mångfald av olika företag, föreningar och organisationer att erbjuda arbetsförmedlingstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uppmuntra rörligheten på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett långsiktigt praktikprojekt som underlättar för företag att anställa arbetssökande akademiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen ska återkomma med förslag på hur unga arbetslösa kan lotsas in i anställningar där det kommer att bli stora pensionsavgångar framöver. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa nystartsjobb.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förändra aktivitetsgarantin utifrån individens och arbetsmarknadens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lägga ned Arbetsdomstolen och överföra dess kompetens till allmän domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en gemensam enhetlig diskrimineringslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att slå samman de fem ombudsmannafunktionerna DO, JämO, Homo, HO och BO till en myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uppmuntra socialt företagande i ideell och privat regi.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att sociala företag skall jämställas med , och andra aktörer, när det gäller de nya arbetsmarknadsinsatserna utvecklingsanställning och trygghetsanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att genomföra en kartläggning av hur arbetsmiljökompetensen ser ut samt hur arbetsgivares arbetsmiljöarbete kan förstärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra en översyn av hur företagshälsovårdens statistik kan användas i ett nationellt hälsonät. 1 Yrkande 12 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 17 hänvisat till NU. vill att så många som möjligt ska ha ett arbete att gå till . står ca 1,5 miljoner människor av olika anledningar utanför arbetsmarknaden människor som vill jobba och som har mycket att ge. Trots massiva satsningar på arbetsmarknadsåtgärder från regeringens sida har antalet människor utan arbete ökat. vill ha en helt annan politik. vill ge förutsättningar för ett klimat i som skapar arbetstillfällen och som uppmuntrar människor att starta företag. Därför är det viktigt att det blir både enklare och billigare för företagen att anställa så att fler människor kan få jobb. Dessutom behövs en effektiv arbetsmarknadspolitik som fokuserar på att matcha människor med jobb. Den arbetsmarknadspolitik som förts har varit ineffektiv och har använts mer för att dölja arbetslösheten än för att hjälpa människor vidare till riktiga jobb. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras. menar att arbetsmarknadspolitiken ska vara inriktad på att minska arbetslösheten, inte dölja den. Därför anser vi att arbetsmarknadspolitiken i huvudsak ska ägna sig åt att matcha arbetssökande med lediga jobb genom att tidigt göra insatser för den arbetssökande, bl.a. genom att satsa på ökade kontakter med potentiella arbetsgivare samt erbjuda meningsfull kompletterande utbildning med tydlig koppling till arbetsmarknadens behov. Därför behövs fler arbetsförmedlingsaktörer som är inriktade på enskilda människor och som kan inrikta sig på olika yrkesgrupper. Likaså måste den kompletterande utbildningen vara kopplad till de behov som finns på arbetsmarknaden så att utbildningen verkligen leder till arbete. Det behövs därför mer av olika insatser för att fler människor ska ha ett jobb att gå till, förslag som presenteras i denna motion. Vad som ovan anförts om behovet av en effektiv arbetsmarknadspolitik vars huvudinriktning är att matcha arbetssökande med arbete bör ges regeringen till känna. Arbetsmarknadsläget är fortsatt svagt. Högkonjunkturen är här men arbetslösheten är fortsatt hög. uppgick den öppna arbetslösheten till (373 000 personer). Jämfört med är detta en ökning med nästan 10000 personer. Långtidsarbetslösheten (antalet personer som varit arbetslösa kontinuerligt , eller för ungdomar minst ) har ökat med drygt 5 000 personer jämfört med . Här är dock statistiken svårtolkad då arbetslösheten, särskilt för unga, ofta bryts av meningslösa åtgärder vars enda syfte är att förbättra statistiken. Även antalet långtidsinskrivna (i arbetslöshet och/eller program) ökar . Det ser med andra ord ganska dystert ut. Även om konjunkturen är god lossnar det inte på arbetsmarknaden. Konjunkturella faktorer är svåra att göra något åt, men politiken går att påverka. anser inte att den politik som regeringen förordar mer satsningar på arbetsmarknadspolitiska program, kortsiktiga insatser för praktikplatser och plusjobb är rätt väg att gå. Det måste till mer. Det måste finnas tydligare kopplingar till riktiga varaktiga jobb. Vi vill se en politik som både skapar jobb och som matchar arbetssökande med lediga arbeten. Det måste också löna sig bättre att arbeta. och är en stor myndighetskoloss som bör förändras från grunden. Ams verksamhet är mycket komplicerad och har flera övergripande mål och delmål. är det runt tjugo mål på fyra till fem målnivåer som vägleder arbetsmarknadspolitiken. Det är därför inte konstigt att myndigheten är ineffektiv. Därför bör Ams reformeras från grunden. En enhetlig myndighetsorganisation bör införas som har en självständig professionell ledning och med minskat politiskt inflytande. Detta bör ges regeringen till känna. anser att fler beslut i den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör fattas på lokala och regionala nivåer. Mer makt och ansvar över arbetsmarknadspolitikens resurser ska ligga på lokal och regional nivå. Enligt studier från IFAU visas att ett ökat lokalt inflytande har lett till ökad effektivitet i den aktiva arbetsmarknadspolitiken eftersom kunskap om lokala förhållanden kan utnyttjas fullt ut. Likaväl som att lokala lösningar nära individen ger effektivitet och större påverkansmöjligheter verkar centrala regleringar hämmande. Om arbetsförmedlare på lokal nivå kan få arbeta mer fritt efter de förutsättningar som finns i närområdet underlättas möjligheten att matcha rätt person med rätt jobb. Detta bör ges regeringen till känna. Arbete ska löna sig Det är många människor i som inte går till jobbet en vanlig dag. De allra flesta av dessa människor vill inget hellre än att arbeta. Men kan vi inte blunda för att det inte alltid lönar sig att gå från bidrag till arbete i . Det finns flera studier som visar att det för flera människor inte skulle löna sig ekonomiskt att gå från bidrag till arbete. Om människor inte har några starka ekonomiska incitament att börja arbeta riskerar vi att få en fortsatt hög arbetslöshet. Därför behövs lägre skatter för människor med låga och normala inkomster och en arbetslöshetsförsäkring som har ett tydligt omställningsfokus. anser att drivkrafterna och incitamenten för arbete och företagande måste vara mycket högre. Naturligtvis ska inte andra skäl än ekonomiska förringas för incitamenten att arbeta. Social gemenskap, personlig utveckling och utmaningar är naturligtvis betydelsefulla. är det rimligt att det lönar sig bättre att arbeta än att inte göra det. vill också se en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Människor ska uppmuntras till att flytta dit jobben finns. Likaså är det viktigt att omskolning uppmuntras för personer som behöver byta bransch för att få ett arbete. Goda exempel på samverkan mellan företag och offentliga arbetsgivare finns i Vaggerydsmodellen. Där går olika arbetsgivare samman för att erbjuda anställda och arbetssökande möjlighet att pröva på arbetsuppgifter hos någon annan arbetsgivare om det finns skäl till det. Övertalighet eller långtidssjukskrivning kan vara sådana skäl. Modellen har med framgång tillämpats även i och . Vad som ovan anförts om att det ska löna sig att gå från bidrag till arbete bör ges regeringen till känna. föreslår tillsammans med den borgerliga alliansen att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Det skyddsnät som arbetslöshetsförsäkringen utgör ska vara heltäckande. Eftersom arbetslöshetsförsäkringen till finansieras genom skattemedel är det rimligt att den omfattar alla och inte bara dem som aktivt valt att bli medlemmar. De människor som förut endast var berättigade till grundersättning får nu i detta obligatoriska system inkomstrelaterad ersättning. Vad som ovan anförts om att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör ges regeringen till känna. En annan viktig reform som drivit och som vi nu fortsätter att driva tillsammans med den borgerliga alliansen är att den egna inbetalningen till arbetslöshetskassan ska öka. Kostnaden för arbetslösheten blir då tydligare. Genom att öka den egna insatsen via försäkringspremien till strax över en tredjedel av hela kostnaden minskar statens kostnad för arbetslöshetsförsäkringen med . Genom en sådan omläggning blir premien relaterad till den samlade försäkringskostnaden för arbetslöshet. Detta får till följd att premiens storlek över tiden kommer att variera beroende av den arbetslöshet som råder. En sjunkande arbetslöshet kommer därför exempelvis att leda till en lägre försäkringspremie. Arbete måste löna sig, inte bara ur en ekonomisk synvinkel utan även för den personliga stimulansen. Förutom skattesänkningar och jobbavdrag, som ger människor som arbetar mer i plånboken efter skatt, behöver även nivån på ersättningen till a-kassan justeras. anser att a-kassan i första hand ska ses som en omställningsförsäkring och inte som ett försörjningsalternativ. A-kassan ska i första hand ge rimlig trygghet för människor som hamnar i arbetslöshet. Vi vill att den som arbetslös ska präglas av ett intensivt samarbete med arbetsförmedlingen, med målet att få ett nytt arbete. Tillsammans med föreslår vi att ett enhetligt tak på införs i arbetslöshetsförsäkringen och att ersättningsnivån sänks till . trappas nivån ned ytterligare, till en nivå på . Då övergår den arbetssökande i en jobbgaranti. Utan deltagande i jobbgaranti utgår ingen ersättning. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ska ha rätt till inkomstrelaterad ersättning . Arbetslöshetsersättningen ska baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Vad som ovan anförts om åtgärder för att arbetslöshetsersättningen ska få en omställningsprägel bör ges regeringen till känna. föreslår tillsammans med den borgerliga alliansen att arbetsvillkoret ska höjas. I dagens system är det tillräckligt att arbeta för att kvalificera sig in i arbetslöshetsförsäkringen. Man behöver alltså inte ens arbeta halvtid för att uppfylla arbetsvillkoret. Därför anser vi att det är rimligt att arbetsvillkoret skärps. Vi föreslår att arbetsvillkoret höjs . Det motsvarar i genomsnitt ungefär en halvtid. Vi vill även slopa studerandevillkoret eftersom vi anser att arbete ska krävas för att kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen. Människor som en gång kvalat in till arbetslöshetsförsäkringen men som sedan slutat arbeta kan ha rätt till a-kassa vilande överhopningsbar tid för att aktivera rätten den dag de söker arbete igen. Till exempel så räknas arbetsmarknadspolitiska program, föräldraledighet och värnplikt som överhopningsbar tid. kan den överhopningsbara tiden vara upp till . Vi föreslår att den begränsas till . Arbetssökande har rätt att få stöd och hjälp när de söker jobb. Att Ams har flera brister påverkar i hög grad den arbetssökande. är övertygade om att fler aktörer som erbjuder arbetsförmedlingstjänster tillåts, kan de arbetssökande själva välja aktör och ställa krav på relevanta åtgärder. menar med andra ord att effektivare och mer nischade arbetsförmedlingar kommer att bidra till att fler människor får ett arbete. Därför vill vi att arbetsförmedlingen ska få konkurrens. Privata aktörer som kan bidra till att konkurrensen skärps så att den arbetssökande får ett arbete som motsvarar personens kompetens ska uppmuntras. Detta bör ges regeringen till känna. Dagens arbetsförmedlingar fungerar dåligt om man ser till förmågan att få människor i arbete och att ge stöd och rätt rådgivning åt de arbetssökande. Alltför stor del av arbetsförmedlingarnas resurser går dessutom åt till att administrera friåret. Det är nödvändigt att ta bort friåret och låta arbetsförmedlarna göra det de är till för matcha jobb med rätt sökande och få människor i jobb snabbt. Det finns nästan 7000 arbetsförmedlare och mellan 800 och 1000 av dem arbetar med att hantera 45000 ansökningar om friår. Resurser ska i stället användas för att matcha de arbetssökande med lediga jobb. anser att arbetsförmedlarna ska bidra till att få människor i arbete, inte till bidragsberoende. Naturligtvis är kontrollfunktionen viktig hos arbetsförmedlarna, men matchningen av jobb ska stå i fokus. Om fler aktörer tillåts förmedla arbeten kan de arbetssökande själva välja aktör och ställa krav på resultat. En mångfald av olika företag, föreningar eller organisationer som kan erbjuda arbetsförmedlingstjänster leder till att olika former av åtgärder ökar. Den arbetssökandes ställning kan då också stärkas. Att arbetslösa ska få ett jobb måste vara målet, inte vem som hjälper till att förmedla arbetet. Ytterst bör det offentliga ha ansvar för att det finns förmedlingsverksamhet på alla orter, eftersom det inte finns underlag för privata aktörer i hela landet. Aktörerna som etablerar sig för arbetsförmedlingsverksamhet ska vara auktoriserade, men i övrigt ska det råda stor frihet för aktören att utforma sin verksamhet efter sin egen idé eller nisch. Införande av bonus kan införas för aktörer som lyckas få den arbetssökande i reguljärt arbete. Aktörernas resultat bör följas upp kontinuerligt och ge ett beslutsunderlag för andra arbetssökande när de väljer aktör. En liknande modell används i där man har nått stor framgång med fler människor i riktiga jobb, bl.a. med god hjälp av duktiga arbetsförmedlingsaktörer. Detta bör ges regeringen till känna. Flytta dit där det finns jobb vill se en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Människor som inte har något arbete bör i högre grad än flytta dit där det finns jobb. Våra förändringar av a-kassan med ett tydligare omställningsfokus kommer att uppmuntra människor att flytta till platser där det finns utbildningar och arbeten, eller till att omskola sig efter de behov som finns på arbetsmarknaden. Det tycker är bra. Det är ett enormt samhällsekonomiskt slöseri att inte tillvarata alla mänskliga resurser som finns hos människor som inte har något jobb. som vi har många människor som inte har arbete eller bor i trångbodda områden finns det orter i som avfolkas och som har behov av arbetskraft. Dessutom kommer arbetskraftsbristen snart att bli verklighet i hela landet. Det är nu hög tid att koppla ihop arbetskraftsbrist och arbetslösa. Då kan vi få fart på . I i har man arbetat fram en intressant modell. Människor, ofta med invandrarbakgrund, som är arbetslösa boende i förorter har fått möjlighet att flytta till kommun där de får utbildning och därefter arbete. Behovet av arbetskraft i löses delvis genom att arbetslösa från andra orter flyttar dit och utbildar sig efter det arbetskraftsbehov som finns för att sedan få en anställning. tror mycket på denna modell eftersom människor ges bättre möjligheter att flytta från arbetslöshet i storstädernas förortsområden till arbete och utbildning i mindre kommuner runtom i landet. står också för en näringspolitik som ger förutsättningar för alla regioner att växa. kommer behovet av arbetskraft att bli stort i hela landet, med tanke på de kommande stora pensionsavgångarna. behöver också öppna för arbetskraftsinvandring. Läs gärna mer om detta i motioner om migration och integration. Vad som ovan anförts om att uppmuntra rörligheten på arbetsmarknaden bör ges regeringen till känna. Arbetslösheten bland akademiker har ökat kraftigt och är nu högre . var drygt 73 000 personer med minst två års eftergymnasial utbildning arbetslösa eller sysselsatta i något arbetsmarknadsprogram. Av dem var drygt 55 600 öppet arbetslösa enligt statistik från Ams. Det här innebär att av alla med minst två års eftergymnasial utbildning var arbetslösa eller omfattades av arbetsmarknadspolitiken . Bakgrunden till den höga arbetslösheten bland akademiker är den negativa utveckling som drabbade IT- och telecombranschen och som sedan fortsatt ge effekter även inom andra branscher. Den höga arbetslösheten bland akademiker visar på den obehagliga sanningen att akademisk utbildning inte är någon garanti för att få jobb. Det är särskilt svårt för nyutexaminerade att få ett jobb efter sina kvalifikationer. Dagens arbetsförmedlingar har inte tillräckliga kunskaper om vilka åtgärder som krävs för arbetslösa akademiker. Många arbetslösa akademiker upplever att det saknas förståelse för den arbetssökande akademikerns situation. Därför är det viktigt med individanpassade arbetsmarknadsinsatser där privata aktörer tillåts att erbjuda arbetsförmedlingstjänster. Det krävs nya grepp för att arbetsförmedlingar ska kunna hjälpa till att ge förutsättningar för arbete för akademiker i dagens samhälle. Det är främst nätverksbyggande och kontaktskapande som behövs för att få in akademiker på arbetsmarknaden. Här bör arbetsförmedlarna fungera som en aktiv partner och brygga. Praktik som leder till jobb Vi vill satsa långsiktigt på att få fler akademiker i arbete genom att arbetsförmedlingarna och bemanningsföretagen hjälps åt att finna en plats åt en arbetssökande akademiker på ett företag eller i en organisation. Arbetsgivaren som tar emot akademikern får då en subvention på arbetsgivaravgiften. Allt för att den arbetssökande ska få in en fot på arbetsmarknaden. tvingas många akademiker ta okvalificerade arbeten, vilket medför att deras kunskapsmässiga konkurrenskraft sänks ju mer tiden går. Likaså kan det vara svårt för akademiker att få en del jobb för att man betraktas som överkvalificerad. I stället vill vi öka möjligheterna till anställningar och/eller praktikplatser på olika arbetsplatser runtom i landet. Vad som ovan anförts om att införa ett långsiktigt praktikprojekt där företag ges subventioner för att anställa arbetssökande akademiker bör ges regeringen till känna. För att inte fler akademiker ska hamna i arbetslöshet på det sätt som har skett anser vi att mer praktik måste möjliggöras som man studerar på universitet eller högskola. Utbildningarna måste präglas av kvalitet. Högskolor och universitet ska ge utbildning till studenter så att de blir väl förberedda för dagens yrkesliv. Som vi beskrivit ovan vill vi öka akademikers möjlighet att få olika former av praktikplatser och delta i traineeprogram. vill möjliggöra praktik redan i samband med de högre studierna så att studenten ges möjlighet att skapa kontakter och nätverk tidigt och inte minst arbetslivserfarenhet inom det ämne man studerar. För att fler ska få möjlighet till praktik vill att arbetslösa akademiker ska ha rätt att använda en termins (20 veckors) studielån/studiebidrag till praktik. i har över 800 fadderföretag där studenterna erbjuds praktik , t.ex. kan studenterna göra sina uppsatser som en del av fadderföretagets utveckling och på det viset vara till stor nytta för mindre och medelstora företag i regionen. Andra får på annat sätt inblick i hur företagen fungerar och vilka arbetsuppgifter som väntar efter examen. Företagen får i motsvarande mån kunskap om vad de kan förvänta sig av sina blivande anställda. På liknande sätt fungerar även Ingenjörshögskolan i . Pensionärstrainee för att lotsa in unga Vi vill också satsa på att lotsa in arbetslösa akademiker, och andra unga arbetslösa, på kommande lediga tjänster med anledning av de framtida pensionsavgångarna. föreslår ett försök med traineeplatser inför stora kommande pensionsavgångar. Det vill säga för de personer som har avtalade pensionsavgångar i företag och offentlig sektor föreslår vi att ett slags introduktionsplats s.k. pensionärstrainee erbjuds en ung arbetslös person. Det skulle innebära att en person lotsas in i tjänsten som kommer att bli vakant efter pensionsavgången under en 1- till 1,tillsammans med den person som ska gå i pension. Det skulle leda till en mjuk start i arbetslivet för den unga personen och en sänkt arbetstakt för den person som ska gå i pension. Viktig kunskap förs också över från den äldre till den yngre medarbetaren. Dessa s.k. traineeplatser ska gälla för alla typer av jobb, inte bara för arbeten som kräver akademisk utbildning. Traineeplatsen ska garanterat leda till en fast anställning när den som haft tjänsten går i pension. Det är dock viktigt att regelverket kring detta system är tydligt och att det har en klar inriktning mot reguljära anställningar. får traineen behålla a-kassan och företagen får betala mellanskillnaden upp till maximibeloppet i a-kassan. När traineeplatsen övergår i reguljär anställning ska naturligtvis lön enligt avtal följa. Undanträngningseffekter kan komma att uppstå. Förslaget om pensionärstrainee måste därför utredas närmare innan det sjösätts.