ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sf249 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om ekonomiskt stöd till personer som till följd av nödvändig vidareutbildning av ledarhund drabbas av kostnader eller förlorad arbetsinkomst. Synskadade har haft möjlighet att utan kostnad få tillgång till en utbildad ledarhund. Hunden rekryteras och utbildas av professionella uppfödare och hundförare innan den överlämnas till den synskadade. Denne behöver i sin tur utbildning och träning för att kunna fungera på ett optimalt sätt tillsammans med sin hund. En väl fungerande ledarhund är ofta en förutsättning för den synskadade att kunna fungera i arbetslivet, såväl på arbetsplatsen som under resor till och från arbetet. För detta krävs förutom en bra grundutbildning också återkommande vidareutbildningar. Vistelsen på hundskola tillsammans med sin hund måste helt bekostas av den enskilde. Ingen rätt till ledighet eller ersättning utgår , utan den enskilde måste ta semester eller motsvarande. Det rimliga vore om kostnader och förlorad arbetsinkomst till följd av nödvändig vidareutbildning av hunden, ersattes av samhället ungefär som vid sjukskrivning. Regeringen bör därför utreda hur ett system där synskadade kan få ersättning för kostnader och förlorad arbetsinkomst i samband med nödvändig vidareutbildning av hunden ska utformas.
mot · GT02Sf253 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en enda myndighet bör ha ansvaret för synskadades rehabilitering, hjälpmedel och anpassning av arbetsplats. Den människa som mitt uppe i arbetslivet får en synskada ställs inför en stor omställning och utmaning i livet. Om hon kan se som vanligt måste hon lära sig att fungera, i vardagslivet och på jobbet, med hjälp av ny teknik, hörsel och känsel.Många kan intyga att detta är fullt möjligt. Det kräver dock hårt arbete och det kräver ett fungerande system för rehabilitering, hjälpmedel och anpassning av arbetsplatsen. Dessutom behövs det en och samordnare som håller ihop alla kontakter mellan individ, myndigheter och arbetsliv. Allt detta finns, men det är hopplöst uppsplittrat mellan olika aktörer, och mycket av resurserna går åt till att hålla i gång det byråkratiska systemet i stället för att hjälpa den nysynskadade tillbaka ut i arbetslivet. När välfärdssystemet byggdes upp lades ansvaret för nysynskadades rehabilitering på AMS. Där finns fortfarande utbildade synpedagoger med kunskap och erfarenhet av synskador, arbetsmarknad, hjälpmedel och arbetsplatsanpassningar. , som är AMS specialistfunktion för synskadade, har fortfarande ansvar för dem som är arbetslösa samt för dem som är nyanställda. lades ansvaret för rehabilitering, hjälpmedel och arbetsplatsanpassning för den som varit anställd över på . Eftersom synskadade är en relativt liten grupp möter handläggarna på sällan synskadade personer, varför kunskapen om synskadade och deras arbets- och vardagsliv är ganska liten. Med anledning av detta måste inför varje synskadad rådfråga vad man ska göra samt betala för svar på denna fråga. Tid, kraft och pengar måste avsättas för att kommunicera mellan myndigheterna, alltså för att låta instruera om vad som behöver göras i varje enskilt fall. Det händer också att bestämmer att de inte vill ha med saken att göra och hänvisar den synskadade att söka hjälp hos arbetsgivaren, vilket händer i alltför många fall. Eftersom sitter inne med hela kunskapen vore det bättre att de får hela ansvaret. Att förlora synen är i sig tillräckligt svårt och förvirrande. Man ska inte dessutom behöv bollas runt mellan olika myndigheter. bör därför anmoda regeringen att se över organisationen av ansvaret för rehabilitering m.m. för synskadade som varit anställda , så att arbetet kan hållas inom en myndighet.
mot · GT02Sf254 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för att få inleda försöksverksamhet med att stimulera företagare att anställa genom att låta arbetsgivaravgiften för den först anställda i ett företag slopas. I är läget mycket illa. Länet har högst ungdomsarbetslöshet i hela landet. Den totala arbetslösheten är näst högst i landet. Räknar vi till detta in alla sjukskrivna och förtidspensionerade så står var fjärde gävleborgare utanför arbetsmarknaden. Att befolkningen i länet minskar beror också till stor del på bristen på jobb. För att lösa problemet med den höga arbetslösheten i länet behövs verkningsfulla åtgärder snabbt. Tröskeln till arbete för de som är arbetslösa måste sänkas. Många av småföretagarna i väljer att inte anställa fler för att det är för dyrt att anställa. Jag vill ge de små företagen ökad möjlighet att växa och utvecklas så att fler kan få ett jobb att gå till. Jag anser därför att ska få inleda en försöksverksamhet som innebär att arbetsgivaravgiften för den först anställda i ett företag slopas. Fler företagare skulle därmed stimuleras att anställa nya medarbetare.
mot · GT02Sf256 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer flexibel bedömningsskala i sjukförsäkringssystemet. Att få bukt med den höga sjukfrånvaron i arbetslivet är en stor politisk utmaning. Lyckas vi inte med det, kommer kostnaderna i sjukförsäkringssystemet att tränga ut andra angelägna områden där satsningar behövs. finns fyra olika ersättningsnivåer i sjukförsäkringen 25, 50, 75 och . Systemet kan ibland leda till att människor sjukskrivs på en högre nivå än den arbetsförmåga som finns. Sjuktalen riskerar därmed att bli högre än vad de hade varit vid en mer flexibel bedömningsskala. Antalet ersättningsnivåer inom sjukförsäkringen bör därför öka. har också föreslagit att en partiell ersättning ska kunna utgå efter individuell prövning, lägst . Regeringen bör överväga en översyn av nivåerna i sjukförsäkringssystemet i syfte att göra dem mer flexibla.
mot · GT02Sf257 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till någon form av finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Samordning behövs för att överbrygga gränser mellan stat och kommun, myndigheter, olika kommuner, professioner och verksamhetskulturer. Fokus behöver sättas på utveckling av samverkan och samarbete och myndigheternas uppdrag att samverka måste prioriteras tydligt med specifikt avsatta resurser. Ansvarsgränser och upptagningsområden leder alltför ofta till att den enskilde faller emellan myndigheter eller utsätts för olika och motsägelsefulla regler och utredningar för att få stöd och vård. Samverkan behövs för att den enskilde skall kunna garanteras vård och stöd. Samverkansprojekt kan både innefatta två parter, i första hand landstingen och respektive kommunens socialtjänst och länsarbetsnämnd eller flera tillsammans. Samverkan bör inriktas sig på rehabilitering av sjukskrivna där det går att uppnå konkreta och snara resultat med fler människor tillbaka i arbete. I samverkan kring de människor som står långt från arbetsmarknaden är ofta arbetsmarknadsmyndigheternas insatser avgörande. Därför bör även länsarbetsnämnder ingå i samverkan där så är lämpligt. Budgetmedel bör avsättas i reda pengar för samverkansprojekt och prioriteras politiskt genom beslut att avsätta konkreta anslag. Samverkan måste ytterst grunda sig på att respektive part är villig att avsätta pengar för detta och det måste kunna bestämmas lokalt från fall till fall. Det finns ett mycket stort behov av att inleder samverkan med sjukvården för att åstadkomma en snar rehabilitering av sjukskrivna. Samverkan skall underlätta tidig rehabilitering för att snabbt få tillbaka sjukskrivna till arbetet.
mot · GT02Sf259 · 2005-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regler för arbetskraftsinvandring och att företagen själva skall få avgöra vilka experter som företagen behöver anställa i . Arbetskraftsinvandring är bra. Att få in nytt kunnande, nya tankar och erfarenheter som leder till nyskapande och kreativa möten vilket är avgörande för ett lands utveckling. beskriver de svenska företagens problem att kunna anställa de experter som företaget behöver för sin utveckling, om experterna kommer från länder utanför EU/EES-området. Med nuvarande lagstiftning så är det AMS och facket som avgör vilka behov som finns och i praktiken vilken expert som tillåts komma till som arbetskraft. Enligt AMS så är det först när alla möjligheter att fylla arbetskraftsbehovet genom rekrytering inom , övriga EES-länder eller är uttömda ett arbetstillstånd från andra länder kan bli aktuellt. Det är viktigt för möjligheter att utveckla sin konkurrensförmåga och skapa bra förutsättningar för företagen att utvecklas i . Med utgångspunkten att arbetskraftsinvandring bidrar till nytänkande i och tillgång till nya och andra erfarenheter som i sin tur kan leda till ökad sysselsättning och nya jobb så bör reglerna för arbetskraftsinvandring ses över. Det rimliga är att företagen själv får avgöra vilka experter som skall anställas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sf260 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och reformering av asylpolitik. Svensk asylpolitik är inhuman. Många som sökt asyl lever under stark press och med utvisningshot hängande över sig. Handläggningstiderna är orimligt långa, till och med så långa att många asylsökande helt har anpassat sig till det svenska samhället. Familjerna har lärt sig svenska och har eget boende. Barnen går i svensk skola och har funnit nya vänner. Föräldrarna har egna arbeten och gör nytta i det svenska samhället. Det sociala nätverket med grannar och vänner fungerar bra. Att i många fall väntan få beskedet om att du ska utvisas är inte humant utan ovärdigt och odemokratiskt. Dessutom är svensk praxis att en asylsökande som blivit utvisad från inte äger rätt att besöka vårt land . En diskriminering av enskilda människor som saknar motstycke. Den nuvarande ordningen som etablerats genom praxis innebär således en restriktiv tillämpning av återreseförbudet. Många av de utvisade asylsökande har fått goda vänner i som gärna vill upprätthålla kontakten med och även få besök av flyktingen efter utvisningen. Vännerna har i många fall utfäst garantier för den utvisades uppehälle om ett återbesök tillåts. Spärrtiden är inhuman och är enligt min mening ren diskriminering och ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Tyvärr väljer regeringen att fortsätta på den linjen. Utskottet har vid tidigare behandling av motionen valt att invänta kommande propositioner och lagrådsremisser. Att praxis med besöksförbud slår hårt mot många av de flyktingar som avvisats torde det inte råda något tvivel om. borde därför, enligt min mening, se över och reformera tillämpningen av flyktingpolitiken.
mot · GT02Sf261 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om översyn av förutsättningarna för att inrätta länsexperter för integration. En omfattande flyktinginvandring, som har gjort till ett land präglat av mångfald, har gett vårt land nya möjligheter i en internationaliserad värld. ställs ett samhälle där var femte invånare har utländsk bakgrund inför utmaningar som varit främmande för det tidigare så heterogena . Arbetslösheten är markant högre bland människor med utländsk bakgrund. Barn med utländsk bakgrund är kraftigt överrepresenterade bland dem som inte når målen i grund och gymnasieskolan och segregationen i boendet tydlig över hela landet. Inom i stort sett samtliga samhällsområden berörs integrationsfrågorna, utan att lokala och regionala myndigheter har tillgång till tillräcklig kompetens. I storstadsområdena har staten satsat betydande insatser för att stärka integrationen och de segregerade bostadsområdena. Här har också särskilda resurser inrättats vid länsstyrelserna för att följa integrationsarbetet i länen och öka invandrarnas ställning på den svenska arbetsmarknaden. I länen utanför storstadsområdena har kommunerna i stor utsträckning tvingats genomföra många integrationsinsatser utan direkt statligt stöd. Det är allvarligt eftersom de senaste årens invandring berör hela landet och är mycket tydlig i kommuner som . Också i mindre kommuner som , eller finns ett betydande antal personer med utländsk bakgrund och behovet av kompetens för att stärka integrationen är starkt inom alla samhällsområden. Erfarenheterna från de länsexperter som inrättats för att stärka jämställdheten är goda. De har aktivt bidragit till att öka kunnandet om genusfrågor inom skilda delar av samhället och bidrar till både goda nätverk i jämställdhetsfrågor och att kommuner och andra myndigheter lokalt och regionalt har tillgång till hög kompetens inom området i den egna regionen. har länsexperterna den lokala och regionala förankring, som gör det möjligt att anpassa t.ex. seminarier och rådgivning till de faktiska behoven i länen. Vi tror därför att det är nödvändigt med en översyn av organisationen av integrationsarbetet på regional och nationell nivå. Genom omfördelning av resurser bör länsstyrelserna ges tillgång till en länsexpert för integrationsfrågor. En översyn av resurserna för integrationsinsatser bör innefatta en genomgång av ansvarsfördelningen mellan det nationella och de regionala myndigheterna. Det är angeläget att utvecklas som en kunskapsmyndighet medan de regionala experterna ges ett särskilt ansvar för att stödja integrationsarbetet på regional nivå.
mot · GT02Sf262 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör överväga en sådan ändring att de fyra nivåerna i sjukförsäkringen ersätts av möjligheterna till en flexibel användning av sjukförsäkringen anpassad efter arbetsförmågan hos den enskilde individen. Socialförsäkringen är en viktig del av det svenska trygghetssystemet och ger bland annat ekonomiskt skydd för personer vid sjukdom. är många människor långtidssjukskrivna och har svårt att komma igen på arbetsmarknaden. De kvinnor och män som drabbas av sjukdom eller skada och varit långtidssjukskrivna kan behöva fler möjligheter att återvända till arbetslivet. Många som varit sjukskrivna och förlorat kontakten med arbetslivet kan därför känna en stor osäkerhet när det gäller att återgå till arbete. Det finns fyra olika nivåer inom sjukförsäkringssystemet som berättigar till sjukpenning; Det är hel (), tre fjärdedelar (), halv () eller en fjärdedels () sjukskrivning. Om man omsätter detta och utgår från normalarbetstid som är /vecka är den enskilda sjukskriven , eller . När det gäller deltidsarbete beräknas nivåerna efter den faktiska arbetstid individen har. Den som arbetar och är halvt sjukskriven arbetar . Samma sak gäller vid rehabiliteringsersättning. Sjukförsäkringssystemet måste med den konstruktion som beskrivits ovan anses som ett delvis föråldrat försäkringssystem. Arbetslivet ser litet annorlunda ut än när de fyra nivåerna i sjukförsäkringen infördes. Människor arbetar mer koncentrerat i timtid alternativt procentuell arbetstid. Man har också sina anställningsförhållanden på ett annat sätt . Vi har tyvärr tvingats se att företagen deltidsanställer i betydligt större omfattning . När arbetar med aktiv rehabilitering har det ofta framkommit att den enskilde klarar av att arbeta 3, men inte . Lika vanligt är det att det finns de som klarar men inte osv. Många har börjat arbeta och det har fungerat bra. Den enskilde vill sedan utöka tiden i arbete och går , vilket för många visat sig vara ett alltför stort steg att ta på en gång. I och med att det inte finns en möjlighet att successivt trappa upp arbetstiden till kan visa alltför många exempel på att en för snabb upptrappning lett till att många tvingats återgå till sjukskrivning, kanske på heltid. Många som varit sjukskrivna länge klarar helt enkelt inte en så kraftigt upptrappning av arbetstiden på en gång. Den försäkrade önskar sig en mer flexibel sjukskrivningsnivå anpassad till hans eller hennes möjligheter att återgå till arbete och egen försörjning. Många vill ha möjligheten att successivt öka sin arbetstid i den takt som man klarar av. Den försäkrade hamnar i ett dilemma, då sjukförsäkringssystemet inte passar hans eller hennes behov av successiv återgång i arbete. Om sjukpenningen anpassades till individens behov och möjligheter skulle det ge bättre förutsättningar för den försäkrade att återgå till arbete och egen försörjning. En sjukförsäkring anpassad till timmar eller procent av arbetad tid skulle ge ett mycket bättre utrymme för den enskilda människans möjligheter till en flexiblare arbetstid.
mot · GT02Sf263 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att den tillsatta och pågående utredningen om socialförsäkringssystemen även bör beakta studenters behov av ett bra trygghetssystem. Pigg och kry? Eller kanske rent av riktigt sjuk? Den allmänna sjukförsäkringen ger möjlighet till sjukskrivning för förvärvsarbetande men alla studenter har inte samma möjligheter. Det har från bland annat ett flertal tillfällen påtalats studenternas bekymmer med dagens sjukförsäkring. En situation som skapar otrygghet och risk för försämrade studieresultat. Exempel på problem som påtalats har varit karensdagar och deltidssjukrivningsmöjlighet. Välutbildade medborgare och en god start i livet genom en bra studiegång är en omistlig tillgång både för samhälle och individ. Mot denna bakgrund finns behov av att den tillsatta och pågående utredningen om socialförsäkringssystemen även bör beakta studenters behov av ett bra trygghetssystem.
mot · GT02Sf264 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändrade regler för utbetalning av barnbidrag. slutar många äktenskap i skilsmässa, vilket i sin tur i många fall leder till att föräldrarna ändock har gemensam vårdnad om sina barn. Det är inte ovanligt att barnen bor halva tiden hos vardera föräldern i en form av växelvis boende. Folkbokföring av barnet kan dock endast ske i det ena hemmet. Detta leder med nuvarande regelverk till att hela barnbidraget utbetalas till föräldern på den folkbokförda adressen. En delning av barnbidraget är för samhället kostnadsneutralt, däremot har det stor betydelse för berörda föräldrar. Delad vårdnad innebär delad skyldighet och bör i logikens namn också innebära delade rättigheter. Bägge föräldrarna bör därför få lika del av barnbidraget när barnen bor lika mycket hos båda. Det har i olika sammanhang från ansvariga anförts att frågan måste lösas så att inte bara ansvaret delas lika utan också barnbidraget. Trots detta har ännu inget hänt men är en lösning minst lika angelägen. Mot denna bakgrund bör regelverket för utbetalning av barnbidrag ändras så att vid gemensam vårdnad med växelvist boende delas också barnbidraget mellan föräldrarna.
mot · GT02Sf265 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksprojekt för sjukgymnaster i syfte att ge dessa rätt att sjukskriva patienter. Den stora ohälsan är väl känd och ett flertal rapporter och studier som belyser detta har lagts fram. driver tillsammans med regeringen och ett intensivt arbete för att minska ohälsan på olika nivåer. Kunskapen är stor om vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det är värk och problem från och det är psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa definierad både som sjukdom och som symtom vid, t.ex. utmattning och stress. De med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens hinder och möjligheter. Därutöver ligger det i sjukgymnastens profession att arbeta hälsoinriktat och utifrån de resurser varje patient har. Det borde därför ligga nära tillhands att ge sjukgymnasterna ökade möjligheter att ta ett helhetsansvar och rätt att sjukskriva patienter med besvär från rörelse- och stödorganen. I tre fylken i infördes en möjlighet för sjukgymnaster att fatta beslut om sjukskrivning samt möjlighet att remittera till specialister. Detta försök har fallit mycket väl ut både med kortare sjukskrivningar och högre kvalitet för patienten. Mot den bakgrunden beslutade man att permanenta sjukskrivningsrätten för OMT-sjukgymnaster, motsvarande steg 3 i , samt att utvidga rätten till att omfatta hela . Samtliga partier stod bakom beslutet. Forsknings- och utvecklingsenheten i har ansökt om möjligheten att inom ramen för ett projekt ge sjukgymnasterna motsvarande rätt till att fatta beslut om sjukskrivning som i . Regeringen har sagt nej till dessa ansökningar, senast . I en interpellationsdebatt (IP 2003/04:342) anger statsrådet att motivet för avslaget är att Regeringen anser därför att all kraft nu i första hand måste satsas på att engagera alla läkare i sjukskrivningsproblematiken. Under debattens gång öppnar dock statsrådet för att detta inte är en hållning som inte kan komma att omprövas . socialförsäkringsutskott har också behandlat frågan med anledning av en tidigare motion från . Utskottet uttryckte då följande: sjukgymnaster kan fylla en viktig funktion inom sjukskrivningsprocessen och att en försöksverksamhet kan ge värdefull kunskap. Vi kan nu konstatera genom regeringens senaste avslag på ansökan att man inte ens vill försöka att gå nya och innovativa vägar för att hjälpa långtidssjukskrivna med rygg- och ledbesvär. Trots att vi har närliggande goda exempel. Vi menar att det behövs många positiva krafter för att råda bot på ohälsan och att den bästa vägen att nå dit är att främja hälsa. Mot denna bakgrund anser därför att ett projekt bör initieras med möjlighet för sjukgymnaster att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med långvariga problem från . Projektet bör genomföras inom ett avgränsat område och därefter utvärderas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Sf266 · 2005-09-30 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådan lagändring som slår fast att gifta pensionärer eller motsvarande skall betraktas som enskilda individer i det statliga pensionssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen. I dagens statliga pensionssystem får pensionärer som gift sig eller motsvarande tillsammans en lägre statlig pension än om de hade behandlats som två fristående individer. Staten har därmed lagt en godtycklig ekonomisk gräns och norm för hur mycket pengar ett pensionärspar skall klara sig på. Under sitt yrkesverksamma liv har staten betraktat dem som enskilda individer och de har beskattats som sådana. När de senare i livet blir pensionärer ändrar staten sin syn på dem. Det är inte upp till staten att sätta sådana gränser för människor och definitivt inte för pensionärer som arbetat och betalat skatt i hela sitt liv. De pensionärer som inte gift sig eller motsvarande är således berättigade till full statlig pension. Enda möjligheten för ett pensionärspar att få full statlig pension är att ta ut skilsmässa. Det är en realitet att pensionärspar gör detta och skriver sig på var sin adress för att undkomma problemet. Andra tråkiga konsekvenser är att människor undviker att ingå äktenskap, bli sambor eller registrera partnerskap. Är det rättvist att pensionärer efter ett yrkesverksamt liv, där de som individer betalat skatt i hela sitt liv, skall bli bestraffade ekonomiskt av staten enbart för att de gift sig?