mot · GT02U269 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsättningsvis, såväl i dialogen mellan och som i EU:s dialog med , bör verka för att de mänskliga rättigheterna i i respekteras fullt ut också för etniska och religiösa minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i sina utrikespolitiska kontakter bör kräva att många miljoner religiösa minoriteter får möjlighet till mötesfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till en konferens som diskuterar religiösa minoriteters situation i . Förtrycket av uigurerna i västra har ökat dramatiskt. Den muslimska, turkbesläktade minoriteten har länge kämpat för mer självbestämmande från den kommunistiska regimen i . De utgör en majoritet i västra provins och regimens behandling av uigurerna har präglats av brutalitet, våld och imperialism. har utökat sin militära närvaro i området och människorättsgrupper rapporterar om allvarliga kränkningar av civilbefolkningen och lokala autonomiförespråkare. (, eller http://web. /report2005/chn-summary-eng). Området är strategiskt viktigt för då det gränsar till , och Kashmir. Med samma taktik som i försöker nu flytta in hankineser i området genom satsningar på infrastruktur och fördelar för inflyttade hankineser. Händelseutvecklingen i Xinjiang i nordvästra föranleder oro. Den kinesiska regeringen särbehandlar landets etniska minoriteter negativt men vissa av dem utsätts för ett mer omfattande och systematiskt förtryck än andra. Uigurernas behandling är av sådan karaktär och deras situation måste i högre grad uppmärksammas av omvärlden och en förändring måste komma till stånd, genom ökade påtryckningar på . (Gross violations of human rights in the Xinjiang Uighur Autonomous Region, 17/18/99, 1999.) Den kinesiska regeringen vägrar att göra skillnad på våldsam kamp för självständighet och passivt motstånd mot förtrycket. Detta har resulterat i religiösa begränsningar samt restriktioner i användandet av det uiguriska språket samt förbjudandet av vissa uiguriska böcker och tidningar. Massarresteringar sker löpande och de uiguriska samvetsfångarna blir fler och fler. Flera av dessa har anklagats för terrorism och har avrättats. Uigurer är den enda folkgrupp som kontinuerligt avrättas på grund av politiska brott enligt Amnesty. De som sänt information om situationen i regionen till adressater utomlands har även de arresterats. Det mest kända exemplet är den uiguriska affärskvinnan som fängslades 1999 efter att ha sänt tidningsurklipp till utlandet och anklagats för samröre med förbjudna grupper. Hon frisläpptes efter påtryckningar från . Fängslandet var ett resultat av att väljer att klassificera alla autonomiförespråkare som terrorister. Ett exempel är som greps misstänkt för separatistisk verksamhet. Efter att ha deltagit i demonstrationer och delat ut flygblad som uppmanade till kamp för självständighet kände han sig så hotad att han flydde till via där han nu lever som registrerad UNHCR-flykting. Ett annat exempel är som jagades av kinesisk polis efter att ha deltagit i en demonstration samt för att ha drivit en restaurang där separatister träffades. Även han flydde till via . Den bör i sina kontakter med de kinesiska myndigheterna skyndsamt verka för att dödsstraffen blir upphävda och att namn på de uigurer som sitter fängslade blir offentliga samt att garanterar deras säkerhet. Myndigheterna bör kontrollera deras rättegångar, frige dem eller ställa dem inför rätta i överensstämmelse med rättvis internationell standard. bör även verka för att avskaffar dödsstraffet (17/046/2004). De religiösa förföljelserna och restriktionerna har ökat i Xinjiang och muslimska grupper vittnar om ökad kontroll, förföljelser och indragna tillstånd för religiös utövning. utökas restriktioner för utövandet av uigurisk kultur och möjligheter till egenutformad utbildning. Detta har resulterat i stängandet av inofficiella moskeer och arresteringar av imaner. I övriga gäller att kristna både inom och utanför den registrerade kyrkan (tre-själv-rörelsen) ofta får kämpa mot myndigheternas godtycke och bestraffningar. är många av de Vatikantrogna katolska biskoparna i antingen i husarrest eller i fängelse. Fler än 100 ledare för kristna husförsamlingar blev arresterade i Xinjiang (). De flesta har blivit släppta, men varför man arresterar troende från husförsamlingarna som samlas till några dagars utbildning är obegripligt, i alla fall om man säger sig ha religionsfrihet. Det handlar om en utbredd ofrihet och ett religiöst förtryck. Registrerade pastorer trakasseras också regelbundet då de lämnat de ramar som myndigheterna fastställt. fängslades tre protesantiskt kristna vid namn , Xu Yonghai and , som dömdes till ett, två respektive fängelse för att ha läckt statliga hemligheter. Brottet de begått var att de skrivit brev till utlandet där myndigheternas övergrepp mot kristna och stängandet av en kyrka och beskrevs. Se exempelvis: , . Den är säkert bekant med det faktum att de svenska folkrörelserna spelade en fundamental roll då gick från fattigdom till välstånd och demokrati. Den svenska frikyrkan var en tongivande aktör och en viktig gräsrotsrörelse som mobiliserade det svenska civila samhället till en positiv förändring. Religionsfrihet och mötesfrihet är således av fundamental vikt för att det kinesiska civila samhället skall kunna utvecklas och bidra till en positiv samhällsutveckling. Ett initiativ till en konferens som diskuterar religiösa minoriteters situation i måste tas.