mot · GT02U342 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den religiösa situationen och kränkningarna av mänskliga rättigheter i som symtom på ett politiskt problem, vilket kräver en politisk lösning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödja det tibetanska folkets icke-våldskamp och verka för att påverka ledare att gå in i konkreta förhandlingar med representanter till ömsesidigt gagn för och folk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta dialogprocessen mellan ledare och representanter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll i dialogen om mänskliga rättigheter mellan och och att man anmodar att uppmana ministerrådet och kommissionen att genomföra en grundlig bedömning av effektiviteten i dialogen om mänskliga rättigheter mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödja den uppmaning som gjordes av för barnens rättigheter till att tillåta ett oberoende organ att besöka Gedhun Choekyi , den 11:e Panchen lama av , för att förvissa sig om hans hälsa och välbefinnande. lever , tibetanernas andlige och världslige ledare, i exil i . Där har tibetanerna upprättat en exilregering, som bygger på demokratiska principer och ansluter till principen om icke-våld. 1992 kungjorde riktlinjerna för det framtida författning och konstitution. Han meddelade att han själv inte kommer att ha någon politisk position i en framtida regering i . Han tillkännagav att parlamentet skall väljas av folket och att skall vara en fullständigt demilitariserad nation. har oavbrutet förespråkat att konflikten med skall lösas med fredliga medel och genom dialog. I ett tal i meddelade att han var villig att avstå från idén om full självständighet för och nöjer sig med reell autonomi för ett enat . Enligt denna kompromiss skall även i fortsättningen ha ansvaret för utrikespolitik och försvar. I en resolution aviserade att man kommer att uppmana medlemsländerna att formellt erkänna den tibetanska exilregeringen om inte en överenskommelse genom direkta förhandlingar mellan parterna åstadkommits . Därefter har dialog inletts mellan ledning och den tibetanska exilregeringen, vilket vi ser positivt på. Det är viktigt att omvärlden, EU och uppmuntrar denna dialog och verkar för att seriösa förhandlingar om framtid kommer till stånd. EU:s kommissionär , , påpekade inför att situationen i förblir högt prioriterad på den politiska och människorättsliga dagordningen för relationerna mellan och . Det är viktigt att EU sätter tryck på så att reella förhandlingar kommer till stånd om framtid och att påtagliga framsteg görs för att lösa konflikten mellan och . Den fjärde omgången av de sino-tibetanska samtalen ägde rum i , , . Den fjärde omgången beskrevs av den tibetanska delegationens ledare, specielle sändebud , i ett officiellt uttalande: Diskussionerna var konkreta och väsentliga och hölls i en hjärtlig, uppriktig och affärsmässig atmosfär ... Vi framförde några konkreta förslag för att bygga upp tillit och förtroende och föra upp den pågående processen till en ny nivå av åtaganden med syfte att åstadkomma konkreta förhandlingar för att uppnå en ömsesidigt godtagbar lösning på frågan om . Vi upprepade vårt engagemang för att fortsätta att göra varje ansträngning för att skapa en bättre miljö. uppmanade vi den kinesiska parten att förena sig med oss i dessa ansträngningar och framhävde frånvaron av sådana påtagliga gester från deras sida. Denna dialog måste fortsätta och bör uppmana att visa förhandlingsvilja. Det sker en utveckling i , som även kommer tillgodo t.ex. i form av infrastruktursatsningar. Detta är givetvis positivt, men det bör också följas av att visar konkret förhandlingsvilja även i frågor som rör religionsfrihet, yttrandefrihet m.m. Det finns uppenbara risker för att drar ut på förhandlingarna för att få tiden att gå och öka den kinesiska befolkningen i ytterligare för att förstärka befolkningsmajoriteten i förhållande till det tibetanska folket. Vi kan också konstatera att det i fortfarande förekommer dödsstraff och också att dessa verkställs. Även många mänskliga rättigheter lyser med sin frånvaro och och EU måste fortsätta sin ambition att påverka att avskaffa dödsstraffet och införa fullständiga mänskliga rättigheter. bör därför uppmana och kommission att genomföra en grundlig bedömning av effektiviteten i dialogen om mänskliga rättigheter mellan och och också söka finna nya påverkansmöjligheter för att öka trycket på . Vad beträffar den saknade Panchen lama, så bortfördes den då 6-årige och hans familj från sitt hem av de kinesiska myndigheterna endast efter det att Gedhun Choekyi av erkänts som 11:e Panchen lama. Pojken och hans familj har inte synts till trots ett flertal anmodanden om tillträde av FN och nationella regeringar. bad professor , ordförande för för barnens rättigheter (CRC), de kinesiska myndigheterna att ta emot ett oberoende organ för att förvissa sig om den aktuella situationen för Gedhun Choekyi , den 11:e Panchen lama av . Ledaren för den kinesiska delegationen till CRC svarade endast att han skulle vidarebefordra denna begäran till behöriga myndigheter i . Denna begäran borde de kinesiska myndigheterna utan vidare kunna gå till mötes. Den och EU bör stödja dessa krav. Det är av yttersta vikt att relationerna mellan och förbättras och att får stort stöd för denna process.