ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K256 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principen att myndighetsutövning skall vara skattefinansierad. Myndighetsutövning är en åtgärd som utövas efter ett beslut av statsmakterna. Förekomsten har en stark förankring i det svenska samhället eftersom den oftast ger ökad säkerhet för medborgarna. Myndighetsutövning är starkt diversifierad och omfattar bl.a. livsmedelskontroller, socialtjänst och flygtrafik. Eftersom myndighetsutövning är statens och därigenom allmänhetens verktyg anser jag att den måste utövas med statliga eller kommunala medel när det gäller sedvanlig utövning. Myndighetsutövningen får inte vara beroende av huruvida den myndighetsutövningen riktas mot kan betala eller inte. I den mån det uppdagas behov av åtgärd, ingripande eller återbesök hos den som myndighetsutövningen riktas mot skall detta extraarbete debiteras den försumlige. Genom införande av denna princip finns det också en klar skiljelinje mellan myndighetskontrollen som bekostas av oss gemensamt och extraarbetet som bekostas av dem som orsakar det.
mot · GT02K257 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2 kap. 18§ regeringsformen med innebörden att den som tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller annan skall ha rätt till full ersättning. Eftersom grundlagen utgör en grund för hur ersättningar skall betraktas vid expropriation och i övrigt när synen på äganderätten skall värderas, är det utomordentligt viktigt att denna lag förtydligas. Genom att man i grundlagen fastställer att det är full ersättning visar staten också sitt intresse för och värdet av äganderättsskyddet. Det är oomtvistat att värdet av äganderätten som grund för utveckling av landet har spelat en avgörande roll. Jämförelsen med länder där den privata äganderätten inte anammats eller tagits bort är tydlig när det gäller tillväxt och utveckling. är det enda landet i som inte i grundlagen har intagit ordet full ersättning. Det motiverar att vi med liknande grundtraditioner som våra grannländer också bör anamma en stärkt äganderätt i grundlagen.
mot · GT02K258 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om korttidsutlåning av cyklar i till ledamöter och personal. riksdagsledamöter gör många besök utanför i . Flera av dessa ligger på sådant avstånd att promenad framstår som tidsödande. är transport med taxi i också långsamt och kostbart. Varannan bilresa i är faktiskt kortare än och i torde avstånden vara än kortare. Riksdagsledamöter, precis som människor i gemen, behöver fysisk aktivitet. Styrketräning eller simning är kanske inte det man helst av allt ägnar sig åt, eller så anser man helt enkelt inte att man har tillräckligt med tid. Cykling är dock en aktivitet varigenom ledamöterna kunde kombinera effektiva persontransporter i innerstaden med ett tillfälle till motion. Som motionsform passar den i stort sett samtliga åldersgrupper, både vältränade och otränade. Sannolikt skulle också möjligheten att ta cykeln till en del av mötena innebära minskade kostnader för tunnelbana eller taxi. Förslagsvis kunde ett antal cyklar ställas upp utanför för korttidsutlåning. Det kan tyckas att de som vill cykla borde ordna med egen cykel, men för ledamöter boende utanför huvudstaden innebär det problem att ta med egen cykel och att förvara den i . I infrastrukturbeslut för tiden fram har det bestämts att cyklandet skall öka både i absoluta och relativa tal. Med möjlighet till korttidsutlåning av cyklar för både personal och ledamöter har vi en praktisk möjlighet att bidra till förverkligandet av denna vision.
mot · GT02K259 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reformera det offentliga ideella belöningssystemet. har återkommande avslagit motioner med yrkanden om ett reformerat offentligt belöningssystem. Det har ansetts att motiven principiella avskaffande av ordensväsendet, såvitt gällde utmärkelser till svenska medborgare, alltjämt ägt viss bärkraft. En majoritet av ledamöter har menat att en översyn av det offentliga belöningssystemet bör avvaktas intill dess det tydligare visats att ett mer utvecklat belöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. Staten har ett behov att belöna engagerade samhällsinsatser. delar statschefen och regeringen ut medaljer. Utöver det delar regeringen ut professors titel. Detta är otillräckligt sett ur ett internationellt perspektiv, där även t.ex. statliga förtjänstordnar ingår. framstår internationellt sett som avvikande, när man som ett av få länder inte tillåter det egna landets medborgare den egna statens ordnar. Sedan det offentliga belöningsväsendets förenkling 1975 har de ideella belöningarna fått ge vika för mer pekuniära belöningar i form av avgångsvederlag, s.k. fallskärmsavtal. Att det nuvarande systemet är otillräckligt även i påvisas av den ökande rapporteringen i medierna då lika förmånliga som orimliga avtal avslöjas. Runt om i världen är en orden ett tecken på uppskattning från staten. Det är en ideell belöning eftersom man lånar ordenstecknen på livstid. Det är ett billigt och bra sätt att belöna sina medborgare på som även vi här i bör återinföra. Men framför allt är jag oroad av en utveckling där snöd ekonomisk verkar vara den enda belöningen för ett engagemang i samhället, oavsett om det är inom privat eller offentlig sektor. ledamöter har ett ansvar för att på alla sätt motverka en samhällsutveckling där var och en tänker på sig själv, eftersom det strider mot den gemenskapstanke som borde vara bärande för en stat. Att regeringen tar ansvar för att reformera det offentliga ideella belöningssystemet visar för medborgarna att det finns andra världen än de rent materiella. Nämligen en ideell klapp på axeln.
mot · GT02K260 · 2005-09-21 00:00:00 — begär att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt göra en översyn av förändrad valkretsindelning i samt lämnar förslag till beslut. har det pågått en diskussion om att förändra valkretsindelningen inom några län. gjorde en intern utredning och hemställde hos regeringen att göra en översyn av valkretsindelningen med anledning av den nya regionen. Denna hemställan avslogs med motiveringen att man inte skulle hinna utreda frågan inför valet . En ny hemställan har sänts från och på en fråga i svarade statsrådet att man borde tillsätta en utredning om förändrad valkretsindelning när länsindelningen blivit förändrad som i det aktuella fallet. Man har gjort nya beräkningar och statistiskt säkerställt att det är genomförbart med ändrad valkretsindelning. Det föreligger inget hinder att genomföra denna förändring. har motion lämnats i samma fråga där kravet varit att frågan om valkretsindelningen skulle vara utredd och klar till valet . Så blir nu inte fallet, men den nu tillsatta har fått ett antal utredningsuppdrag. Det vore värdefullt att den även lämnar förslag på förändrad valkretsindelning som en konsekvens av förslag om ändrad länsindelning.
mot · GT02K261 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den offentliga sektorn skall lagra de digitala dokument som omfattas av offentlighetsprincipen eller på annat sätt är viktiga i arkivsyfte i öppna filformat. Lagra offentliga dokument i öppna dataformat De allra flesta dokument i den offentliga sektorn lagras i något av Microsofts Office-programs egenägda format. Dessa är slutna format som kräver att man köper Microsofts program för att kunna läsa dokumenten. Konkurrerande (och ideella) programvarutillverkare kan i bästa fall försöka skapa program med funktionalitet att läsa/skriva till dessa format, med reverse , men kan aldrig säkerhet återskapa funktionaliteten så länge dokumentationen om hur formatet är uppbyggt hålls hemlig. Slutenheten gör även att författaren till ett dokument inte har full insyn i vad som egentligen lagras i datafilen. Gamla versioner av t.ex. Word-dokument fungerar ibland inte längre i nya versioner av programmet. Det ligger en stor demokratiskt risk i att privata företag kan bestämma hur mycket det ska kosta för en medborgare att ta del av de dokument som omfattas av offentlighetsprincipen. Det är även vanskligt ur arkivsyfte att lagra dokument i format som för att läsas kräver en programlicens från ett privat företag, som inte äger någon skyldighet att bevilja denna licens . Offentliga sektorn ska inte heller motverka fri konkurrens genom att binda sina IT-strukturer till en enda leverantör. Lösningen på detta är inte att förbjuda förvaltningar att använda vissa program, men att kräva att de lagras i format vars tekniska specifikationer är offentligt dokumenterade och inte tyngda av patent, s.k. öppna filformat. Offentliga sektorn ska lagra de digitala dokument som omfattas av offentlighetsprincipen, eller på annat sätt är viktiga ur arkivsyfte, i öppna filformat.
mot · GT02K262 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen tar initiativ till sådant flaggarrangemang i plenisalen att den svenska flaggan placeras i anslutning till talarstolen. Kammarens talarstol är ett ofta förekommande inslag i medierna då debatter och viktiga samhällsfrågor från riksdag skall refereras. I många länders parlament finns nationens flagga nära talarstolen. riksdag har numera en svensk flagga placerad i ett hörn. Det vore en fördel om man varje gång ett inslag från kammarens talarstol visades direkt kunde se den svenska flaggan. skall kammaren i riksdag byggas om. Den skall bli mer anpassad till nya debattformer. skall handikappanpassning och brandsäkerhetsåtgärder vidtas. Då finns det ett unikt tillfälle att placera en svensk flagga närheten av kammarens talarstol. Detta kan ske på många olika sätt, t.ex. ett ställ med en flagga bredvid talarstolen eller en flagga på väggen bakom talarstolen. Jag har motionerat i denna fråga tidigare, men ser nu att det rätta tillfället finns för att förverkliga förslaget. Vem som skall se till att detta blir verklighet har jag inga synpunkter på, bara tillfället, när det nu ges, tas till vara.
mot · GT02K263 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om permanent i . har varit medlem i Europeiska unionen . Under den tiden har unionen kommit att omfatta 25 länder och närmare en halv miljard människor. För myndigheter, företag, fackliga organisationer och kommuner är medlemskapet en realitet och präglar alltmer av det vardagliga arbetet. Alla som är medborgare i ett EU-land är automatiskt EU-medborgare med rätt att studera, arbeta och pensionera sig i alla EU-länder. EU-medborgare har också rätt att rösta i kommunalval och val till i det nya hemlandet. Men kunskaperna om detta och om våra europeiska grannländer är begränsade. Trots EU:s nya möjligheter och trots vårt lands behov av täta relationer med andra länder och folk är svenskarna de mest EU-negativa i . I riksdag debatteras ofta frågor utifrån ett gemensamt europeiskt perspektiv; det handlar om såväl miljö- och jordbruksfrågor som utbildnings- och utrikesfrågor. En permanent i plenisal skulle tydligt markera att också hör hemma i .
mot · GT02K264 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till särskild lagstiftning som möjliggör att några kommuner på försök får införa kommunalt vårdnadsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen. I samband med höstens folkomröstning om euron genomfördes också ett antal lokala folkomröstningar. Kommuninvånarna i röstade ja till ett ekonomiskt alternativ för de föräldrar som själva vill sköta barnomsorgen. Redan i samband med valet folkomröstade invånarna i och om att på försök införa kommunalt vårdnadsbidrag till de föräldrar som väljer att själva sköta sin barnomsorg. En majoritet av invånarna i och röstade för detta. Det finns alltså all anledning att låta , och på försök få införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. Självfallet måste även ytterligare kommuner som så önskar få delta i försöket. Det bästa sättet att få människor att känna och ta ansvar är att ge möjligheter till att de själva kan försörja sig och sin familj. Det är också nödvändigt att ge familjerna full frihet att själva besluta i för den enskilda familjen viktiga frågor, som t.ex. vem som tar hand om barnen. Eftersom alla människor är unika och har olika behov måste möjligheterna för familjerna att själva bestämma vem som tar hand om barnen göras till en reell valmöjlighet. styrs barnfamiljernas val till stor del av politiska beslut, vilket innebär att starkt skattesubventionerade barnomsorgsformer dominerar. Den röd-gröna riksdagsmajoritetens beslut om maxtaxa var ett erbjudande som kommunalpolitikerna har haft mycket svårt att avstå ifrån. Trots detta vet vi att många familjer skulle vilja välja något annat om familjeekonomisk neutralitet rådde mellan olika former av barnomsorg. Diskussioner om hur ett neutralt stöd till barnfamiljerna skall utformas präglas ofta av ideologiska förtecken. Alla säger sig dock i grunden vilja barnens bästa. En självklar utgångspunkt borde då vara, att det är föräldrarna som i de allra flesta fall vet vad som är bäst för just deras barn. Det vore intressant och för fortsatt familjepolitisk debatt berikande om vi i verkligheten kunde få se hur rätten för en kommun att införa kommunalt vårdnadsbidrag för barn skulle påverka t.ex. föräldrarnas val, efterfrågan av olika typer av barnomsorg, familjernas försörjningsförmåga och förvärvsfrekvens. En möjlighet att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag bör enligt min mening i ett första skede vända sig till föräldrar med barn i åldrarna och avse en försöksverksamhet i ett antal kommuner, däribland , och . Flera kommuner, som t.ex. och , står i startgroparna för att införa kommunalt vårdnadsbidrag. Regeringen skulle med ett snabbt förslag till om särskild försökslagstiftning kunna göra det möjligt för ett antal kommuner att på försök införa ett kommunalt vårdnadsbidrag.
mot · GT02K265 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tydliggöra för myndigheter att samtycke från den enskilde bryter sekretessen och möjliggör en fungerande samverkan. Samarbete mellan myndigheter är viktigt inte minst när det gäller att samordna insatser för att människor ska kunna få en plats på arbetsmarknaden. På många håll i landet pågår vällovliga försök till samarbete mellan t.ex. arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassa. Det fungerar eftersom man arbetar tillsammans med den enskilde eller därför att det finns ett samtyckte från den enskilde att myndigheterna kan utbyta information. Samtycke bryter sekretess. Det finns dock även avskräckande exempel när samverkan inte fungerar med hänvisning till sekretessen. Detta är ett exempel från verkligheten. En person uppbär försörjningsstöd via . På en ansökan om försörjningsstöd finns rutor som den biståndssökande kan kryssas i för samtycke att kan kontakta t.ex. arbetsförmedling eller försäkringskassa. Arbetsförmedlingen vägrar dock godta den enskildes godkännande med hänvisning till att personen i fråga kan dra tillbaka sitt samtycke. beslutar då att i stället skriva en fullmakt som den enskilde undertecknar. Även fullmakten refuseras av AF med hänvisning till sekretessen. Den hårdnackade attityden hos AF innebär att arbetet blir onödigt komplicerat och tidsödande. Ytterst är det den enskilde som kommer i kläm. I nämnda fall kan nämnas att personalen fått utbildning i sekretesslagstiftning. I tider då många står utanför arbetsmarknaden är det ytterst viktigt att samverkan mellan myndigheter kan fungera. Det är därför av vikt att det tydliggörs att ett samtycke av den enskilde bryter sekretessen intill dess han eller hon drar tillbaka detsamma.
mot · GT02K266 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall arbeta för att förlägger alla sina sammanträden till . Det är angeläget att såväl minska kostnaderna som förenkla och minska byråkratin även i . Det är också angeläget att ledamöterna i parlamentet ges möjlighet att arbeta så effektivt som möjligt. Det är svårt att förstå, inte minst efter det att EU består av många medlemsländer, att parlamentet skall åka mellan två länder i och ha sina sammanträden på två helt skilda platser. För folk i gemen förefaller det vara ett märkligt sätt att hantera både ekonomiska och personella resurser att Europa-parlamentet ständigt förflyttar sig mellan två länder. borde vara stationerat på endast en plats och förlägga alla sammanträden inom parlamentet till denna plats, förslagsvis . bör uppdra till regeringen att verka för att parlamentet förläggs till endast en plats.
mot · GT02K267 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionalisering av en av SVT:s två kanaler. är landets viktigaste informationsspridare och påverkar det politiska beslutsfattandet mer än några andra medier. SVT styrs från med ett huvudstadsperspektiv som tyvärr ger en snedvriden bild av . är så mycket mer än och . Det är en fara för förtroendet för public service om inte hela landet och hela landets befolkning har samma möjlighet att uppmärksammas. är det många människor runt om i landet som är uppretade över den Stockholmsfixering som SVT sägs stå för. Den lokala Stockholmsdebatten i får utrymme som om det vore av riksintresse, medan , och övriga landet i princip aldrig uppmärksammas förutom i de korta regionala sändningarna. Det pågår en positiv regionaliseringsprocess i , även om den går alldeles för långsamt. Ett viktigt steg i denna regionalisering kan vara att göra statstelevisionens ena kanal regional. Låt utgångspunkten vara regionala sändningar och undantaget gemensamma nationella sändningar i en av SVT:s två kanaler. På det sättet kan vi få public service för hela .
mot · GT02K268 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten inte skall detaljstyra kommuner, landsting och regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner själva skall få besluta vad de skall heta. blir man förvånad över med vilken klåfingrighet staten styr över landets kommuner, landsting och regioner. Kommuner skall ha ansvar för barnomsorg, skola, äldreomsorg osv., men detta hindrar inte staten från att fatta en mängd beslut som direkt påverkar kommunernas möjlighet att sköta sina ålägganden. Maxtaxa, bibliotekslag och detaljerade skollagar är bara några exempel, riksdag och regering tvekar inte att detaljstyra kommunerna vare sig genom lagar eller riktade bidrag. Ett av de mer extrema fallen av detaljstyrning är att kommunerna själva inte ens får bestämma vad de skall heta. Det är nämligen regeringen som skall besluta vad en kommun skall ha för namn. Efter att kommunen ansökt om att få ändra namn så är det enhet för lagstiftning som handlägger frågan, och Kammarkollegiet gör en utredning. Sedan beslutar regeringen om kommunen skall få byta till det föreslagna namnet eller inte. Enligt lagstiftningen, lagen om ändring i indelningen i kommuner, skall namnändringen antas medföra bestående fördel för kommunen eller andra fördelar från allmän synpunkt för att regeringen skall besluta om namnändringen. Kan inte kommunen själv avgöra om namnändringen är en fördel för dem? Kan regeringen göra en bättre bedömning än kommunen själv av vad som är en fördel för just den kommunen? Givetvis är detta en nästan obetydlig fråga, såvitt jag vet är det enbart som fått avslag på ett namnbyte till , men namnfrågan visar på hur stor genomreglerad makt som staten har över kommunerna. Om nu vill ändra namn till Christianstad (vilket skulle vara mer rätt eftersom det var som grundade staden) eller vill byta till , varför skall då regeringen besluta detta? Det är dags att staten släpper taget om det som grundlagen säger skall finnas kommuner med självstyre.
mot · GT02K271 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vallagen skall kompletteras med en bestämmelse som eliminerar, eller åtminstone motverkar, att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar ej är synkroniserade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av riksdagsvalkretsindelningen i . Rikets indelning i valkretsar vid allmänna val är reglerat i 2 kap. vallagen (SFS 1997:157). Riksdagsvalkretsarna är fastslagna i vallagen (2 kap. 2 §) Beslut om landstingsvalkretsar fattas av sedan kommunerna fått tillfälle att yttra sig. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 8 § vallagen). Indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2kap. 9 § vallagen). Vallagen innehåller vissa bestämmelser om samordning av gränserna för landstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5 § vallagen). Motsvarande synkronisering finns inte vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar. Detta har medfört att ologiska gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. I omfattar länets norra och östra valkrets hela f.d. län (13 kommuner) medan länets västra valkrets omfattar åtta kommuner i f.d. . Vid indelningen i landstingsvalkretsar har emellertid kommuner från såväl västra riksdagsvalkretsen som från norra och östra valkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklara indelning har skapats i sydöstra , dvs. landstingsvalkretsen hämtar sitt område både från norra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra. Ett sådant förhållande skapar förvirring hos väljarna. Det politiska arbetets karaktär av personligt förtroendeuppdrag har tunnats ut i takt med att politikens makt har byggts ut och blivit alltmer teknokratiserad. Det folkliga engagemanget sviktar. Valdeltagandet sjunker för varje gång. Väljarna upplever det som ytterst förvirrande att de kan rösta på en politiker i landstingsvalet, men när samme politiker också kandiderar till kan det vara i en annan valkrets.
mot · GT02K273 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att radikalt reformera utskottsindelning. Utskottsindelningen i är så gott som oförändrad sedan införandet av enkammarriksdagen 1971. Tiderna förändras men sätt att inom sig fördela arbetet består. Att olika utskott har olika hög arbetsbelastning är lätt att notera, ärendemängden vad gäller såväl propositioner som motionsbehandling skiljer sig markant mellan utskotten. En parameter som, åtminstone till viss del, mäter utskottens arbetsbelastning torde vara sammanträdestiden. Där kan man notera att har den högsta sammanlagda sammanträdestiden med /032003/04. Det utskott som har minst antal sammanträdestimmar är bostadsutskottet med . utskottsfördelning ska inte vara huggen i sten utan bör förändras i takt med att omvärlden förändras. En riksdagsledamots roll är en helt annan än vad den var 1971. Den ojämna arbetsfördelning som återfinns mellan utskotten beror till viss del säkerligen på att många utskott lever kvar av tradition. Vi sitter under den nuvarande mandatperioden i skatteutskottet, ett av de utskott som har lägst arbetsbelastning, sett i sammanträdestid, för oss ledamöter. som sammanträdde sammanträdde skatteutskottet . Vi har funnit att det finns många skäl som talar för att radikalt reformera den nuvarande utskottsindelningen. Bland annat måste det ifrågasättas om ett separat skatteutskott är nödvändigt och om inte dessa frågor bättre avförs i finansutskottet eller tas om hand av de olika sakutskotten där så är lämpligt. Samma resonemang torde gälla andra utskott med nuvarande låg arbetsbelastning. interna arbete måste skötas så rationellt som möjligt så att vi riksdagsledamöter ges gott om tid till det viktiga arbete som vi utför i mötet med väljarna på hemmaplan.