mot · GT02U338 · 2005-10-05 00:00:00 — Det europeiska samarbetet underlättar för både företagen och konsumenterna. Dagens konsumenter är medvetna och ställer krav, men de behöver information och tydligare regler. Därför är det av största vikt att tydliga regler för garantier, tvistelösning, produktsäkerhet, återtagande, omleverans och reparation skall gälla i hela , det gynnar både konsumenter och små tillverkare. Tjänstehandelsdirektivets krav på en harmonisering av lagstiftningen rörande konsumentskydd är sålunda av stor betydelse i detta sammanhang. Skattepolitiken utgör en viktig del i den ekonomiska politiken, och dess funktion är att finansiera offentliga utgifter. Eftersom den offentliga sektorn är av olika storlek och inriktning i de olika EU-länderna anser vi inte att det finns anledning att lägga beslut om skattesatser på en gemensam EU-nivå. Vilket skattetryck och vilken kombination av olika skatter som ett enskilt land väljer skall vara upp till varje enskilt medlemslands parlament att avgöra. Det skall inte fördölja att det i praktiken blir en konvergens genom gränshandel och människors och företags rörlighet. Konvergensen beträffande skatt på internationellt mycket rörligt kapital medför förhoppningsvis en snar anpassning av de svenska kapitalskatterna. Vilka skattesatser och vilket skattesystem ett enskilt land har är av stor betydelse för det landets ekonomi och möjligheterna till jobb och tillväxt. Det land som har höga skatter måste erbjuda motsvarande stora fördelar för att inte företag och individer skall välja att etablera sig på andra ställen i världen eller inom EU. Den fria rörligheten för kapital gör att människor har möjlighet att placera sina pengar var de vill. Den fria rörligheten för varor och tjänster gör att människor i princip kan göra sina inköp varifrån som helst. En viss harmonisering av skatterna på arbete, företagande och konsumtion kommer som sagt att ske på grund av gränshandel, individers rörlighet, företagens rörlighet och annat som kan göra skattebaserna internationellt mer rörliga än . Just EU:s betydelse för det större skeendet med allt rörligare skattebaser bör dock inte överdrivas. EU:s medlemsländer har beslutat att med hjälp av mätbara kriterier, s.k. benchmarking, göra regelbundna uppföljningar av det nationella arbetet inom social- och arbetsmarknadspolitiken. Vi tror att detta är en bättre väg att gå än att i detalj lagstifta om en enda europeisk politik. Länderna har mycket att lära av varandra, och vi liberaler är emot en uppifrån kommande likriktning av t.ex. grundskola, barnbidrag, dagisavgifter och föräldraledighet. Frågor av denna karaktär skall inte tillhöra EU:s uppgifter. Här bör närhetsprincipen tillämpas så långt det är möjligt. Det blir då rätt nivå för att utkräva ansvar. värnar den fria forskningen och är därför kritiskt till de centraliseringstendenser som kan skönjas vad gäller EU:s forskningspolitik. Den fria forskningen har från effektivitetssynpunkt visat sig överlägsen den politiskt styrda forskningen. bör motverka alla tendenser till centralisering av EU:s forskningspolitik. 14Sysselsättning och sociala frågor Vi liberaler vill verka för en bättre fungerande arbetsmarknad och högre sysselsättning. Arbetslösheten är ett stort mänskligt, socialt och ekonomiskt problem i . som har arbetslöshet finns arbetskraftsbrist inom olika sektorer. Det innebär dock inte att vi anser att det skall inrättas en gemensam sysselsättningspolitik. Sysselsättningen tillhör de frågor som bäst löses nationellt eller regionalt. För att klara arbetslösheten måste företag på Europamarknaden stå starka i konkurrensen. utgör höga skatter, begränsningar av arbetskraftsinvandringen och krångliga regler på arbetsmarknaden hinder för företagande och investeringar i , inte minst i . Dessa hinder mot en väl fungerande inre marknad måste elimineras om skall kunna behålla sin konkurrenskraft och bekämpa en fortsatt ökning av arbetslösheten. När det gäller den sociala dimensionen är det vår övertygelse att frågor om välfärdssystem, skattetryck och relationer på arbetsmarknaden i allt väsentligt är frågor som ligger, och skall ligga, på medlemsstaterna själva att besluta om. anser att det är nödvändigt att se över den s.k. sociala stadgan i syfte att minska detaljregleringen och ompröva fördelningen av beslutsfattande mellan Europanivå och nationell nivå. 15Inför ett arbetstillstånd för hela EU Den demografiska utvecklingen i det gamla visar att det behövs fler, inte färre, invandrare. Bristen på arbetskraft hämmar tillväxten i och kommer att hota välfärden. Vi menar därför att borde öppnas för arbetskraftsinvandring, även för länder utanför EU. Vi vill inrätta ett enkelt system för arbetskraftsinvandrare till EU som är begripligt, obyråkratiskt och generöst. Alla som fått en anställning och som kan försörja sig själva skall också kunna få ett arbetstillstånd, som gäller för hela EU. 16Reformera jordbrukspolitiken och regionalpolitiken En central aspekt av EU:s och medlemsländernas ekonomier är den gemensamma jordbrukspolitiken. vill med emfas poängtera att om EU även framöver skall kunna fungera som en motor för ekonomisk utveckling och välfärd i , om miljön skall värnas, och om skall ges möjlighet att växa genom att sälja jordbruksprodukter till EU:s medlemsländer utan handelshinder så krävs omfattande liberaliserande reformer av unionens jordbrukspolitik. Problemen med den förda europeiska jordbrukspolitiken är många. Den präglas av kraftig överproduktion. Detta medför dumpade världsmarknadspriser, som slår ut jordbruk i och omöjliggör framväxten av en lokal livsmedelsproduktion. Jordbruksproduktionen i är kraftigt specialiserad. Detta har medfört negativa effekter på miljön och i några fall äventyrat människors och djurs hälsa. Metoderna har rest allvarliga etiska frågor om förhållandet mellan människa och djur. Jordbrukspolitiken måste avregleras och gemensamma åtgärder fokuseras på miljöfrågor och landsbygdsutveckling, vilket gynnar inte minst de nya medlemsländerna. Vi måste ge möjlighet att bedriva inhemsk handel samt ge dem tillgång till den viktiga Europamarknaden. liberalerna vill se en snabb om avreglering av och jordbruksmarknader med slopade handelshinder, fritt marknadstillträde för godkända produkter från fattiga länder. protektionistiska jordbrukspolitik är mycket oroande och har dessvärre haft jordbruksprotektionister som förebild. EU:s handelsministrar har visserligen kommit överens om att successivt avskaffa handelshinder för import av varor från de 48 minst utvecklade länderna i världen (MUL). Men först skall importen från denna begränsade krets av länder av samtliga jordbruksvaror vara tullfri, vilket inte hindrar EU från att fortsätta med andra typer av handelshinder. Överenskommelsen innefattade alltså alls inte alla , utan bara de minst utvecklade. Detta är enligt uppfattning helt otillräckligt. Ett avskaffande av handelshinder måste ske betydligt mer skyndsamt och innefatta alla länder och alla former av handelshinder och handelshindrande subventioner. Genom ökad import till EU t.ex. av livsmedel kan priset även på inhemskt producerade produkter falla. Det tjänar konsumenterna och miljön på. Det krävs även skärpta regler för europeisk matproduktion: nej till långa djurtransporter, nej till antibiotika i djurfoder och högre avgifter på bekämpningsmedel med miljöpåverkan. Dessutom bör EU:s fiskeavtal med tredjeland sägas upp. Istället ska EU låta de fattiga länderna bygga sina egna fiskeflottor och låta deras fisk säljas fritt till EU. Vidare välkomnar den s.k. sockerreformen som syftar till att marknadsanpassa sockerproduktionen i EU och i praktiken minska dagens överproduktion. Det är viktigt att reformen genomförs utan onödig fördröjning. Även EU:s regionalpolitik måste reformeras radikalt. Reglerna är alltför krångliga. De skapar en blanketthysteri och leder till ökade kostnader, byråkrati och ineffektivitet. Solidariteten inom unionen talar för att rikare länder stöder fattigare; det motiverar förekomsten av en gemensam regionalpolitik. Men regionalpolitiken måste få en annan utformning och inriktning, inte minst sett i perspektivet av unionens östutvidgning. Regionalpolitiken skall koncentreras på att stötta de allra fattigaste regionerna i de nya medlemsländerna. Det innebär en omprioritering från de regioner som får stöd. Huvuddelen av regionalstödet skall skötas av länderna själva. Företagsspecifika stöd bör inte alls förekomma. Vad gäller EU:s budget förespråkar vi en medlemsavgift på av BNP, att som vi tidigare nämnt, mer av EU-budgeten satsas på stöd till fattiga människor i de fattigaste medlemsländerna, att mindre stöd ges till jordbruket och inget stöd ges till regioner i EU:s rika medlemsländer. EU:s budget bör i större utsträckning slussa medel till forsknings- och utvecklingsprojekt, som dessutom bör avbyråkratiseras och kvalitetssäkras bättre . EU:s revisionsrätt bör ses över så att dess effektivitet med 25 (och senare 27) medlemsstater säkerställs. 18Ett utökat samarbete för brottsbekämpning För att på ett effektivt sätt komma till rätta med den grova organiserade brottsligheten är ett intensifierat EU-samarbete nödvändigt. I kampen mot terrorism, människohandel, narkotika, penningtvätt, osv. måste EU-länderna samarbeta. För att bekämpa kriminella gruppers gränsöverskridande brottslighet är det nödvändigt med ett utökat samarbete och en harmonisering av EU-ländernas lagstiftning. har förändrat förutsättningarna för ett effektivt gränsskydd. De nya medlemsstaternas inträde i EU innebär ökade möjligheter att bekämpa och pressa tillbaka kriminalitet och korruption. Både tullen och polisen bedömer dock att kriminaliteten och smugglingen från de nya medlemsländerna kommer att öka om inget görs. Detta hänger bl.a. samman med att möjligheterna till kontroll förändrats genom utvidgningen. Det ökande resandet och handelsutbytet, med fler handelsvägar, är positivt. Dock kan man befara att antalet smugglingsförsök kommer att öka liksom annan gränsöverskridande brottslighet. Därför är det djupt otillfredsställande att den permanenta tullnärvaron försvunnit på stora delar av , inklusive . EU-utvidgningen förstärker kraven på ett förändrat arbetssätt inom tullen. Fokus måste, vid sidan av en ökad närvaro vid gränsen, än tydligare ligga på underrättelsearbete och informationsinhämtning. Europols resurser och befogenheter bör utvecklas i riktning mot en europeisk polismyndighet som ett viktigt komplement till de nationella polisstyrkorna. Ytterst skall naturligtvis varje medlemsland behålla ansvaret för insatser på sitt eget territorium. Europol skall kunna ha det polisära ansvaret för brottsutredningar när fler länder är inblandade. I samverkan med åklagarsamarbetet Eurojust skall Europol kunna beordra att spaningsåtgärder och samtidiga tillslag sker i flera länder åtgärder som ett medlemsland får neka bara om särskilda skäl kan åberopas. Underrättelsesamarbetet mellan medlemsländernas säkerhetstjänster måste stärkas. Ytterst har naturligtvis varje medlemsland ansvaret för upprätthållandet av lag och ordning på sitt eget territorium. Det kan aldrig bli fråga om att ett medlemsland har polispersonal i ett annat medlemsland mot det andra landets vilja. De element av överstatlighet vi föreslår på detta område rubbar inte statssuveräniteten men kommer att leda till en effektivare brottsbekämpning. Inom narkotikaområdet finns det olika värderingar och politik i de olika medlemsstaterna. accepterar inte lagstiftning som skulle släppa fram vad som på en del håll i förringande syfte kallas lätta droger eller s.k. coffee shops inom EU. Sammantaget menar vi att samarbetet på det rättsliga området bör fördjupas inom ramen för nuvarande fördrag. 18.1Bekämpa slavhandel med kvinnor och barn En allvarlig typ av kriminalitet och ett flagrant brott mot grundläggande mänskliga rättigheter är slavhandeln med kvinnor och barn. Denna vämjeliga företeelse är ett växande problem i . Det är framför allt östeuropeiska och ryska kvinnor och barn som utnyttjas i sina hemländer eller som förs till andra länder i där de tvingas arbeta som prostituerade. Slavhandeln med kvinnor styrs av internationella ligor och utgör en stor del av den organiserade brottsligheten. Många av kvinnorna har sålts till bordeller i EU-länderna, medan andra kvinnor hamnar i sexindustrin i andra länder. finns det konventioner som förbjuder handel med kvinnor och barn. På grund av brottets internationella karaktär är det emellertid ofta mycket problematiskt att upprätthålla bestämmelserna då nationella domstolar ofta saknar befogenheter att vidta åtgärder. Inom det utvidgade EU är det viktigt att driver kravet på EU och medlemsländerna att alla bör lägga mer resurser och politiskt särskilt rättspolitiskt engagemang på att bekämpa kvinnohandel med utbildning, polis- och åklaragarinsatser. Långsiktigt kan kampen mot handel med kvinnor och barn inte vinnas, bara motverkas, i eller övriga EU. Den kan bara vinnas genom att levnadsbetingelserna i ursprungsländerna blir drägliga och rättsamhället där stabilt. Vi vill därför prioritera ekonomiskt och rättsligt samarbete samt biståndssamarbete som förbättrar försörjningsmöjligheterna hemma för människor, särskilt kvinnor, i de länder som tjänar som ursprungsländer för människohandeln med kvinnor och barn. behöver tillåta arbetskraftsinvandring så att unga kvinnor i desperat jakt på inkomster inte skall behöva riskera att hamna i kriminella ligors klor. 19Stärk EU:s arbetet för miljön Vi liberaler är övertygade om att EU har unika möjligheter att minska de gränsöverskridande miljöproblemen. Miljön är ett typexempel på frågekomplex där hållbara lösningar endast finns på internationell nivå. Möjligheterna till bindande överstatliga beslut, och att ställa länder till svars som inte följer reglerna, bör inom miljöområdet utnyttjas till fullo av EU. Med rätt beslut på rätt nivåer kan EU utvecklas till världens bästa miljöorganisation. Genom att vi i EU fattar gemensamma beslut om miljökrav inom industrin och andra samhällssektorer så vet alla länder att deras industrier inte blir utsatta för konkurrens av industrier med lindrigare krav inom unionen. Då blir det lättare att få med alla länder på strängare miljöregler. Om varje land skulle fatta beslut om regler var för sig skulle det bli mycket svårare att ställa lika långtgående krav eftersom orättvis konkurrens alltid skulle tas upp som motargument. Klimatförändringen är ett allvarligt miljöproblem. Utsläppen av växthusgaser måste därför minskas radikalt framöver. Detta kräver effektiva ekonomiska styrmedel, lämpligen i form av utsläppsrätter eller en koldioxidavgift. Av olika administrativa skäl är systemet med utsläppsrätter mer lämpat som styrmedel i vissa fall medan en koldioxidavgift kan vara mer praktisk i andra fall. Systemet med utsläppsrätter är ganska nytt, åtminstone för europeiskt tänkande, och det är därför värdefullt att det prövas nu inom EU. För att fungera effektivt måste utsläppsrätterna fördelas genom auktion inom hela EU och inte som delas ut gratis. Med kravet på att ha utsläppsrätter för sina utsläpp får företagen ett incitament att påverka den tekniska utvecklingen i rätt riktning. De som till lägst kostnad kan minska sina utsläpp kommer att göra detta först, och det kommer dessutom alltid att finnas incitament för alla att minska sina utsläpp ytterligare. Det blir lönsamt att tillämpa och forska mer om ny teknik och testa innovationer som minskar utsläppen. Det är nu viktigt att EU går vidare med detta verktyg och överväger att dels inkludera fler sektorer i handeln, dels inkludera fler växthusgaser under kommande perioder. För att fungera effektivt måste koldioxidavgiften vara så lika som möjligt i alla länder. En del länder vill undvika höga koldioxidavgifter på sina konkurrensutsatta sektorer för att en sådan avgift försämrar företagens konkurrenskraft. Det är därför angeläget att EU beslutar om en lägsta nivå för koldioxidavgiften i EU-länderna. En sådan avgift bör ses som en miljöfråga och inte en skattefråga. Därför bör bindande beslut om denna avgift fattas som ett majoritetsbeslut i ministerrådet. Enhällighet bör alltså inte krävas. I det partiella vakuum som uppstått på den internationella arenan efter det att förkastats av Bushadministrationen i , anser vi liberaler att det är av större vikt än någonsin att EU tar långsiktiga globala och regionala initiativ på klimatområdet angående utvecklingen . anser att det går att möta hoten mot haven och den speciellt utsatta . Det är och har varit vårt budskap i såväl riksdag som EU-parlament. innebär en avgörande förändring och en helt ny möjlighet i förvaltningen av . Detta hav bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi. Syftet med att göra till ett internationellt pilotprojekt är att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling skall kunna garanteras. Det är helt avgörande att en europeisk marin strategi nu tas fram. Det grundliga arbete som lagts ned får inte vara ogjort. Här måste agera kraftfullt och trycka på för att så skall ske att i en sådan tvärsektoriell strategi fastställa att havet skall nyttjas på ett hållbart sätt, med utgångspunkt från försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Kommande generationers nyttjande av haven och de ekosystemens möjligheter att svara på förändringar måste säkerställas. Denna grund måste finnas när andra strategier sedan läggs fast. Kärnsäkerheten i , i östra och centrala utgör ett viktigt mål för EU:s biståndsinsatser. Den bristande säkerheten i kärnkraftverken där är ett allvarligt miljöhot mot hela vår kontinent, likväl som det utgör en direkt och påtaglig fara för människorna i den omkringliggande regionen. Målet måste vara att främja en säker energiproduktion. Bättre hushållning med elenergi och effektivare energidistribution skulle minska den totala energianvändningen. Genom framför allt WTO-medlemskap kommer dess subventionering av energikonsumtion att minska. anser att EU också bör kunna spela en avgörande roll i frågor om miljökrav på varor. EU har t.ex. varit pådrivande och helt avgörande för att få strängare avgasregler på bilar i alla medlemsländer. EU måste driva på i arbetet för att se till att varor inte är miljöfarliga, eftersom den gränslösa marknaden begränsar möjligheten till nationella särregler. Det gäller inte minst regler och förbud i fråga om miljöfarliga ämnen, som t.ex. kadmium, kvicksilver och vissa flamskyddsmedel. EU:s inre marknad ger rätt till fri handel med varor men ger också möjlighet att ställa hårdare gemensamma krav på att varorna inte är farliga. EU arbetar med att ta fram ett nytt regelverk för att kunna kontrollera användandet av kemikalier. Det föreslagna systemet heter Reach och står för Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals. Det är av största vikt att denna lagstiftning drivs igenom och att den kraftfullt verkar i denna riktning. 20Säkrare och sundare livsmedel i EU Vi liberaler vill verka för säkrare och sundare livsmedel i EU. Målet bör vara att utforma en gemensam europeisk livsmedelspolitik, som gör det möjligt för människor att känna trygghet med vad de äter oavsett om de befinner sig på i eller i finska . i och fallen med galna ko-sjukan i stora delar av visar falskheten i påståenden från producenthåll om att vi i visserligen betalar mer för våra livsmedel men därmed får säkrare mat. En gemensam europeisk livsmedelspolitik är nödvändig för att vi effektivt skall kunna ta itu med säkerhetsproblemen. menar att höga krav på korrekt information måste ställas för att vi som konsumenter skall kunna vara säkra på vad vi köper. Det är därför nödvändigt att utveckla ett system för kontroll av märkningen. Producenten och försäljaren skall kunna bevisa att alla påståenden som görs om en vara är korrekta. EU bör införa en basnivå för livsmedelssäkerheten. Ett strikt säkerhetssystem måste vara lika för alla producenter i alla led i livsmedelskedjan inom hela unionen. Då innebär det inga handelshinder och ingen skillnad i konkurrensvillkor mellan företagen alla får samma basförutsättningar. EU behöver ett gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel. De lokala inspektörerna måste ha ett starkt regelverk i ryggen. Kontrollen skall ske lokalt, regionalt och nationellt. För att kunna garantera att den nationella kontrollen fyller de uppställda kraven måste det ske en kontroll av kontrollanterna. Den inrättade europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) bör ge goda möjligheter att arbetet med livsmedelssäkerhetsfrågorna får den tyngd de kräver. Detta har på ett mycket framgångsrikt sätt verkat för genom Europaparlamentarikern när hon krävt ett matens FBI. Det är viktigt att arbetar inom EU för att myndigheten får de resurser och det mandat som behövs. EFSA tillkom delvis som en följd av . Det är uppenbart att problemen kring BSE pekar på brister i vår förmåga att upptäcka livsmedelsrelaterade sjukdomar och att göra rätt riskbedömningar inom livsmedelsproduktion. Regeringen bör vara pådrivande för att EFSA skall hitta och korrigera denna typ av systemfel. Myndigheten har dock inte fått det fulla ansvar som vi anser att den borde ha när det gäller kontroll och möjligheter att föreslå sanktioner. Rättssystemet är i princip en nationell angelägenhet, även på livsmedelsområdet, men det finns fall då det är nödvändigt att ha sanktionsmöjligheter på EU-nivå. Det handlar t.ex. om när ett livsmedelsproblem som drabbar konsumenterna uppstår i ett land och landets egna myndigheter uppenbarligen saknar förmåga eller vilja att ta itu med frågan. Vi anser därför att skall verka för ett breddat mandat för den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Vi liberaler menar dock att det självklara kravet på att samtliga livsmedel måste vara säkra inte får medföra att den traditionella och regionala matkulturen i går förlorad. Dessa produkter måste även fortsättningsvis få framställas på sedvanligt manér även om detta innebär att alla regler inte följs fullständigt under tillverkningen eller tillagningen. Detta förutsätter emellertid ett certifierings- och/eller licensieringsförfarande samt att produkterna tydligt märks. På detta sätt garanteras mångfalden inom EU, som valet är den enskilde konsumentens. Målet måste vara det självklara att all mat skall vara ofarlig. Ett sådant system borde givetvis vara globalt. Men det som vi har makt och huvudsakligt ansvar för är den europeiska marknaden. 21Narkotika, tobak och alkohol större genomslag för folkhälsoperspektivet i EU Den ökade användningen av tobak, alkohol och narkotika är allvarliga folkhälsoproblem, som delvis förvärrats . Både och den allmänna utvecklingen inom EU spelar en viktig roll för våra möjligheter att komma till rätta med dessa problem. hävdar att folkhälsopolitiken i första hand bör vara ett område för den nationella politiken, men folkhälsofrågorna kan inte separeras från andra områden som t.ex. handelspolitiken och jordbrukspolitiken. Att är medlem av den Europeiska unionen påverkar våra möjligheter att föra en aktiv förebyggande folkhälsopolitik. har länge betonat vikten av att folkhälsoperspektivet får större genomslag i EU:s arbete och att bättre samarbete mellan medlemsländer i den riktningen krävs. Glädjande nog finns tecken på att man inom EU nu tar dessa frågor på större allvar, både genom skrivningar till ny konstitution och i enskilda länders agerande. Vi vill arbeta för ett EU som utnyttjar marknadsekonomins fördelar men som också låter sociala synpunkter och hänsyn till folkhälsan väga tyngre när det är motiverat. I många västländer intensifieras nu arbetet mot tobaksbruket och rökningen minskar. ökar den i östra och tredje världen. Svensk tobaksindustri verkar aktivt i . bör där, liksom i övrigt i och tredje världen, aktivt stödja arbetet mot tobaken, bl.a. genom (). EU har en förhållandevis restriktiv tobakspolitik, i linje med sitt arbete för att förebygga cancer.