mot · GT02N383 · 2005-10-04 00:00:00 — anser att dessa mindre flygplatser måste finnas kvar, och ett visst statligt stöd för att kunna överleva måste utgå. Vi anser också att Rikstrafikens upphandling av det s.k. Norrlandsflyget inte får innebära att resande på dessa linjer har sämre möjligheter till samordning med t.ex. SAS än andra resenärer. Goda IT-kommunikationer är ett mycket viktigt verktyg för alla som bor och verkar på landsbygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i alla delar av landet. Teknikutvecklingen går snabbt på området, och det som är en bra teknik kanske är omodernt redan om . Därför skall inte offentliga resurser läggas på att bygga ut något som kanske inte är hållbart om , där marknaden i stället kan ta ansvar. uppfattning är därför att det i första hand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Det är viktigt att få en god täckning av IT-utbyggnaden också på landsbygden. Debatten har i handlat mycket om just tillgången till en uppkoppling. Diskussionen om vilka tjänster m.m. som sedan skall finnas att tillgå i näten har nästan helt uteblivit. Men också de vanliga telekommunikationerna måste diskuteras. Det är viktigt att alla i på den avreglerade telemarknaden får tillgång till telefoni till rimliga priser. Det har visat sig att mobiltelefontäckningen är synnerligen dålig på många håll i , kanske framför allt i inland men även på andra håll och också i samband med tågresor. Ur säkerhetssynpunkt är det synnerligen allvarligt att mobiltelefonerna inte fungerar tillfredsställande i olika delar av landet. Det är också en konkurrensnackdel för företagare att de inte kan lita på att de kan nås och nå andra med mobiltelefonen. Kraven på operatörerna måste bli tydliga så att åtgärder vidtas för att förbättra täckningen. Vi lever i ett modernt och teknikberoende samhälle. Det ger oss många fördelar, men det gör oss också extra sårbara för avbrott i elförsörjningen. Stormen visade tydligt på hur känsligt det svenska el- och telenätet är. En kombination av att operatörerna slimmat sina serviceorganisationer och att på landsbygden stora delar av näten är luftbaserade har lett till att befolkningen var utan el eller telekommunikation . Brister i el- och telenätet kan vara mycket allvarligt för landsbygdsutvecklingen. Vem vill starta företag om man riskerar att förlora kunder därför att produktionen ligger nere på grund av strömavbrott? Vem vill flytta till landet om det innebär risk för mörker, kyla och tystnad på grund av el- och teleavbrott? Det måste finnas starka ekonomiska incitament för nätbolagen att öka leveranssäkerheten i elnätet. Därför behöver skadestånden till dem som drabbas av elavbrott höjas och kontrollen av nätbolagen ökas. Någon lösning har inte presenterats, och föreslår därför att det skall utredas om de företag som är beroende av många persontransporter med flyg för sina anställda skall kunna få ett stöd i likhet med det stöd som utgår för transport av gods. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Rikstrafiken måste ha som sin huvuduppgift att främja transporter som leder till tillväxt och regional utveckling. Bilar är ett nödvändigt transportmedel för många människor i . För många som bor på landet saknas alternativa färdsätt och en egen bil är avgörande för att kunna ta sig till arbete och service. har bensinpriset stigit kraftigt. Det höga bensinpriset slår hårt mot landsbygden. Vi anser att reseavdraget ska följa prisutvecklingen som det bör breddas så att transport till och från barnomsorg bör inräknas i avdraget. En arbetsmarknadspolitik för landsbygden Ett av landsbygdens och glesbygdens allvarligaste problem är bristen på arbetskraft. som arbetslösheten är hög saknas ofta specialister av olika slag vilket hotar både tillväxten och välfärden. Det krävs därför flexibla och innovativa lösningar, exempelvis genom samarbete med lokala aktörer, för att skapa attraktiva tjänster för högutbildad arbetskraft. Statliga myndigheter har här ett stort ansvar att delta i denna typ av lösningar. Det skulle t.ex. vara möjligt att kombinera tjänster som miljöinspektör med viss forskningsverksamhet för . Arbetsmarknaden på landsbygden ser ofta mycket annorlunda ut gentemot tätorten. På landsbygden finns det t.ex. ett mycket större inslag av säsongsarbete både inom de areella näringarna och inom turistbranschen. Dessutom är arbetsdelning av nödtvång vanligt och många kombinerar en anställning med egenföretagande. Arbetsmarknadspolitiken måste i större utsträckning anpassas till detta. kräver att man ser över arbetsmarknadslagstiftningen och att ett landsbygdsperspektiv finns med på ett tydligt sätt i en sådan översyn. Ett exempel på detta är att enmansföretagare har mycket små möjligheter till a-kassa när man i princip måste avveckla sitt företag innan a-kassa kan komma i fråga. Det är också uppenbart att t.ex. vården redan nu har brist på personal i vissa delar av landet. Detta kommer troligen att bli ett växande problem. Därför måste denna typ av arbeten bli mer attraktiva genom att t.ex. avskaffa monopolen inom den offentliga sektorn. Mycket talar dock för att inte klarar att lösa arbetskraftsbristen genom de personer som finns i landet, och därför kan arbetskraftsinvandring bidra till att lösa en del av dessa problem. Utbildning och forskning en bas för tillväxten i hela landet Tillgång till välutbildad arbetskraft är en förutsättning för en företagsutveckling på landsbygden. Distansutbildning, högskolor, folkbildningsinsatser samt en bra ungdomsskola på landsbygden är av avgörande betydelse för människors utveckling och för att förse företag framöver med kvalificerade medarbetare. Det är naturligtvis viktigt med satsning på högskoleutbildningarna. För landsbygden betyder de regionala högskolorna samt högskoleanknutna distansutbildningarna mycket. är det viktigt att resurserna och tillgången på studenter matchar den gjorda utbyggnaden så att man ej orsakar en försämring av den svenska utbildningen och forskningens konkurrenskraft. Vi anser att det t.ex. är viktigt med en studentpeng som följer studenten så att tillväxt av högskoleplatser sker där studenterna vill studera. Vi är övertygade om att många av de nya högskolorna skulle gynnas av detta och också gå mot en ökad profilering. Vi vill här även peka på att det inte är givet att det är staten som skall vara huvudman för alla högskolor ; en annan lämplig driftsform kan vara t.ex. stiftelseformen. Samtliga högskolor och universitet konkurrerar då på lika villkor om studenternas gunst. Är en högskola bra får den fler studenter, är den dålig får den färre. Högskolor är bra även utanför de traditionella universitetsorterna, och de får en bra chans till att utvecklas genom förslag till fördelningssystem. liberalerna föreslår att den eftergymnasiala yrkesutbildningen utvecklas och samordnas bättre. Detta är särskilt angeläget i perspektivet av livslångt lärande och med hänsyn till de snabba förändringar som sker i samhället och arbetslivet, vilka kräver en högre kompetens hos enskilda individer. Den visar med all önskvärd tydlighet, att det är mycket svårt för den enskilde att få en överblick över vilka utbildningsmöjligheter som finns och vad de leder till. Förutsättningarna för att delta i olika utbildningar skiljer sig också åt i form av kostnader och studiefinansiering. Det måste också vara svårt för en arbetsgivare att bedöma vad en utbildning är värd, eftersom det inte finns en enhetlig dokumentation i form av examina, betyg eller intyg. Behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar har ökat kraftigt och kommer att öka ytterligare . finner det angeläget med en utveckling och ökning av den eftergymnasiala yrkesutbildningen, eftersom den är efterfrågad på arbetsmarknaden och därför leder till arbete. I vår budgetmotion föreslår vi därför ökade resurser till bl.a. kvalificerade yrkesutbildningar (KY). Dessa utbildningar är också viktiga för de av en årskull som inte har för avsikt att efter gymnasieskolan fortsätta till akademiska studier vid universitet eller högskola. anser emellertid att det måste ske en bättre samordning av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna, innan en fortsatt utbyggnad sker. Vi upprepar därför det beslut som redan fattat, nämligen att regeringen skyndsamt tillsätter en utredning av eftergymnasiala yrkesutbildningar. I direktiven bör också skrivas in, att utredningen ska pröva förutsättningarna att i skapa en yrkeshögskola, en motsvarighet till vad som redan finns i flera länder, bl.a. , och . Det finns ofta brist på utbildad arbetskraft framför allt inom hantverksyrken men också många serviceyrken. För att möta utbildningsbehovet anser att man skulle kunna dra nytta av en modern lärlingsutbildning. Det är viktigt med lärarledd undervisning men delar av både undervisning och handledarstöd borde kunna ske med modern medan själva hantverket lärs ut på plats. Detta skulle också vara ett utmärkt sätt att grunda för generationsskiften inom många småföretag. Vi tror att man även skulle pröva lärlingssystemet inom vissa vårdyrken där praktik kan kombineras med distansundervisning. Detta bör ges regeringen till känna. Viktigast av allt inom utbildningsområdet är trots allt en bra grund- och gymnasieskola. råder mycket stora skillnader i ekonomiska villkor för skolor i olika kommuner. Med stora skillnader är det omöjligt att hävda att utbildningens kvalitet blir likvärdig över hela landet. anser att det är hög tid att staten tar över ansvaret för skolans resurser. Pengarna ska inte variera beroende av var eleverna bor, utan efter vilka behov de har. Därför vill vi liberaler införa en nationell skolpeng som tar hänsyn till elever med särskilt behov av stöd. Ett komplement till den vanliga gymnasieskolan kan precis som när det gäller högre studier vara distansutbildning. Utveckling av distansmetodik för gymnasister skulle bl.a. underlätta för landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmaste gymnasieort. Men framför allt kan det vara viktigt för mer ovanliga utbildningsinriktningar. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket mera än en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungera som en allmänt kompetenshöjande resurs för ortens enskilda studerande samt för näringslivet. och privata aktörer kan i samverkan med gymnasier och komvux i småkommuner erbjuda distansutbildning som ger en mångfald av kurser och kompletteringar och behörighet till universitetsstudier. har allt att vinna på att ta tillvara den begåvningsreserv som finns, inte minst i glesbygden. Därmed ges även de som av olika skäl inte kan studera på heltid, vid komvux och gymnasieskolor, goda möjligheter att skaffa sig behörighet för högskole- och universitetsstudier. Folkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad kan inte nog betonas. Folkhögskolans fjärde år på de allmänna linjerna utgör ett värdefullt komplement för dem som vill ha en starkare plattform att stå på innan högskolestudier börjar. Folkhögskolorna är sprungna ur den svenska folkrörelsetraditionen, och den speciella sammanhållningen och gemenskapen, ofta med en ideologisk grund, utgör något mycket positivt för många av eleverna. En folkhögskola belägen i lands- eller glesbygden kan genom sitt internatliv kanske få några elever från en större tätort att bosätta sig i bygden efter avslutade studier. Precis som när det gäller den vanliga högskolan anser att en rörlig studentpeng som gör att resurserna hamnar där studenterna vill läsa skall vara rådande för resursfördelningssystemet på folkhögskolorna. iStudieförbunden är ett viktigt komplement till annan utbildning. Detta gäller både möjligheten för den som inte fått möjlighet till annan utbildning att t.ex. komplettera sina kunskaper i språk, men det rör också bildning och kultur i ett bredare perspektiv. Studieförbunden har ofta spelat en viktig roll i arbetet med att bygga upp kunskap om den egna orten. En mer jämställd landsbygd Kvinnors företagande är av största vikt för utvecklingen på landsbygden. Det är en intressant iakttagelse man gjort vad gäller erfarenheten genomförande av miljö/landsbygdsprogrammet och mål 1-programmet, att kvinnorna har en nyckelroll för de förändringar och den utveckling som sker på landsbygden. Kvinnors nyföretagande har varit drivkraften bakom en breddning av jordbruksföretagandet. Trots de positiva erfarenheterna går fortfarande endast en liten andel av LBU-pengarna till kvinnliga företagare. Detta är olyckligt och en ny regering bör bevaka så att man bättre tar till vara kvinnors möjligheter att söka LBU-pengar. Det blir därför viktigt att få en riktig utformning av prioriteringsområde 3 inom LBU-programmet som riktar sig till en bredare landsbygdsutveckling och alla typer av företagande på landsbygden. Bland annat bristen på bra och intressanta jobb gör att kvinnor i större utsträckning än män lämnar landsbygden. Socialdemokraternas motstånd mot privata alternativ inom utbildning, vård och omsorg fråntar många kvinnor möjligheten att både driva företag och välja bland olika arbetsgivare. Många familjer har behov av att köpa hushållsnära tjänster. vill stimulera arbetstillfällen inom denna del av tjänstesektorn, vilket skulle vara positivt inte minst utifrån jämställdhetssynpunkt. Naturen och det brukade landskapet en av landsbygdens största tillgångar Naturen och landskapet är en bas för mycket av landsbygdens speciella värden. Det brukade landskapet ger miljöer för många av våra sällsynta växter och djur. I skogslandskapet gäller det att skydda viktig gammelskog och i skärgården finns ett behov av att skydda många viktiga miljöer. Biologisk mångfald och ett bevarande av vårt kulturhistoriska arv utgör viktiga komponenter för det mänskliga välbefinnandet. Närheten till naturen är också ett av skälen till att många människor väljer att bosätta sig på landsbygden. är naturen och landskapet basen för många av landsbygdens företag inom jordbruk-, skogsbruk-, fiske- turism- och fritidsnäringarna. Det finns också en uppenbar konkurrens om mark framför allt när det gäller tätortsnära landsbygd. Det kan gälla utbyggnad av tätorten, konkurrens mellan jordbruk och golfbanor, behovet av fritids- och rekreationsmark. Detta kräver en mer medveten planering av användningen av marken så att man tar till vara dess möjligheter på bästa sätt. Ur demokratisk synvinkel behövs också en större delaktighet av framför allt dem som bor på landsbygden i denna process. En fördjupad förståelse kring förändringen på landsbygden som berör både service och markanvändning är viktigt. Detta är särskilt viktigt eftersom det finns all anledning att misstänka att framför allt utvecklingen inom jordbruket kommer att leda till stora förändringar i landskapet. motsätter sig inte dessa förändringar. Landskapet som vi ser är i allra högsta grad en följd av hur människan har påverkat naturen genom tiderna. Vi vill dock att man har en insikt om hur denna förändring sker och vilka konsekvenserna blir samt att man till viss del påverkar utvecklingen i önskad riktning. att vissa för varje region viktiga traditionella delar av kulturlandskapet bevaras att landskapet utvecklas på ett sådant sätt att biologisk mångfald gynnas. Framför allt att man får ett skydd för rödlistade arter att landskapet skall vara tillgängligt för fritid och rekreation. Detta gäller inte bra skogslandskap utan också slättlandskap att tillgängligheten i vissa områden också bör gälla för den som är handikappad att nyttjandet av landskapet till traditionella näringar som skogsbruk och jordbruk kan samordnas med bra naturvård att de som nyttjar landskapet för rekreation, eller näring, t.ex. hästnäringen, fritidsfiskare, turistnäringen också är delaktiga i de åtgärder som krävs för att bevara och anpassa landskapet efter deras behov. Regeringen bör tillsätta en utredning för att klargöra kunskapsläget kring landskapets förändring och för att se över om de styr- och planeringsverktyg som finns är tillräckliga. Detta bör ges regeringen till känna. Skydda den biologiska mångfalden Skyddet av den biologiska mångfalden måste vara ett gemensamt ansvar. Den enskilda markägaren gör stora ideella insatser och svenskt skogsbruk bidrar genom frivilliga naturvårdsavsättningar. Skyddet av viktiga naturområden kan ske genom reservatsbildningar men också genom civilrättsliga avtal mellan markägare och myndighet. Kunskap, samarbete och överenskommelser är grundförutsättningar för ett framgångsrikt miljö- och naturvårdsarbete. Mycket tyder på att landskapsplanering med gröna stråk, våtmarker m.m. kan spela en stor roll för skyddet av den biologiska mångfalden. anser att pengar för arbetet med biologisk mångfald såväl som pengar inom EU:s landsbygdsutvecklingsprogram nu i större utsträckning än tidigare bör användas i lokala försöksprojekt. Det är viktigt att tillvarata lokalt engagemang på brukarsidan. Även andra lokala krafter såsom byalag, naturvårdsföreningar, fältbiologer och andra ideella organisationer men även representanter för andra näringar på landsbygden, t.ex. turistföreningar, måste få vara en del av detta arbete. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltningen av fiskeresurserna måste bli bättre både för att skydda den biologiska mångfalden och för att säkra framtiden för fiskerinäringen. Vad som krävs är långsiktighet i regelverken som ger framförhållning, så att fisket kan anpassas till ett långsiktigt möjligt fångstuttag. Vi måste kunna kombinera strävan efter ett hav i balans med att bibehålla en levande kust och skärgård. Även här ser det lokala engagemanget som en viktig del. Vi är t.ex. positiva till att det även i kustregionerna bildas lokala fiskevårdsområden. Vi anser vidare att vi måste få en lösning på finansieringen av fiskevården så att det gynnar det lokala engagemanget. Jordbruk, fiske skogsbruk och turism; näringar i nära samspel med naturen Ett livskraftigt jord- och skogsbruk som är konkurrenskraftigt ligger till grund för en levande och lönsam landsbygd. I skärgården och längs våra kuster har framför allt det kustnära fisket en stor betydelse som bas både för turistnäringen och förädlingsindustrin och därmed för att säkra möjligheterna till ett åretruntboende. Det är omöjligt att få en framgångsrik landsbygdsutveckling utan att de areella näringarna blomstrar. Lantbruksföretagen har stor betydelse för landsbygdens utveckling, både företagen som sådana och den viktiga miljöskapande funktion som lantbruket utgör. I samband med implementeringen av EU:s nya jordbrukspolitik kommer en förändring troligen att ske för många jordbruksföretag. En alltmer konkurrensutsatt marknad kommer att kräva större lyhördhet för konsumenternas krav, ökad profilering, förädling och nischproduktion samt en ökad öppenhet för olika kombinationsverksamheter såsom miljövård och turism. En ökad möjlighet genom byråkratiska förenklingar för småskalighet, både vad gäller produktion och slakteri, skulle ytterligare öppna för kombinationsverksamheter. Hästnäringen spelar också en allt större roll för landsbygden. finns det runt 3000000 hästar i landet och uppskattningsvis en tredjedel av den svenska befolkningen har någon typ av kontakt med hästar. Hästnäringen är det femte största näringsområdet inom jordbruket och omsätter enligt den hästpolitiska utredningen. Medräknat de indirekta verksamheterna lär summan landa på och 40000 personer hel- eller deltidssysselsatta inom sektorn. har i uppgift att kartlägga och analysera hästnäringen, dess betydelse för miljöpolitiken samt om hästnäringen skall bli en tydligare del av jordbrukspolitiken. önskar att utredningen också får ett uppdrag att framför allt ge förslag på vilka åtgärder som kan behöva göras för att få en stark självständig hästnäring. Skogsindustrin är en av viktigaste basindustrier och står för stora delar av den Svenska exporten. Ägandet av skogen är väldigt ojämnt fördelat i landet. I finns en stor andel privatägd skog medan statligt ägande dominerar i norr. Det är framför allt via som staten äger stora skogsarealer. Vi anser att staten inte bör ägna sig åt kommersiell skogsnäring utan att skall säljas ut. När detta görs bör försäljningen göras på ett sådant sätt att inte en enda stor privat skogsägare tillkommer utan att det är möjligt för lokala aktörer att delta. Så länge staten äger mark både via bolag och statliga verk bör man vara ett föredöme genom att ha en lokal dialog kring hur skogsskötseln bedrivs. De statliga skogarna bör också, tills en utförsäljning skett, kunna användas som utbytesskog vid reservatsbildningar. Fiskets roll för framför allt skärgården och kustbygderna är viktigt. Här är den stora utmaningen att trygga de biologiska systemen så att tillgången på fisk tryggas på lång sikt. Även här gäller det att finna vägar för att kunna kombinera olika verksamheter t.ex. fiske, småskalig livsmedelsproduktion och turism för att öka den regionala tillväxten. Det finns många åtgärder att vidta för att utveckla de traditionella areella näringarna vilket vi utvecklar mera i vår jord-, skog- och fiskemotion. Den extremt småföretagsbaserade turistnäringen är en naturlig och viktig del av hela näringspolitik. 2002 var branschens storlek av BNP. hade 14,9 miljoner utländska besökare som spenderade nästan . Mest pengar lade turisterna på varuhandel (63 miljarder). Därefter kom boende och restaurang (51 miljarder) och transporter (44 miljarder). Antalet sysselsatta inom turistnäringen är 127000 personer vilket är fler än det totala antalet anställda inom med dotterbolag, , , , , , Sonera, och H & M. turistpolitik utgår ifrån det faktum att en fungerande turistsektor kan ge fler jobb, bättre statliga finanser, ett levande samt en bättre miljö. Den s.k. ekoturismen är en intressant sektor, som förmodligen passar särskilt väl i med tanke på vad vi som turistmål har att erbjuda i form av orörd natur och andra kultur- och skönhetsupplevelser. En politik för bra boendeförhållanden i hela landet Bostadspolitiken har havererat i . Debatten fokuserar ofta på städernas situation där höga boendekostnader och liten nyproduktion utgör stora problem. Landsbygdens problem kommer ofta i skymundan. I stora delar av är situationen sådan att produktionskostnaden för ett nytt hus är långt högre än vad huset sedan värderas till på marknaden. Det innebär svårigheter att få lån. Detta leder till att det inte byggs på landsbygden trots att det i vissa fall finns både behov av bostäder och tillgång på billig mark. En ofta debatterad fråga när det gäller boendet på landsbygden är strandskyddet. En flexiblare inställning som är anpassad till landets mycket olika förhållanden bör få komma i fråga. Det kan handla om att reglerna för strandskydd skall tillämpas hårdare än vad som ofta sker i områden där trycket från exploatering är stort (exempelvis ). Däremot skall dispens från strandskyddsbestämmelserna kunna ske för kommuner med stora strandområden under förutsättning att starka miljöskäl inte talar för ett starkare skydd. Tillgång till social service, kultur och fritidsaktiviteter Mycket tyder på att det är andra faktorer än bara arbete som styr var människor väljer att bo. Landsbygden har enligt haft en ökad inflyttning. Troligen därför att många uppskattar bl.a. den tillgång till natur och miljöupplevelser som landsbygden erbjuder. En av de stora utmaningarna är hur man skall erbjuda även landsbygdens befolkning en god social service med daghem, skolor, sjukvård och äldrevård. Utan denna service blir boendemiljön på landsbygden mindre attraktiv och blir därmed ett alltmer segregerat samhälle. Ett gemensamt ansvar för kärnverksamheten i hela Det är mycket viktigt att staten tar ett ansvar för sin kärnverksamhet i hela . Allt oftare lämnas det rapporter om att postservice, apotek, polis och rättsmyndigheter dras in eller läggs ned. sker detta mer eller mindre i smyg utan att det föregås av offentlig debatt. Denna utveckling är inte tillfredsställande, och den sker i hela landet såväl i lands- och glesbygden som i många förorter till våra storstäder.