ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ402 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medelstilldelning ur LBU-programmet till bl.a. , och . Miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU) har en avgörande betydelse för att det skall finnas ett levande jordbruk och en positiv utveckling av landsbygden. Här kompenseras bland annat jordbruket för de av samhället beställda tjänster som biologisk mångfald, öppet landskap och ett levande kulturlandskap. Dessa samhällsbetalda tjänster utgör numera en betydande del av jordbruksföretagens totala intäkter. För del har samhällsersättningen via LBU-medel uppgått till ca , där den största delen har utgått till miljöersättningar. Det har haft en avgörande betydelse för att behålla ett levande jordbruk på hela , speciellt i de mera karga kustområdena. Det har också starkt bidragit till att nå miljömålen, bland annat att minska utsläppen till . Vidare har det möjliggjort att mycket betesmark har röjts och betas för att hållas öppen. Det har blivit ett lyft för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden. En följdeffekt är att dessa områden har blivit ett uppskattat inslag för den så omfattande besöksnäringen på . Samma betydelse har medlen haft i län och . Det nya ersättningssystemet till jordbruket, som bygger på gårdsstöd och tilläggsersättningar, innebär att incitamentet till produktion försvinner. Detta riskerar att medföra att framför allt den betande djurproduktionen avvecklas med medföljande negativa konsekvenser. Med det nya stödsystemet får miljöersättningar en avgörande roll om det skall finnas kvar någon betande djurproduktion över huvud taget. Miljöersättning har också utgått till miljövänliga sockerbetsodling. Det har haft en viktig roll att möjliggöra en fortsatt odling av sockerbetor på . Detta stöd måste ingå även i det nya LBU-programmet. LBU-programmet omfattar hela landsbygdsutvecklingen, inte bara jordbrukets roll på landsbygden. För att möjliggöra en utvecklande landsbygd, som skall vara med och skapa tillväxt, arbetstillfällen, miljövärden och en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem måste mer medel tillföras. Det handlar om att stödja den utvecklingskraft och initiativförmåga som finns på landsbygden och bland dess företagare. För att uppnådda positiva effekter inte skall spolieras, och utveckling skall kunna ske, måste medel avsättas så att LBU-programmet kan förstärkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ403 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av den framtida landsbygdspolitiken. har ett antal utredningar om den svenska landsbygden och dess företrädares villkor genomförts. Just nu arbetar den parlamentariskt tillsatta under ledorden På väg mot en hållbar landsbygdsutveckling. Det delbetänkande som kommittén lämnade visar i grunden på ett positivt angreppssätt för den framtida landsbygdspolitiken. Parallellt med fortsatta arbete inleds den svenska programskrivningen för EU:s Landsbygdsutvecklingsprogram (LBU). , som är den senaste europeiska landsbygdskonferensen efter 1996, samlade ca 1000 personer från hela . Signalerna från visade klart att det fanns ett mycket stort intresse och engagemang för en bred satsning på landsbygdsutveckling från EU:s sida. Särskilt nämns Leadermodellen som en arbetsmetod att ta med sig in . Leader är ett av EU:s nuvarande gemenskapsinitiativ för stöd till att utveckla nya metoder för landsbygdens utveckling. Metoden bygger på att man arbetar utifrån den lokala arenan i samverkan mellan privat, offentlig och ideell sektor. Även beslut om stöd skall tas så nära brukarna som möjligt i ett partnerskap mellan dessa tre grupper. En flexibilitet skall råda vad det gäller samverkan över olika administrativa och geografiska gränser. Programmet stöder även utbyte mellan landsbygdens aktörer i de olika EU-länderna. har prövat Leadermodellen i 12 geografiskt avgränsade områden , däribland med flera av och läns kommuner involverade och med gott resultat. Det är nu dags att överföra metoden, och de erfarenheter som gjorts, till hela landsbygd. Arbetet i trepartnerskap ger en styrka och uthållighet. Leader-metoden bör kunna användas i samtliga axlar inom det kommande LBU-programmet där inga formella hinder finns. Det är också viktigt att understryka att de areella näringarna har en mycket betydelsefull roll på landsbygden men att det är av största vikt att även nya näringar utvecklas för att ge möjlighet till ökat boende och försörjning på landsbygden. Därför är det viktigt att det i kommande landsbygdsprogram ges utrymme för konkret näringslivsstöd. Mycket av tillväxten sker på den lokala nivån. Det är mellan två individer som affärer görs upp, och det är på den nivån vi finner de fyndiga lösningarna på saker och ting. Det är här vi formar framtiden och det är här de nya företagen växer fram i ett samspel mellan olika aktörer. LBU-programmet skall vara enkelt vad det gäller ansökan, beredning, redovisning och rapportering, och åtgärder bör sättas in för att öka myndigheternas förståelse för näringslivets/projektgenomförarens vardag samt för att underlätta kontakter mellan myndigheter och medborgare exempelvis i fråga om graden av dokumentation, tidsrymder, utbetalningstider etc. Uppföljning och utvärdering är mycket viktigt, men detta arbete bör föregås av en samordning med övriga stödsystem i och gärna i , där indikatorer och horisontella mål ges samma definitioner. Detta är en förutsättning för att kunna jämföra utfall. Vad som ovan anförs om inriktningen av den framtida landsbygdspolitiken bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ407 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en rovdjurspolitik som tar hänsyn till människor och näringar samt behovet av en förändring av 28 § jaktförordningen. Rovdjurspolitiken kan inte ses som en isolerad företeelse utan måste utformas i samklang med de människor och de näringar som finns i områden som hyser stora rovdjursstammar. Det måste anses som en självklarhet att djurägare skall ha laglig rätt att skydda sina tamdjur från rovdjursangrepp. Detta gäller jordbrukare, fäbodbrukare, renägare och hundägare. Att därför inskränka möjligheten till skydd av tamdjur enbart till inhägnader är inte anpassat till verkligheten. Därför måste enligt vår mening 28§ jaktförordningen få en annan lydelse där inte enbart djur i hägn kan skyddas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ408 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl. Med stor samstämmighet i uppgifter från fiskare längs den svenska och finska kusten har vi nu en mycket stor sälstam. Om vi för svensk del skall ha kvar någon fiskenäring längs berörda kuster måste frågan om förvaltning/begränsning av sälstammen lösas. En lösning bör, enligt berörda parter, vara gemensam mellan och . Yrkesfiskarna har lidit stora förluster och många har också upphört med sitt näringsfång på grund av dålig lönsamhet. Den statliga ersättningen kan även om den nu är för låg rimligen inte fortsätta att öka i takt med sälstammens reproduktion, dvs. I nära samverkan med pågående viltforskning vid SLU bör det vara möjligt att utan dröjsmål införa jakt på säl. Detta bör ges regeringen till känna. Sälstammens utbredning och omfattning är ett allvarligt hot mot våra kustnäringar och i rådande läge är en balanserad jakt, byggd på viltforskningens och näringens kunskaper, en metod att minska de omfattande skador som förekommer.
mot · GT02MJ409 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv uppgår nu till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten i har varit extremt snabb . Denna ökning av skarv i har lett till ett stort antal klagomål om att skarvarna gör skada på fiskbestånden, skapar andra olägenheter för fisket och förstör skogen på de öar där de häckar. Inom stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. Det är synnerligen svårförståeligt att allmän jakttid inte längre medges för en fågel som förekommer i mycket stora och ständigt ökande antal. När bestämmelser inom det jordnära område som jakt och viltvård utgör inte kan förstås och inte heller har någon verklighetsbakgrund, är risken påtaglig att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Vi förordar att allmän jakttid medges på skarv. Detta måste anses fullt berättigat då fågeln aldrig varit talrikare än den är . Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ412 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten inte får urholkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av klara och tydliga ersättningsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skötselavtal skall finnas när naturreservat inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommersiellt missbruk av allemansrätten. Äganderätten får inte urholkas Den enskilda äganderätten måste vara starkt grundlagsskyddad och måste respekteras, eftersom den utgör grunden för jord- och skogsbruk. Eftersom dessa näringar har stor betydelse även för förädlingsindustrin i så är äganderätten en grund för välstånd på landsbygden men också för hela . När behandlade var man medveten om att lagen innehöll allvarliga oklarheter när det gäller både äganderätten och ersättningsreglerna i en mycket central lagstiftningsfråga, vilket också var starkt kritiska till. Det är nödvändigt att ett förtydligande av lagstiftningen sker i syfte att äganderätten även i fortsättningen skall ge ett mycket starkt skydd som det inte får förhindra de åtgärder som är motiverade på grund av skyddet av miljön. Detta bör ges regeringen till känna. Full ersättning vid intrång Om intrång ändå måste göras skall den grundläggande principen vara att markägaren skall ha full ersättning. Kravet på klara och tydliga ersättningsregler är ett måste och kompensation skall utbetalas för begränsningar av pågående markanvändning som är att betrakta som mer än bagatellartade. Detta bör ges regeringen till känna. Skötselavtal för ökad mångfald Grunden för svensk naturvårdspolitik ska vara en mångfald av brukare i kombination med en rätt hanterad allemansrätt inte naturreservat. Närhelst ett förslag läggs fram om naturreservat eller andra intrång på äganderätten, så glömmer man att det är ägaren som skött om naturområdet på ett sådant förtjänstfullt sätt att det blivit det unikum man vill slå vakt om. Staten måste inse och erkänna att det är ägaren och brukaren som i de flesta fall är den bästa förvaltaren med kunskaper på området och erfarenhet att även fortsättningsvis förvalta sina ägor utan intrång i brukanderätten. Om några restriktioner inrättas för att skydda speciella områden så måste det finnas skötselavtal framtagna där markägaren mot rimlig ersättning kan stå för den fortsatta förvaltningen. Detta bör ges regeringen till känna. Viktigt att allemansrätten inte missbrukas Det finns tillfällen då tolkningen av allemansrätten sätts på prov. Ett sådant tillfälle är när det inte ställs krav på att organiserat friluftsliv av betydelse skall meddelas markägaren. anser att utgångspunkten skall vara att även markägarens intressen skall ges utrymme vid tillåtelse av organiserat friluftsliv, att en förutsättning för organiserat friluftsliv i kommersiellt syfte skall vara att ett avtal har slutits med markägaren. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ417 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffpåföljden för vanvård av djur och djurplågeri skall skärpas. har flera brott mot djurskyddslagen behandlats av domstol, och där brotten enligt mitt menande har varit mycket grova och avskyvärda. Det har t.ex. handlat om hela djurbesättningar som utsatts för vanvård. De straffpåföljder som utdömts har dock enligt min mening inte svarat upp mot brottets grad. En av straffpåföljderna måste vara att det för den som blivit dömd för vanvård av djur och djurplågeri skall vara mycket svårare att få hålla djur, exempelvis genom att se till så att djurhållningen inte bara går under någon annans namn men att också den dömda personen i realiteten inte är den som håller djuren. I utredningen förbättrat djurskydd, SOU 2000:108, för utredaren fram att en skärpning av lagstiftningen bör övervägas då det gäller grova fall av brister inom djurhållningen. Utredaren anser att det vid skandalösa förhållanden skall övervägas om det skall bli möjligt att utdöma näringsförbud för den näringsidkare som så grovt vanskött sina djur. Andra förslag som rests är att det skall bli möjligt att döma för grov vanvård och grovt djurplågeri. Enligt min mening bör straffpåföljden för vanvård av djur och djurplågeri skärpas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ420 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att senarelägga förbudet att använda blyammunition till dess fullgoda ersättningsmaterial finns att tillgå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en analysgrupp för att utreda förbudet utifrån ett djuretiskt perspektiv. I finns förbud mot att använda blyhagelammunition vid jakt på våtmarker och vid lerduveskytte. skall även blyhagelförbudet utökas att gälla för all jakt fr.o.m. den 1januari 2006. skall förbudet även gälla all jakt och med kula där bly ingår. finns inga fullgoda ersättningsmaterial till blyet. Enligt vår mening måste ersättningsmaterial finnas tillgängligt innan beslutet att förbjuda blyammunition tillåts träda i kraft. Regeringen bör tillsätta en analysgrupp som gör bedömningar med djuretisk hänsyn innan lagen träder i kraft. En senareläggning av datumet för införandet av förbudet måste vara möjlig.
mot · GT02MJ422 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna kring i strandskyddet. Regler om strandskydd fyller en viktig funktion för att bevara möjligheterna till friluftsliv inom strandområden. Strandskyddet kan också, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse för djur- och växtliv. I de glesbefolkade delarna av landet är dock inte bristen på stränder, tillgängliga för friluftsliv och djurliv, något problem. Där blir problemet i stället att strandskyddet hindrar en utveckling av landsbygden. Det finns därför anledning att utforma reglerna kring strandskydd på ett sådant sätt att de blir mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ429 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sockerbetsodlingen på . Lantbrukarna på har en mer positiv bild av lantbrukets situation än vad lantbrukarna har i många andra län. Investeringsviljan är hög och tillhör den övre halvan bland landets lantbruksföretag när det gäller att investera i byggnader och maskiner. har en lång tradition av sockerbetsodling och betodlingen har stor betydelse för lönsamheten inom jordbruket. Betodlingen betyder mycket både för det gotländska landskapet och för samhället. Betodlingen har positiva miljöeffekter. Vid odling av sockerbetor hålls marken bevuxen under en stor del av odlingssäsongen. Det innebär att urlakningen av växtnäringsämnen blir förhållandevis låg vid sockerbetsodling. Det särskilda stödet för miljövänlig odling av sockerbetor på ger ytterligare positiva miljöeffekter. Ammoniakavgången är lägre jämfört med annan odling av sockerbetor genom att betblasten brukas ner eller förs bort från fältet efter skörd. Även användningen av bekämpningsmedel minskar. Enligt en bedömning från och på har användningen av bekämpningsmedel på den areal som använts för miljövänlig odling minskat . Den sockerreform som diskuteras inom EU kommer, om den genomförs, få stora konsekvenser för den gotländska sockerbetsodlingen. På finns ungefär 280 betodlare. Inom EU diskuteras en kompensation för den eventuellt framtvingade minskningen av betodlingen. All minskning av sockerbetsodlingen på skulle medföra mycket negativa konsekvenser och det behövs kanske särskilda åtgärder för att kompensera för bortfallet. En viktig del är att en eventuell kompensation för en eventuell minskning ges till de aktiva betodlarna. Vi ser möjligheten till en alternativ användning av sockerbetorna. Det pågår försök att blanda en produkt framtagen av sockerbetor i vägsaltet. Det betyder bättre miljö, säkrare vägar och tryggad betproduktion. Det är en stor mängd vägsalt inom och EU som kan ersättas av sockerbetor. Det går att framställa biogas eller etanol av samma produkt som används för att ersätta vägsaltet. Det går också att utveckla plast baserad på sockerbetspulver. Det är särskilt gynnsamt med hänsyn till att vi vill och behöver minska vårt oljeberoende. Den forskning som pågår bör tas till vara och påskyndas. En minskning av den traditionella sockerbetsodlingen kan på så sätt kompenseras med betodling för nya produkter som dessutom är positiva för miljön.
mot · GT02MJ433 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uttryckligt skydd i lagen för djur mot att utnyttjas sexuellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skydd för djur mot att utnyttjas i pornografiska sammanhang. Vi vet att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning och veterinärernas samarbets- organisation har reagerat. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt vår mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud mot sexuellt utnyttjande av djur. Djurskyddslagen saknar ett sådant. Enligt vår mening bör ett förbud mot sådant utnyttjande införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Vi anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett allt för stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har vi svårt att se det påstådda. I flera andra europeiska länder finns lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Också i våra nordiska grannländer förs en debatt om att förbjuda sexuellt utnyttjande av djur eller så existerar redan lagstiftning. I kan spridning av djurporr ge upp till fängelse och i kan samma brott enligt den norska strafflagen ge fängelse.
mot · GT02MJ434 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs beträffande att skyndsamt tillsätta en kommission vars uppgift skall vara att hos de personer som rapporterar allvarliga hälsoeffekter på grund av mobiltelefoni undersöka sambandet mellan mobiltelefonstrålning och hälsoeffekter. Många människor berättar om hälsoeffekter i samband med mobiltelefoni. Det handlar om stickningar, domningar, illamående, huvudvärk med mera när man talar i telefon. Andra berättar om hur man får allvarliga symtom från telefoner på avstånd eller från basstationer (). Vi vet också att ett antal (hur många vet vi ej) mått så dåligt att de känt sig tvungna att lämna sina hem och befinner sig på flykt. har påstått att det finns inte skäl att anta olägenheter för människors hälsa när det gäller strålning från mobilantenner (meddelande ). har sagt att man lutar sig mot Stewartrapporten (2000). Stewartrapporten skriver: 1.70 (sidan 10) : We recommend that in a rapidly emerging field such as mobile phone technology where there is peer-reviewed evidence on which to base advice, the totality of the information available, including non-peer-reviewed data and anecdotal evidence be taken into account when advice is proffered. (Fri översättning: Vi rekommenderar att inom ett område som mobiltelefontekniken som snabbt utvecklas och sprids, där det finns lite publicerade forskningsresultat, bör totaliteten av informationen som finns tillgänglig, inklusive icke-publicerade forskningsresultat samt anekdotiska bevis, beaktas då man ger råd och gör bedömningar.) säger även att man förlitar sig på SSI, som påstår att det inte finns vetenskapliga belägg för hälsorisker. SSI menar egentligen då vetenskapliga bevis (gd , SSI Transparensforum ). Krav på vetenskapliga bevisfår enligt svensk miljöbalk inte användas som skäl för att inte vidta försiktighetsåtgärder och skydda människors hälsa. I propositionen till 1997/98 sidan 208 står det: Principen innebär att förebyggande åtgärder och andra försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa. Avsaknad av bevisning om att sådan olägenhet uppkommer ska inte befria den som utövar verksamheten från denna skyldighet. och tar i sin bedömning inte hänsyn till de samband människor ser mellan sina hälsoproblem och mobiltelefoni trots att både Stewartrapporten och anger att så borde vara fallet. Många människor mår mycket dåligt och uppvisar symtom på ohälsa. Jag menar därför att det finns skäl att utreda effekterna av mobiltelefoni för enskilda personer, varför en kommision bör tillsättas för att undersöka hälsoeffekterna av mikrovågsstrålning. Vad som här ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.