mot · GS02N9 · 2005-01-21 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:48 Regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens avsnitt 5.1 anförs om att kartlägga företagens alla kostnader för de offentliga regelverken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens avsnitt 5.2 anförs om att företagens administrativa kostnader för regelverket skall minska med och med fram . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens avsnitt 5.3 anförs om att inrätta ett oberoende offentligt organ med uppgift att granska alla förslag till nya och ändrade regler utifrån vilka konsekvenser de har för företagens regelbörda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens avsnitt 5.4 anförs om regelförenkling på EU-nivå. begär att regeringen lägger fram skarpa förslag till regelförenklingar på de åtta områden som anges i motionens avsnitt 5.5. har en stolt historia som industrination. En imponerande rad av storföretag har skapat förutsättningar för modernisering och välstånd genom avancerade produkter och exportinkomster på . De har även skapat arbeten åt hundratusentals svenskar . Tyvärr är det länge sedan dessa storföretag skapade nya jobb i . De anställda i våra storföretag blir istället färre . har mellan 2 000 och 3 000 industriarbeten försvunnit . har svenska industriföretag flyttat minst 50 000 befintliga arbetstillfällen utomlands och förlagt ytterligare 200 000 nya arbeten i andra länder än . Att vissa arbeten försvinner och att andra flyttar är naturligt. Men i en konkurrenskraftig ekonomi ersätts de arbeten och företag som försvinner av nya arbeten och nya företag. Detta sker tyvärr inte i vilket är extra tragiskt med tanke på hur goda förutsättningar har. Vi har naturtillgångar och kvalificerad kompetens inom vetenskap och industri och vi har gott om välutbildade människor. Våra ekonomiska förutsättningar är så bra att vår BNP egentligen borde ha varit - eller - högre än den faktiskt är, enligt en aktuell studie från . Huvudförklaringen till att den svenska ekonomin utvecklats dåligt är, enligt studien, det mycket dåliga klimatet för små och medelstora företag. Det är de små och medelstora företagen som skapar nya arbetstillfällen i västvärlden . Framtiden vilar allt mer i händerna på den privata tjänstesektorn och på de små företagen. Av 676 000 privata företag har färre än 50 anställda. Våra små och medelstora företag har fler anställda än . Småföretagen står för drygt hälften av sysselsättningen inom den privata sektorn, men mer än två tredjedelar av nettoökningen av sysselsättningen. I en regional tillväxtstudie från Företagarna framgår att de sex län i med den starkaste ekonomiska tillväxten särskilt utmärkte sig genom att de omvandlades mot kunskapsintensiv tjänsteekonomi med många småföretag. Småföretagen blir allt viktigare för vår ekonomi och sysselsättning. Men om de ska kunna fylla tomrummet efter de arbetstillfällen som försvinner i de stora företagen måste nyföretagandet växa. Beräkningar från , , visar att det skulle behöva startas 10 000 nya företag framöver för att kompensera för de arbetstillfällen som storföretagen väntas rationalisera bort. antalet företag vuxit något i . Men det är viktigt att skilja på företag och företagare. Skattetekniska och andra redovisningstekniska skäl har gjort att människor valt att starta fler företag. Men antalet företagare av kött och blod har inte blivit fler och det är inte dessa brevlådeföretag som skapar nya arbeten. Antalet företagare är 30 000 färre än när Socialdemokraterna tog tillbaka regeringsmakten . Det ser inte bättre ut för framtiden heller. Människors vilja att starta nya företag är lägre i än i de flesta industriländer. var av den svenska arbetsföra befolkningen i färd med att starta ett företag eller drev ett nystartat företag. I var samma andel och i . 2 Reglerna som bromsar Det är krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat, och som går läggs nya regler till de gamla. Den nya miljöbalk som trädde i kraft innebar avsevärda extra administrativa kostnader för företagare och därmed indirekt för deras kunder och anställda. Svenska företag ska rätta sig efter 20 000 sidor med företagsregler. Statskontoret fann 1998 att 75 olika myndigheter samlade in uppgifter från företagen på 1 150 olika blanketter. Flödet av ifyllda blanketter till myndigheterna uppgick till 73 miljoner detta år. Någon mer aktuell undersökning finns inte, men inget tyder på att reglerna eller blanketterna blivit färre . Ett svenskt företag med mindre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på per anställd . uppskattades att företagens administrativa kostnader för det offentliga regelverket uppgick till . En ny uppskattning som gjorts av statens egen företagsmyndighet, , visar att de administrativa kostnaderna för regelverket snarare ligger på . 2.2 Men bördan är egentligen betydligt större Den administrativa bördan är den kostnad som åsamkas ett företag till följd av administrativa bestämmelser, t.ex. att företaget ska fylla i ansökningar eller lämna information till myndigheter. Den totala regelbördan, d.v.s. vad det kostar ett företag att följa ett visst regelverk, är i många fall betydligt större. Organisationen försökte mäta samtliga kostnader som medför för företagen. Enligt denna mätning, som bör tolkas försiktigt, kostar de svenska företagen . av detta belopp är administrativa kostnader, enligt Svenskt Näringslivs beräkningar. För andra regelverk som skatteregler eller det regelverk som styr företagens ekonomiska redovisning utgör däremot troligen de administrativa kostnaderna nästan hela bördan för företagen. Kostnaden för den administrativa bördan på 60 till är trots storleken en underskattning av vad de offentliga regelverken kostar samhällsekonomin. Den totala regelbördan är som sagt betydligt större. Dessutom tillkommer indirekta kostnader som är betydande. Inte minst på . Om det är för krångligt att starta företag och driva företag bildas färre företag och de som bildas växer inte så mycket som de skulle kunna. Onödiga hinder mot produktutveckling och investeringar riskerar att företagen investerar på annat håll där lagstiftningen är enklare. Denna samhällsekonomiska kostnad i form av förlorade företag och uteblivna arbetstillfällen är naturligtvis svår att beräkna. Men i har regeringen uppskattat att den totala samhällsekonomiska kostnaden för regelbördan är dubbelt så stor som den administrativa bördan på företagen. I fall skulle det betyda att regelkrånglet kostar samhällsekonomin . Detta betyder också att det finns stora vinster för alla att göra om regelbördan kan göras mindre. Om regelbördan minskas med en fjärdedel - som de borgerliga partierna tidigare föreslagit - skulle det betyda en samhällsekonomisk vinst på 30 till . 3 Regeringens förenklingsarbete - en krånglig historia 3.1 Mycket lovat men lite hållet uppmärksammade den socialdemokratiska regeringen problemet med regelbördan och lovade att åtgärda den. Den s.k. Simplexgruppen bildades inom med uppgift att granska alla nya eller förändrade regler som har effekter på företags villkor. Simplexgruppen skulle även granska att sådana förslag underställts en särskild konsekvensanalys. Enligt den s.k. simplexförordningen (1998:1820) ska myndigheter i samband med förslag till nya eller ändrade regler upprätta en särskild konsekvensanalys om förslaget kan anses påverka förutsättningarna för små företag. Även statliga kommittéer har en liknande skyldighet. Men staten lever inte upp till sina egna löften. () granskar förslag till ändrade företagsregler från regeringskansli, myndigheter och statliga kommittéer. När NNR granskade samtliga förslag som lades fram och fann man att i av ärendena saknades en analys av konsekvenserna för företagen och i enbart av fallen fanns beräkningar av vilka kostnader som förslaget skulle medföra för ett enskilt företag. Bristen på konsekvensanalyser har varit skadlig och inneburit att regelkrånglet fortsatt att öka, trots regeringens försäkringar om motsatsen. NNR konstaterar i sin granskning av alla förslag att över hälften av förslagen kommer att innebära en ökad administrativ börda på företagen medan enbart vart sjätte förslag innebär att bördan minskar. 3.2 Små små steg framåt Nya näringsministrar har sagt många kloka ord om behovet av att göra det lättare att starta och driva företag men i sak har inget hänt. Regeringen har faktiskt gjort sitt bästa för att leva upp till den princip som myntades i den brittiska politiska satiren . Ju mer en regering talar om ett problem, desto mindre tänker den göra något åt det. Ingen gång under dessa år har regeringen lagt en proposition där huvudmotivet - eller ett av huvudmotiven - varit att förenkla reglerna för företag. Regeringen har inte heller ändrat någon lag med det huvudsakliga syftet att göra reglerna enklare för företag. Inte ens avskaffandet av arvs- och gåvoskatten gjordes med det primära syftet att förenkla för företagare. Regeringen har däremot lämnat årliga skrivelser till där den beskriver sitt arbete på regelförenklingsområdet. Skrivelserna har oftast bestått av långa listor över marginella förändringar. En stor del av de små förenklingar som regeringen redovisar har sin grund i den allmänna IT-utvecklingen. En enskild firma kan numera registreras elektroniskt, företag kan lägga ut lediga arbeten direkt på AMS hemsida och det går att ansöka om exportbidrag elektroniskt istället för via blanketter på papper. Andra förändringar är inte stort mer än de vardagsrationaliseringar som varje myndighet troligen ändå skulle genomföra. Bland dem kan nämnas att det numera går att betala stämpelskatt via autogiro eller mot faktura istället för som tidigare enbart mot postförskott. Regeringens loja inställning till förenklingsarbetet ledde till att de borgerliga partierna tillsammans med - under motstånd från Socialdemokraterna - drev igenom ett riksdagsbeslut med syftet att få mer fart på förenklingsarbetet. beslutade bl.a. följande: 1) Hela regelverket som rör företagande ska gås igenom så att onödiga och krångliga regler kan tas bort. 2) Ett kvantitativt mål ska sättas upp i syfte att redan under denna mandatperiod1 påtagligt minska företagens kostnader för att administrera regelverket. Även den statliga har granskat regelförenklingsarbetet och är på flera punkter mycket kritisk mot hur arbetet bedrivs. 1) Regeringen lägger för lite kraft på att förenkla befintliga regler. Enligt har regeringen inte lämnat någon proposition vars huvudsakliga syfte har varit regelförenkling för företag. bedömde att med den nuvarande arbetsinriktningen skulle regeringen inte klara av att uppfylla krav på förenkling av det befintliga regelverket. 2) Regeringens skrivelser inte ger någon samlad bild av förenklingsarbetet. Det finns inte ens något försök från regeringen att presentera en samlad bild som visar om det årliga flödet av ändringar i lagar och regler minskar eller ökar regelbördan för företagen. ifrågasätter inte regeringens arbete med att utveckla metoder för att mäta den administrativa regelbördan. rekommenderar dock regeringen att även undersöka möjligheten att bygga upp en modell som även kan mäta övriga regelbördor. Till det yttre är den skrivelse om regelförenklingar som regeringen överlämnade till bättre än de tidigare. Till det positiva måste räknas att arbetet med att kartlägga kostnaderna för regelbördan nu äntligen kommit i gång under ledning av och ska vara slutförda . Till det dåliga måste dock räknas att den kartläggning som ska leda bara gäller av regelverket - skatterna, arbetsmarknadsreglerna, miljölagstiftningen samt årsredovisningslagen. Viktiga områden som bl.a. jordbruk, livsmedel, konsumentregler, tull och finansmarknadsregler ingår inte i kartläggningen. Det betyder att det mått på den sammanlagda regelbördan som kommer fram till inte kommer att vara fullständigt. Alliansen anser att det är självklart att hela regelverket ska gås igenom och att hela regelbördan ska mätas. I avsnitt 2.2 redogjorde vi för att det även finns andra kostnader för ett regelverk än de administrativa. I fall är de administrativa kostnaderna bara en liten del av de totala kostnaderna för regelverket. Målet för regelförenklingen måste vara att minska samtliga kostnader för det offentliga regelverket. Därför måste kartläggningen av regelbördan även gälla andra kostnader än de administrativa. Lika illa är att regeringen använder kartläggningen som ursäkt för att ytterligare skjuta på beslutet att formulera mål och tidplaner för att reducera regelbördan. I skrivelsen talar regeringen om att formulera mål och tidplaner för att reducera regelbördan inom olika områden . Det betyder att målen - om de verkligen formuleras - tidigast kan nås till 2010, d.v.s. efter det att regeringen första gången lovade att minska företagens regelkrångel. Det bästa bör inte bli det godas fiende i detta arbete. Arbetet med att förenkla regelverket kommer att kunna bedrivas mer koncentrerat och effektivt när det finns mätningar av hur stor regelbördan är inom olika områden. Men det finns inget skäl att låta förenklingsarbetet gå i snigelfart fram till dess. Regeringen och bör redan nu kunna formulera ett mål att minska regelbördan för företagen med en viss andel - förslagsvis en fjärdedel. Det pågående arbetet med att kartlägga vilka regelverk som innebär de största kostnaderna för företagen kan sedan avgöra inom vilka områden som förenklingsarbetet ska koncentreras. I presentationen av skrivelsen gjorde regeringen ett stort nummer av att den innehöll 291 konkreta förslag till förenklingar i olika regelverk. Precis som i tidigare skrivelser handlar det främst om mycket små förändringar inom spridda områden. Bara några enstaka förslag innehåller uppskattningar över hur stora förenklingar förslaget innebär. Annars får sväva i okunnighet om dessa 291 förslag egentligen innebär någon betydande förenkling av företagens vardag. Utan beräkningar kan man nog slå fast att förslag 255 om att blanketter för att söka tillstånd att använda radiosändare ska finnas tillgängliga på Internet eller förslag 232 att ta bort kravet på tillstånd för att dra telefonledningar över inte kommer att revolutionera företagens vardag. I de få fall listan innehåller mer omfattande beting, som förslag 241 om löfte att ompröva hälften av sitt regelverk under de kommande tvååren, återstår att se om omprövningen verkligen leder till att reglerna blir märkbart färre och enklare. som regeringen presenterar sin lista på 291 på små och spridda regelförenklingar genomför den andra åtgärder som kraftigt försvårar tillvaron för företagare. att skrivelsen om regelförenklingar presenterades för röstade igenom regeringens förslag till utökat arbetsgivaransvar för sjukförsäkringen. Enligt detta förslag ska alla företag betala av en anställds sjuklön permanent. Men man kan slippa detta om man upprättar en rehabiliteringsplan och får den godkänd av . Detta förslag skapar stora administrativa kostnader för företagen både när det gäller arbetet att upprätta dessa planer och den tid de tvingas lägga ned på att hålla kontakt med och vänta på att den ska granska och godkänna innehållet i planen. Det är inte förvånande, men rätt anmärkningsvärt, att propositionen som innehöll detta förslag inte innehöll någon som helst uppskattning av vilka extra administrativa kostnader som detta förslag skulle medföra för företagen. Om regeringen menar allvar med att göra företagens regelbörda lättare, och inte fortsatt tyngre, krävs det en ordning där varje förslag till nya eller förändrade regler obligatoriskt granskas utifrån vilka administrativa kostnader det kommer att innebära för företagen. Dessa regler finns som sagt på plats men de tillämpas inte . Så länge de inte gör det råder en ordning där hundratals förslag till små förenklingar av regelverket i ett slag kan motverkas av ett enda förslag som innebär en kraftig ökning av regelbördan. 4 I blir företagens regler enklare 4.1 En fjärdedel färre regler I , och har regeringar och parlament bundit sig för att minska företagens regelbörda betydligt inom en bestämd tid. Längst har det holländska parlamentet gått genom att lova att företagens regelbörda ska minska . I har regelförenkling för företagen funnits på den politiska agendan . beslutade parlamentet att av de regler som berörde företagen skulle tas bort. skärptes målet till att av regelverket skulle tas bort. Men arbetet bedrevs planlöst och de konkreta resultaten var få. Det berodde till stor del på att parlamentet inte satt upp någon tidsgräns för när målet skulle nås. Det saknades även uppgifter hur stor regelbördan var och vilka regler som var mest besvärliga för företagen. Förenklingsarbetet blev mer strukturerat när den holländska regeringen inrättade ett slags övervakningsorgan, Actal, med en oberoende ställning under . Actals uppgift är att granska alla förändringar i lagar och regelverk och avgöra om lagstiftarna har valt den enklast möjliga lösningen - utifrån företagens perspektiv - för att uppnå syftet med lagen eller regelverket. har Actal granskat 560 förslag till förändringar i lagar och regelverk. Actal granskar också regeringens övergripande arbete med att reducera regelbördan för företagen och bidrar med råd och stöd. Actal är en tillfällig organisation och kommer troligen att upphöra vid slutet av 2006. Ett annat genombrott i regelförenklingsarbetet var den s.k. mistralmodellen som togs fram av konsultföretaget på uppdrag av den holländska regeringen. Mistralär en enkel men allmänt accepterad modell för att mäta hur stor administrativ börda som en regel leder till för ett enskilt företag eller en bransch. Med hjälp av mistralmodellen kunde den holländska regeringen genomföra den första mätningen av den totala regelbördan för samtliga holländska företag. Redan tidigare hade dock enskilda ministerier genomfört begränsade mätningar av kostnaden för regelbördan inom olika områden. Mätningen visade att den totala administrativa bördan av regelverket kostade holländska företag motsvarande . Vilket motsvarade av den holländska BNP:n. Tio regelverk stod för över hälften av företagens administrativa kostnader. De mest kostsamma regelverken var gällde företagens årsredovisning och resultatredovisning, momsadministration samt kvalitets- och säkerhetsregler för produkter. 4.3 Mer fart i arbetet Fram till och med gick dock regelförenklingsarbetet relativt långsamt. Den holländska regeringen uppskattar att de förenklingar som genomfördes under dessa år på sin höjd reducerade företagens administrativa kostnader med . bildades en ny borgerlig trepartiregering i bestående av kristdemokrater och två liberala partier. I samband med detta beslutade parlamentet att snabba på regelförenklingsarbetet genom att slå fast att löftet att minska regelbördan skulle vara uppnått före nästa ordinarie parlamentsval 2007. Arbetet med att gå igenom reglerna lades på en speciell avdelning inom finansministeriet (IPAL) under ledning av finansministern som även är partiledare för det liberala partiet . Det övergripande målet på 25 procents reduktion av regelbördan - motsvarande - har brutits ned på beting som varje ministerium ska genomföra inom sitt område. ska de holländska ministerierna rapporterna vilka regelförenklingar de genomfört inom sitt område och redovisa en plan för vilka regler de tänker ta bort eller förenkla . Enligt uppskattningar från finansministeriet och Actal har ministerierna presenterat planer med förslag som kommer att minska den totala regelbördan med . Den holländska regeringen uppskattar att det kommer att bli svårare att nå den sista miljarden regelförenklingar men målet är att förslag på förenklingar motsvarande ytterligare ska ha lagts fram senast . kommer den holländska regeringen att genomföra en ny mätning av den totala regelbördan för företagen och först då kan man säkert avgöra om man nått det uppsatta målet. Om målet nås räknar den holländska regeringen med att reduktionen av regelbördan kommer att leda till en engångshöjning av den holländska BNP:n och en ökning av arbetsproduktiviteten, och därmed utrymmet för löneökningar, . Det minskade regelverket kommer även att leda till besparingar inom den offentliga sektorn. Den holländska regeringen beräknar att 24 000 heltidsanställda kommer att kunna frigöras för andra mer produktiva arbetsuppgifter. 4.4 Regelförenkling på EU-nivå När den holländska regeringen lät mäta regelbördan för holländska företag fann den att nära hälften av bördan berodde på regelverk som hade sitt ursprung i EU. har tillsammans med bl.a. försökt föra upp regelförenkling på EU:s agenda. Bl.a. har varje EU-land uppmanats att lämna in förslag på EG-regler som innebär en onödig administrativ börda för företagen och som kan förenklas. Den holländska regeringen har även tillsammans med regeringarna i , och tagit initiativ till att införa en gemensam metod för att mäta regelverkets administrativa börda på EU-nivå. har stött detta initiativ. 5 Alliansens förslag för snabbare regelförenkling 5.1 Mät hela regelbördan Den borgerliga alliansen välkomnar arbetet med att systematiskt kartlägga vad olika offentliga regelverk kostar de svenska företagen i form av administrativa bördor. Alliansen anser dock att detta arbete borde ha kunnat inledas tidigare. Den beräkningsmodell som används har funnits och användes för en total kartläggning av regelbördan i . Alliansen tycker inte att det är acceptabelt att regeringen valt att undanta flera stora regelverk från kartläggningen, bl.a. jordbruks- och livsmedelsområdet. Det betyder att drygt en tredjedel av regelverket inte kommer att kartläggas. Självklart ska hela regelverket kartläggas. Den administrativa bördan är dessutom bara en del av vad olika regelverk kostar företagen. I vissa fall, som , är den administrativa kostnaden en liten del av den totala bördan. Därför anser Alliansen att kartläggningsarbetet måste fortsätta och även omfatta alla kostnader för ett regelverk. Först då går det på ett rättvisande sätt att avgöra om fördelarna av att ha vissa regler uppväger de nackdelar de medför. 5.2 Sätt upp ett mål redan nu Regeringen använder nu de pågående mätningarna av regelverkets kostnader som en ursäkt för att ytterligare skjuta på beslutet att slå fast ett mål för hur mycket och hur fort regelbördan ska minskas. Alliansen anser att arbetet med att förenkla reglerna kan få större tyngd och ta fart på allvar först när regering och riksdag tydligt formulerar ett kvantitativt löfte med en bestämd tidsplan. Alliansen vill därför att beslutar att företagens administrativa kostnader för regelverket ska minska med . Det är samma mål som bl.a. gäller i . bör också slå fast ett delmål att regelbördan ska ha minskat med . 5.3 Obligatorisk konsekvensanalys av alla förslag Flera förordningar slår fast att alla nya förslag till regler som berör företagen ska granskas utifrån om de ökar eller minskar företagens regelbörda. Den årliga granskning som () gör visar dock att detta oftast inte sker. Bara i en bråkdel av fallen analyseras vilka administrativa kostnader ett enskilt förslag innebär för företag. Så länge detta är fallet kommer inte arbetet med att förenkla regelverket att kunna nå några verkliga resultat. Det finns goda skäl för oss att ta efter den ordning som gäller i där alla förslag till nya eller ändrade regler som berör företagen måste granskas av ett utomstående organ innan de kan träda i kraft. Granskningen ska se till att alla förslag har ordentliga beskrivningar av konsekvenserna för företagens regelbörda och göra det möjligt att utforma förslagen på ett sånt sätt att de uppnår samma syfte på ett enklare sätt. Alliansen föreslår att denna uppgift läggs på ett nytt offentligt organ med samma oberoende ställning som Lagrådet. Denna ordning ska gälla för att skynda på regelförenklingsarbetet.