mot · GT02So640 · 2005-10-03 00:00:00 — I denna motion presenterar liberalerna en rad förslag på förändringar för att skapa en äldreomsorg som alla kan lita på. Satsa en och i statliga medel på äldreomsorgen 2006 Garantera äldre rätt till vård och omsorg med en omsorgsgaranti Garantera att alla som behöver ett äldreboende ska få det ingen ska bli fånge i sitt eget hem, en pengarna i handen-garanti ska införas Öka valfriheten för de äldre inför fritt val i Ha en äldreombudsman i alla kommuner Skapa en sjukvård som passar de äldres behov Införa trygghetskvitton för bättre samordning mellan kommun och landsting Skapa en lag för att förhindra övergrepp mot dementa Stimulera försöksverksamhet med äldrevårdscentraler Förbättra stödet till anhörigvårdarna Satsa på personalen ökad kompetens måste löna sig Stimulera till fler volontärer i vården och omsorgen av de äldre Ingen annanstans har den kollektivism som genomsyrar efter långa tider av socialdemokratiska regeringar slagit igenom så starkt som i synen på äldre. Många upplever det den dagen de gått i pension den som fyllt etiketteras som pensionär och ska ägna sig åt något annat än produktivt arbete. Många upplever redan innan pensionsdagen att de snart ska ut och ersättas av yngre förmågor. I äldreomsorgen är kollektivismen också dominerande äldre ska behandlas på samma sätt. Utrymmet för individuella lösningar är begränsat och respekten för den enskildes integritet mycket liten. Oviljan att se att även äldre människor är olika och Socialdemokraternas oförmåga att prioritera äldreomsorgen har skapat dagens stora brister i omsorgen av våra äldre. har i en nyligen publicerad rapport visat att många äldre nekas den vård de har rätt till och att bristerna i dagens äldreomsorg är mycket allvarliga. Många nekas ett värdigt vardagsliv t.ex. hjälp att komma ut i friska luften, välja när de vill lägga sig eller duscha regelbundet. Tusentals äldre nekas plats på äldreboenden trots att de har bedömts behöva det och andelen personer som förvägras ett eget rum ökar. Sedan vårdgarantin avskaffades har vårdköerna ökat och andelen husläkare har minskat under den socialdemokratiska regeringen. En äldreomsorg ska skapas som alla kan lita på så att vi känner en trygghet inför den tid som kommer när vi inte klarar oss själva. Äldre människor ska ses som individer, ges valfrihet och egenmakt. Och morgondagens äldre ska kunna lita på att vården och omsorgen kan betalas behöver därför fler företagare och fler människor i arbete. Garanterad rätt till vård och omsorg omsorgsgaranti5 Utveckla, i stället för att avveckla äldreboenden6 Pengarna i handen-garanti för den som nekas äldreboende7 Valfrihet för egenmakt fritt val7 Lagstadgad rätt till förebyggande hembesök9 Vården måste fungera även för de multisjuka10 Mer forskning om åldrandets sjukdomar11 Tvång i äldreomsorgen demenssjukas mänskliga rättigheter12 Trygghetskvitto för samordning mellan kommun och landsting13 Lättare börda för anhörigvårdare13 Ombudsman på de äldres sida14 Volontärer för bättre hälsa16 Fritidsfastighet och beräkning av bostadstillägg17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en omsorgsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en pengarna i handen-garanti för den som nekas äldreboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fritt val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstadgad rätt till förebyggande hembesök. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilt stöd till försöksverksamhet med äldrevårdscentraler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till äldreforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvång i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökat stöd till dem som vårdar anhöriga. begär att regeringen återkommer med lagförslag angående närståendepenning för att förlänga den möjliga tiden, ge möjlighet till närståendepenning för mindre allvarliga sjukdomar och vidga den berättigade kretsen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldreombudsmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall stå för den statliga tillsynen för äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetensutveckling för personalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en småskalig arbetsorganisation och flera arbetsgivare att välja på i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stimulans för volontärarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa prövning av BTP med hänsyn till innehav av fritidshus.1 1 Yrkandena 9 och 15 hänvisade till SfU. I lägesrapporter talas om ett oroväckande trendbrott vad gäller kvalitén på äldreomsorgen. Antalet platser på äldreboenden (s.k. särskilda boenden för äldre) minskar kraftigt. Regelbundet kommer rapporter om allvarliga brister i äldrevården som i vissa fall resulterar i vanvård. efter att och drev frågan om rätt till eget rum ökar nu andelen äldre som mot sin vilja tvingas dela rum med andra 2969 personer boende på äldreboenden delade rum med någon som inte är anhörig. För en liberal är det oacceptabelt att en äldre människa inte ska kunna stänga dörren om sig. Många äldre nekas ett värdigt vardagsliv som att duscha regelbundet och få bestämma över sina sovtider själva. råder det en omfattande personal- och kompetensbrist inom äldreomsorgen. Till effekterna av neddragningarna i äldreomsorgen ska läggas de besparingar inom landstingens hälso- och sjukvård som drabbar dem, oftast äldre, som behöver vården mest, hårdast. Situationen karaktäriseras av att allt färre av de allra äldsta får hjälp. Bristerna i det medicinska omhändertagandet är särskilt allvarliga. tvingas anhöriga ta ett allt större ansvar för de äldres behov av vård och omsorg. Det minskade utbudet av platser i äldreboenden har medfört en mycket restriktiv biståndsbedömning. I de flesta kommuner ska den äldre, för att få plats på ett äldreboende, ha ett mycket omfattande vård- och omsorgsbehov. Långt ifrån alla kommuner som dragit ned på platser på äldreboenden har kompenserat detta med en utbyggd hemtjänst. Sammanfattningsvis tvingas vi tyvärr konstatera att trots mycket höga skatter råder kris i äldreomsorgen. Garanterad rätt till vård och omsorg omsorgsgaranti En bra fungerande äldrevård ska inte enbart vara en sannolikhet för den äldre, utan en garanti. Det ska inte bara delas ut pengar för verksamhet, det ska också följas upp ordentligt att människor verkligen får den service och den vård som det beslutats om. På flera håll i kommunerna har man börjat lägga mer kraft på kvalitetsarbete. Detta är en god början, men den utvecklingen måste fortsätta. En omsorgsgaranti för de insatser som kommunen och ansvarar för behövs för att kvalitetssäkra en rad olika delar av äldrevården, vilka tillsammans ger en god omsorg. Omsorgsgarantin ska vara , men för att kunna upprätthålla den med kraft ska kommunerna få stöd av nationella kvalitetsnormer. De förvaltningar eller fristående vårdgivare som försummar eller misslyckas med något som ingår i omsorgsgarantin ska bli skyldiga att betala tillbaka avgifter som tagits ut. Det är en effektiv metod att sätta ljuset på sådant som inte fungerar bra och det ger den enskilde och hennes anhöriga en möjlighet att ställa krav på omsorgens kvalitet. I garantin ska ingå: Rätten till medicinsk kompetens Rätten till värdigt omhändertagande Rätten till eget rum Rätten att få fortsätta att bo med sin livspartner så kallad pargaranti Rätten till ett värdigt vardagsliv, exempelvis möjligheten att duscha regelbundet och få komma ut i friska luften Rätten till fungerande trygghetslarm som åtgärdas i tid Rätten till en väl fungerande färdtjänst Rätten till en väl fungerade hemtjänst Rätten att veta att viktminskning och fallskador utreds och åtgärdas Rätten till god och näringsriktig mat Rätten att flytta även för dem som bor på äldreboenden Rätten till hjälpmedel i tid Rätten till bra vård i livets slutskede En garanti är särskilt viktig för dem som inte har starka anhöriga som kan stödja den hjälpbehövande gentemot myndigheterna. Garantin kommer också att leda till att politiker tvingas att prioritera en värdig äldreomsorg. verkar på nivå för införande av omsorgsgarantier, och har redan lyckats på flera håll. Jämfört med tidigare förslag har vi nu utvecklat omsorgsgarantin ytterligare. Många äldre tappar aptiten och tappar så mycket i vikt att det förkortar deras liv. Rätten till god och näringsriktig mat bör därför understrykas som en egen punkt. En pargaranti är också central för en värdig äldrevård. Vi har därför också utökat de medel vi anslår för att främja utvecklingsarbetet av omsorgsgaranti till i statliga medel. Utveckla, i stället för att avveckla äldreboenden har äldreboenden lagts ned i en förskräckande stor omfattning. Särskilda boenden omvandlas till seniorboenden och allt färre kan ges en plats på ett äldreboende. Omkring hälften av landets kommuner kompenserar de nedlagda äldreboendena med utökad hemtjänst men de övriga kommunerna kompenserar inte alls för den dramatiska förändringen. Syftet bakom nedläggningen av de särskilda boendena har varit att äldre ska kunna bo kvar hemma längre. Och visst är det en god tanke att den enskilde ska kunna bo kvar i sitt hem i livet. Men har avvecklingen gått så pass långt att många människor blir isolerade i sitt eget hem. För den enskilde är det centralt att hon eller han vet att det finns en plats på äldreboendet den dag hon eller han behöver det. Det skapar en stor otrygghet att inte veta att det finns någonstans att flytta för den som inte längre klarar sig själv. och revisorer har rapporterat om många äldre som trots biståndsbeslut inte får plats i särskilt boende, eller förvägras ett särskilt boende oavsett om vårdbehov finns. Där finns också frustrerade anhöriga, som har en svår situation att hantera. har ca 4000 personer ej verkställda beslut om plats på äldreboenden dessa har bedömts behöva plats på ett boende men nekas det i praktiken. Därtill ska läggas att ca 2 000 äldre fått avslag på grund av kommunens ekonomiska situation, trots ett bedömt behov av att komma in på ett äldreboende. En av de stora utmaningarna är att se till att äldreboenden utvecklas i stället för att avvecklas. För att se till att alla som behöver plats på äldreboenden ska få det vill införa en pengarna i handen-garanti. Pengarna i handen-garanti för den som nekas äldreboende Vi föreslår att den som trots beslut inte har fått plats på särskilt boende ska ha rätt att inom vissa gränser få disponera motsvarande den summa som en plats på boende kostar. Pengarna ska kunna användas till hushållsnära tjänster, avlastning och stöd för anhöriga, anpassningar i bostaden eller annat som kan fungera som en kompensation för det uteblivna boendet. Detta blir både ett kännbart straff för kommunen och en möjlighet för den äldre att förbättra sin situation . Utöver pengarna i handen-garantin kan det behövas flera åtgärder för att förebygga att äldre inte får boende. I utredningen med inte fått finns en rad tänkvärda förslag. Regeringen väntas återkomma med en proposition under riksdagsåret. Problemen med platsbrist borde kunna avhjälpas genom att ett fritt val-system införs för boenden. När det är brist på platser skulle det då finnas initiativ för privata aktörer att öppna nya boenden. Så länge dessa boenden uppfyllde kommunens normer skulle kommunen inte kunna neka dem som fått beslut om särskilt boende att bo där. Valfrihet för egenmakt fritt val Äldre människor är vuxna nog att bestämma själva. Med en äldrepeng hamnar makten hos medborgarna i stället för kommunala tjänstemän. Tillsammans med de övriga partierna i den borgerliga alliansen kommer under nästa mandatperiod att genomföra ett reformprogram för välfärdstjänster fritt val för att öka den enskilde medborgarens inflytande över välfärden. Det första steget är fritt val inom . Principerna för fritt val i är: Den enskilde har rätt att, efter biståndsbeslut, välja utförare efter egna behov och preferenser. Kommunen ansvarar för finansieringen av . Kommunen får också ansvar för att bedöma omfattningen av stödet. Kommunen bestämmer därefter den ersättning som en utförare ska erhålla för att utföra en viss mängd hemtjänsttimmar. Villkoren ska vara långsiktiga, överblickbara och lika för privata, ideella, kooperativa och offentliga aktörer. Kvaliteten ska sättas i fokus genom givna kriterier som måste mötas av utförarna. Oavsett om utföraren är privat, ideell, kooperativ eller offentlig ska det offentliga stå för kontrollen av att utförarna lever upp till de kriterier som angivits. Kontrollen sker genom en auktorisering av utförare antingen genom en ramupphandling eller genom en certifiering av utförare. En mångfald av utförare ska ges utrymme att tillhandahålla hemtjänst enligt brukarnas val. Det har också visat sig att där systemet utformats enkelt och tydligt så har offentliga, privata och ideella aktörer av olika storlek fått plats. Den enskildes inflytande ska förutom det fria valet också öka genom att hemtjänstinsatserna görs mer flexibla, allt efter den enskildes behov. Den enskilde ska alltså ges utökade möjligheter att påverka utformningen av tjänsten. Hur hemtjänsttimmarna används ska kunna variera från vecka till vecka och bestämmas i samspelet mellan den enskilde och personalen. Många av de exempel som närmast når oss om äldre som ständigt möter ny personal i skulle sannolikt kunna undvikas genom fritt val. För många äldre skulle en hemtjänstleverantör med låg personalomsättning sannolikt vara ett viktigt kriterium när det fria valet sker. En sådan leverantör skulle öka den äldres trygghet. Medborgarens prioritering skulle aktivt driva aktörer som tillhandahåller hemtjänst att ge sin personal bättre villkor och inflytande över arbetssituationen, för att minska sjukskrivningar och personalomsättning. Självklart ska den som inte gör ett aktivt val av utförare av hemtjänst få leverans av detta som vanligt. Fritt val inom äldreomsorgen skulle förutom att stärka den äldres rättigheter och möjligheter till eget inflytande också ge anhöriga verktyg att i större utsträckning påverka tillvaron för den äldre. För personer med annan etnisk tillhörighet skulle ett fritt val kunna innebära större möjlighet att kommunicera på sitt eget modersmål och få rutinerna anpassade efter den egna traditionen. Många av de utlandsfödda förlorar svenskan när de blir äldre och önskar få tillbringa slutet av sitt liv i ett sammanhang där de kan kommunicera på ett språk som de fortfarande behärskar. har skrivit mer om situationen för äldre i behov av omsorg på annat språk i detta riksdagsårs motion om nationella minoriteter. Nästa steg i en valfrihetsreform ska vara att fritt val även genomförs för dem som efter biståndsbedömning fått rätt till särskilt boende. Med vissa restriktioner ska alla personer på särskilt boende ha rätt att välja boendeform och kommun. Det fria valet inom äldreomsorgen skulle således omfatta permanentboende med heldygnsomsorg, korttidsboende med heldygnsomsorg exempelvis vid avlastning, biståndsbeslutad dagverksamhet och boende i , såväl som hemtjänst. Lagstadgad rätt till förebyggande hembesök Alltfler äldre människor bor hemma, utan hjälp, i allt högre åldrar. Med enkla medel kan mycket mänskligt lidande förebyggas exempelvis finns beräkningar som tyder på att hälften av alla fallskador skulle kunna undvikas. Ett sätt att öka förutsättningarna för ännu fler människor att klara sig på egen hand och känna trygghet hemma, kan vara genom s.k. förebyggande hembesök. genomfördes försöksverksamhet med förebyggande hembesök i 21 kommuner och kommundelar runt om i . Syftet var bland annat att öka livskvalitén och förbättra hälsan hos många äldre. Projektet utformades så att ett visst antal äldre människor fick förebyggande hembesök av kommunens personal exempelvis hemtjänstassistent, sjuksköterska eller arbetsterapeut en till . Under besöken fick deltagarna information om hur kommunens äldreomsorg fungerar, goda råd om kost och motion och demonstration av enkla hjälpmedel. Dessutom förmedlades information om sociala nätverk som väntjänst och andra frivilligorganisationer. Utfallet av försöket blev på sina håll mycket positivt. I genomfördes projektet med särskild inriktning på äldre invandrare, och hembesöken gjordes av någon som talade samma språk som den som besöktes. Hembesöken gav många äldre klart förbättrade kunskaper om vart de skulle vända sig för olika typer av stöd, och bidrog till ökad trygghet. De utvärderingar som gjorts av försöket i visar på en förbättrad psykisk och fysisk hälsa bland många äldre, vilket bland annat bidragit till en minskning av antalet läkarbesök. Förebilden för idén om förebyggande hembesök finns i , där det är en lagstadgad rättighet . Det danska exemplet har visat att enkla insatser som installation av vissa mindre hjälpmedel i lägenheten, liksom kost- och motionsråd, har haft en positiv effekt på äldre människors hälsa. vill därför utreda möjligheten att införa en lagstadgad rätt till hembesök för alla . För den som inte fått del av hemtjänsttimmar, eller för den som vill komplettera med extra timmar, måste hushållstjänster kunna köpas till rimligt pris. Priset på hushållstjänster bör reduceras kraftigt genom en skattelättnad som innebär att arbetskostnaden, och därmed priset för en hushållstjänst, halveras. Sänkt skatt på hushållstjänster kan bli särskilt viktigt för många äldre. Genom skattesubventionerade hushållsnära tjänster skulle många av dagens svarta jobb göras vita och även ge dem med låg pension möjlighet att köpa städ-, matlagnings, snöskottnings- eller trädgårdshjälp. Möjligheten för den enskilde äldre att köpa sig hjälp i hemmet skulle höja självkänslan och livskvaliteten för många äldre. De slipper då bli biståndsbedömda och kan själv bestämma vem som kommer innanför tröskeln för att hjälpa till. Förslaget om sänkt skatt för hushållsnära tjänster utvecklas närmare i skattemotion. Vården måste fungera även för de multisjuka Den främsta riskfaktorn för sjukdom är ålder. Alla människor drabbas förr eller senare av sjukdom, men av alla är multisjuka. Dessa lider av flera sjukdomar, hälsoproblem och funktionsnedsättningar och kan antas behöva kontinuerligt stöd och samverkan mellan olika vård- och omsorgsaktörer. Sjukvårdens organisation är uppbyggd för att ta hand om enstaka sjukdomar hos relativt unga människor. I detta system passar en person som dåligt in. Hon har nämligen 23 olika aktuella symtom som behandlas med elva olika behandlingsmetoder. äter nio olika läkemedel och ytterligare två vid behov. Dessa läkemedel har ordinerats av fem olika läkare. Hon har haft kontakt med sju olika yrkesgrupper och sammanlagt 55 olika vårdgivare. sjukdom beskrivs av doktor i hans bok om multisjuklighet hos äldre. Det behövs en rad åtgärder för att förbättra situationen för och andra multisjuka äldre. För dem som bor i särskilt boende skulle det vara en trygghet att veta att enheten har möjlighet till läkarmedverkan för bedömning av medicinska åtgärder. Till varje särskilt boende bör det knytas en läkare som har ansvar för att regelbundet besöka enheten och se till att de gamla som bor där får god medicinsk vård. Detta kan vara en husläkare eller geriatriker. Denna läkare ska självfallet också vara ett stöd för personalen. För tydlighets skull bör påpekas att den enskildes möjlighet att själv välja en husläkare som personlig fast läkarkontakt inte ska upphävas därför att äldreboendet som helhet också får en fast läkarkontakt. Det är bättre att ha en fast läkare och sjuksköterska än att tvingas upprepa sin historia vid varje besök i sjukvården. och andra multisjuka äldre skulle behöva en egen lots i sjukvårdssystemet och någon som ser helheten i hennes livssituation. Hon skulle behöva en egen husläkare och mot den bakgrunden föreslår att en husläkarlag ska införas efter norsk modell. Det ska vara möjligt att alla ska ha sin egen husläkare efter det att antagit den nya lagen. Husläkartanken utvecklas ytterligare i sjukvårdsmotion. Äldrevården behöver stöd av specialister, förutom att de äldre behöver ha nära kontakt med husläkare och annan vårdpersonal. En spännande tanke som förts fram är att äldrevårdscentraler (ÄVC) ska införas där all kompetens rörande äldre finns samlad. Organisationen ska vara uppbyggd efter den enskildes behov snarare än tvärtom. De medicinska expertresurser som avser äldre kan inte finnas på plats i varje kommun och varje stadsdel. Men de skulle kunna samlas i äldrevårdscentraler (ÄVC), som skapas genom samarbete mellan en eller flera kommuner samt . De bör i regel kunna byggas upp kring någon av de resurser som finns , till exempel geriatriska kliniker. Äldrevårdscentraler ska vara en resurs i första hand för husläkare, distriktssjuksköterskor och annan personal som kommer i kontakt med äldre. För äldre själva eller anhöriga är den naturliga kontakten med sjukvården husläkaren eller distriktssjuksköterskan, men även dessa bör, när de inte anser sig få den hjälp de behöver, kunna vända sig till direkt till äldrevårdscentralerna. På äldrevårdscentralerna ska finnas tillgång till bland annat geriatriker och specialister i äldrepsykiatri och reumatologi samt ett rehabiliteringsteam som kan bedöma om det är möjligt och vad som krävs för att rehabilitera en äldre person som önskar flytta hem igen efter en sjukdom eller olycka. Där ska också den äldre kunna möta kommunens biståndsbedömare och andra tjänstemän som handhar frågor som rör äldre. föreslår att en försöksverksamhet med äldrevårdscentraler bör genomföras och att uppbyggnaden av äldrevårdscentraler bör stimuleras genom särskilt stöd till en uppskattad kostnad av . Mer forskning om åldrandets sjukdomar Andelen forskare som ägnar sig åt klinisk forskning sjunker på ett oroande sätt. Det medför bland mycket annat att klinisk forskning beträffande äldres sjukdomar riskerar att minska i omfattning, något som både mänskligt och samhällsekonomiskt är oacceptabelt. Den måste i stället öka. SBU har konstaterat att det finns få vetenskapliga behandlingsstudier av människor , och för åldersgruppen finns det i stort sett inga sådana. I stället bygger verksamheten på studier av yngre åldersgrupper, från vilka man sedan drar slutsatser vad gäller äldres behandling. Det är oacceptabelt att vården av människor med de största vårdbehoven vilar på så svag vetenskaplig grund. förslag om äldrevårdscentraler (ÄVC) innebär inte bara ett bättre stöd till patienten och de anhöriga utan också ett förstärkt forsknings- och utvecklingsarbete. I vårt ökade anslag till äldreomsorgen och i synnerhet dess kvalitetsutvecklingsarbete inryms också stöd till äldreforskning. Tvång i äldreomsorgen demenssjukas mänskliga rättigheter En enkätstudie utförd av länsstyrelserna visar att i åtta av tio särskilda boenden vidtas åtgärder som i princip strider mot mänskliga fri- och rättigheter. handlade det om att de äldre låstes in. Det handlar inte om åtgärder i nödsituationer, utan sker rutinmässigt. En studie från visar att nästan var fjärde åldring på äldreboendena fick sin rörelsefrihet i någon mån inskränkt, med midjebälten, selar och brickbord. Personalens motivering var ofta att man vill hindra skador och fall. Men de äldre som var fastspända hade inte påfallande större risk att skada sig själva än andra äldre. I stället är det troligt att fastspänning används eftersom personalen inte har tid att se till att äldre som lider av förvirring och demens inte skadar sig själva och andra. Det kan finnas situationer där det är nödvändigt att spänna fast eller låsa in boende på äldreboenden. Men sker det utan något stöd i lagen, och utan några rimliga rutiner.