mot · GT02L291 · 2005-09-30 00:00:00 — Den liberala visionen om sexuellt likaberättigande bygger på att kärlek och sexualitet mellan människor inte kan mätas och vägas av någon annan. Den skall mötas med samma respekt oavsett om det gäller kärlek mellan människor av samma kön eller mellan människor av olika kön. Människors egen könsidentitet måste också respekteras och accepteras. Mot den liberala samhällsvisionen står kollektivismen i dess olika tappningar, av såväl konservativt som socialistiskt slag. Både konservatismen och socialismen utgår ytterst från att individens intressen är underordnade kollektivets må detta sedan vara statens, klassens, traditionens eller familjens. I denna motion lägger liberalerna fram ett antal förslag för att förbättra homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Människor måste ges samma möjlighet att forma sina liv oavsett könet på den de älskar och oavsett den egna könsidentiteten. Det behövs en liberal motkraft mot likgiltighet, fördomar, moralism och intolerans. Följande områden lyfter vi fram som särskilt betydelsefulla: Likhet inför lagen. Avskaffa partnerskapslagen och inför en gemensam äktenskapsbalk. Alla par skall ha rätt att ingå äktenskap inför civil myndighet, och trossamfunden skall liksom ha möjlighet men inte skyldighet att förrätta en vigsel. Lika villkor i samhället. Förbättra skolans undervisning om sex och samlevnad. Öka kunskaperna inom bl.a. skola, hälso- och sjukvård, äldreomsorg och socialtjänst om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Stärk diskrimineringsskyddet i både grundlag och allmän lag. Öka rättsväsendets kunskaper om hatbrott som begås för att kränka personer på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Uppmärksamma partnervåld i samkönade relationer. Liksom det redan finns mot rasism och förtryck av kvinnor behövs en mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. bör vara pådrivande för att arbetet mot diskriminering inom EU också innefattar diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Bevaka homosexuellas, bisexuellas och transpersoners mänskliga rättigheter i EU:s kandidatländer och i de länder som får bistånd av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam äktenskapsbalk för alla par oavsett sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att partnerskapslagens anknytningskrav skall avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdragen som förrättare av borgerlig vigsel och förrättare av partnerskapsregistrering skall bli ett gemensamt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de trossamfund som själva så önskar skall få behörighet att förrätta partnerskapsceremonier enligt samma villkor som gäller för vigslar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationellt privaträttslig konvention om partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de ambassader som erbjuder borgerlig vigselförrättning också skall erbjuda partnerskapsförrättning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nordiska familjerättsliga konventionen om äktenskap, adoption och förmynderskap skall utvidgas till att också omfatta partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av lagen om registrerat partnerskap i samband med att samkönade par ges rätt att ingå äktenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en revision av återstående författningstexter vars ordalydelse diskriminerar mot sambor av samma kön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämlika regler om föräldraskapspresumtion, oavsett moderns sexuella läggning, vid assisterad befruktning med donerade sädesceller. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskaps- och bemötandefrågor om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation hos nyckelgrupper inom den offentliga sektorn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiva åtgärder mot särbehandling på grund av sexuell läggning eller könsidentitet inom familjerådgivning, brottsofferstöd och andra delar av socialtjänsten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiva åtgärder mot särbehandling på grund av sexuell läggning eller könsidentitet inom Försvarsmakten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminering av försvarspersonal vid internationella uppdrag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga skrivningar om sexuell läggning och könsidentitetsuttryck i skolans kursplaner.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av bemötandet av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskoleutbildningen för vissa yrken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en breddning av lagen om likabehandling av studenter i högskolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till frivilligorganisationer för homosexuella, bisexuella och transpersoner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskap om bemötandet av lesbiska och bisexuella kvinnor inom hälso- och sjukvården.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av medborgarskaps- och civilståndskravet för behandling enligt lagen om fastställelse av könstillhörighet i vissa fall.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av vårdresurserna för transsexuella.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning som ur ett helhetsperspektiv belyser transpersoners situation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen diskrimineringslagstiftning och ombudsmannaorganisation.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringsformens målsättning i 1 kap. 2 §.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bestämmelsen i regeringsformens 2 kap. 15 § om diskriminerande lagstiftning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tryckfrihetsförordningens och bestämmelser om hets mot folkgrupp.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade kunskaper inom rättsväsendet om brott mot homosexuella, bisexuella och transpersoner.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens information till brottsoffer som utsätts för hatbrott på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av tillämpningen av den särskilda åtalsregeln gällande ärekränkningsbrott med hatmotiv.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser mot hedersrelaterade brott riktade mot homosexuella, bisexuella och transpersoner.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade kunskaper om våld mot närstående i samkönade relationer.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationell deklaration mot förtryck på grund av sexuell läggning och könsidentitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-organisationers roll i FN-systemet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppmärksammande av HBT-frågor i UNDP.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri rörlighet för EU-medborgare.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter i EU:s kandidatländer och ansökarländer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s insatser mot diskriminering.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminerande bestämmelser för personal inom EU:s olika organ samt andra organisationer på europeisk eller global nivå.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete i och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-frågor i bilaterala bistånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tilläggsprotokoll till Genèvekonventionen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den svenska lagstiftningen rörande förföljda homosexuella, bisexuella och transpersoner.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation i de länder människor flyr från.7 1 Yrkandena 6, 3437, 39, 42 och 43 hänvisade till UU. 2 Yrkandena 11, 12, 17, 2024 hänvisade till SoU. 3 Yrkandena 13 och 14 hänvisade till FöU. 4 Yrkandena 15, 16, 18 och 19 hänvisade till UbU. 5 Yrkandena , 40 och 41 hänvisade till KU. 6 Yrkandena hänvisade till JuU. 7 Yrkandena 38, 4446 hänvisade till SfU. Avskaffa partnerskapslagen inför äktenskap för alla Lagen om registrerat partnerskap infördes med stöd av liberalerna. Efter reformeringen av reglerna om adoption och assisterad befruktning finns mycket små skillnader inom mellan de juridiska effekterna av äktenskap och partnerskap. , , och har till skillnad från tagit steget fullt ut och i stället för en särskild partnerskapslag öppnat äktenskapslagstiftningen för samkönade par. Partnerskapslagen var ett stort steg , men den är juridiskt sett en återvändsgränd eftersom den bibehåller en grundläggande uppdelning mellan lagar för heterosexuella och lagar för homosexuella. anser därför att bör breddas till att omfatta alla par, både homo- och heterosexuella. Trossamfunden skall, liksom , ha valfrihet att avgöra vilka vigslar man vill förrätta. I juridisk mening innebär äktenskapet ett lagpaket om t.ex. arv, försörjningsplikt, namnskick, skatt och socialförsäkringar, dvs. många av de frågor som dyker upp i ett parförhållande. Att neka samkönade par möjligheten till detta lagpaket kan bara försvaras om homosexuella och heterosexuella förhållanden såg helt olika ut. Så är det inte. Kärleken är likadan oavsett könet på den person den riktar sig till. Den känslomässiga och ekonomiska sammanflätning som finns i en parrelation är likadan oavsett om parterna råkar vara homo-, bi- eller heterosexuella. Man kan då invända att partnerskapslag ger samkönade par tillgång till så gott som alla av äktenskapets effekter. Det argumentet är dock inte hållbart. Partnerskapslagen är och förblir en särlagstiftning, och särlagstiftningar utan objektiva skäl kan inte försvaras, lika lite som det vore rimligt att ha en äktenskapslag för gotlänningar och en för fastlandsbor även om lagarna vore lika till innehållet. Den enda objektiva skillnaden mellan samkönade och olikkönade par är att två personer av samma kön aldrig kan skaffa barn tillsammans på biologiskt vis. Men i debatten är det bara gentemot homosexuella som denna begränsning används som förevändning för att förbjuda äktenskap aldrig gentemot ett heterosexuellt par som av olika skäl inte kan bli föräldrar. Och dessutom: många homo- och bisexuella har barn. Ytterst handlar därför dagens förbud mot samkönade äktenskap inte om juridik eller föräldrafrågor, utan om samhällets syn på kärlek mellan personer av samma kön. Den som påstår att lagen inte har färgats av äldre tiders syn på homosexuell samlevnad tar på sig en omöjlig uppgift. Men äktenskapsbegreppet förändras med sin tid. I debatten har det hävdats att en könsneutral äktenskapsbalk skulle innebära en styrning av trossamfundens inre liv. Äktenskapets religiösa innebörd kan dock inte och skall inte vara åtkomlig för politiska beslut. Trossamfunden är fria att själva avgöra sin äktenskapssyn, och exempelvis i synen på skilsmässor finns det stora skillnader mellan den tillåtande lagstiftningen och många samfunds restriktiva hållning till att förrätta vigslar mellan frånskilda. Det nuvarande systemet innebär att trossamfunden har vigselrätt, men inte vigseltvång. Detta system har fungerat väl och bör enligt vår mening behållas. Så länge staten beviljar vigselrätt åt ett visst trossamfund bör därför samfundens företrädare kunna utöva denna rätt utifrån sin religiösa äktenskapssyn, och är bestämt emot varje slags lagstiftning som skulle innebära att fristående organisationer som t.ex. trossamfund åläggs ett tvång att viga enskilda par. Däremot skall det enskilda paret alltid kunna gifta sig inför en civil myndighet. För att skapa likhet inför lagen är det alltså angeläget att alla par, oavsett personernas kön, tillåts ingå äktenskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dagens system med en äktenskapslag för heterosexuella par och en partnerskapslag för samkönade par skapar olikheter på en rad områden. har pekat på dessa brister, bl.a. partnerskapslagens s.k. anknytningskrav som innebär att det ställs hårdare krav på anknytning till för personer som vill ingå partnerskap än på personer som vill gifta sig. Partnerskapslagens s.k. anknytningskrav bör alltså tas bort. anser också att uppdragen som förrättare av borgerlig vigsel och förrättare av partnerskapsregistrering bör sammanföras till ett samlat uppdrag. Vidare bör de trossamfund som önskar få behörighet att förrätta partnerskap beviljas denna rätt enligt samma villkor som gäller för behörighet att förrätta vigslar. En internationellt privaträttslig konvention om partnerskap behövs, och regeringen behöver intensifiera sitt arbete för att se till att så många som möjligt av de ambassader som erbjuder vigselförrättning också ges klartecken av sina respektive värdländer för att genomföra partnerskapsceremonier. Den nordiska familjerättsliga konventionen om äktenskap, adoption och förmynderskap behöver utvidgas till att också omfatta partnerskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Större delen av dessa problem skulle enkelt undanröjas om blev gemensam för alla par. Med en sådan lösning försvinner också behovet av en särskild lag om registrerat partnerskap. I samband med införandet av en gemensam äktenskapsbalk bör därför partnerskapslagen avskaffas, och redan ingångna partnerskap bör genom en övergångsbestämmelse övergå till äktenskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En gemensam sambolag för alla par infördes , men fortfarande återstår vissa följdändringar av andra författningstexter så att det tydliggörs att sambopar skall behandlas lika oavsett sexuell läggning. Efter ett tillkännagivande från utifrån en motion från har regeringen återkommit med ett antal lagändringar, men däremot kvarstår språkligt sett diskriminerande bestämmelser i olika förordningar, bl.a. förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar och förordningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner. Det borde vara självklart att författningstexterna är icke-diskriminerande både till sin innebörd och till sitt språkbruk. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att en revision av återstående författningar måste göras före utgången av innevarande . Assisterad befruktning för kvinnor i samkönade relationer har kvinnor i samkönade relationer möjlighet till assisterad befruktning på klinik. liberalerna välkomnar denna reform, som är till fördel både för mödrarna (som ges möjlighet att bli föräldrar under trygga och kontrollerade former) och barnen (inte minst genom att barnet vid givarinsemination på klinik i ges en lagfäst rätt att få vetskap om sitt biologiska ursprung). Desto mer anmärkningsvärt är att det infördes nya regler som skiljer mellan makar och registrerade partner. Enligt de nya reglerna måste föräldraskapet för en registrerad partner fastställas genom bekräftelse eller dom. Gällande regler för makar innebär däremot att en make efter en insemination automatiskt presumeras vara far till barnet. Enligt vår uppfattning bör samma regler om föräldraskapspresumtion vid assisterad befruktning med donerade sädesceller gälla för såväl makar som registrerade partner vid assisterad befruktning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Lika villkor i samhället Arbetet inom den offentliga sektorn skall genomsyras av jämställdhet, jämlikhet och respekt för den enskildes integritet. Stat, landsting och kommuner eller deras uppdragstagare skall inte särbehandla människor negativt utifrån kön, ålder, social ställning, etnisk eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, könsidentitet eller liknande. känner exempelvis många homosexuella, bisexuella och transpersoner tvekan inför att ta kontakt med rättsväsendet när de utsatts för brott eftersom de är rädda för ett negativt bemötande. En ökad kompetens i rättsväsendets myndigheter kan öka homosexuellas, bisexuellas och transpersoners benägenhet att anmäla brott. Speciellt sårbara är människor i psykisk kris eller brytningsskeden i tillvaron. Yrkesgrupper som t.ex. kuratorer, psykologer, psykiatrer och psykoterapeuter bör därför vara särskilt måna om att ha kompetens på området. Om deras bedömningar grundas på fördomar kan de annars mer eller mindre medvetet skada en patient eller klient som t.ex. är homosexuell. Att öka insikterna om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor är således extra viktigt inom vissa nyckelsektorer inom den offentliga sektorn, bl.a. rättsväsendet, utbildningen, hälso- och sjukvården samt . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare begärt att situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner inom bl.a. skall studeras. presenterade 2004 en kartläggning om huruvida klienter inom riskerar att bemötas olika beroende på sexuell läggning. Kartläggningen pekar på risken för att människor inte vågar tala om sin sexuella läggning av rädslan för att bli sämre behandlade, bli kränkande bemötta eller inte förstådda. I rapporten finns också exempel på situationer som rör stöd till ungdomar, familjerådgivning, familjehemsplaceringar, adoptions- och vårdnadsutredningar, stöd till brottsoffer, till invandrare och stöd och hjälp till funktionshindrade och äldre. anser att kartläggningen nu måste följas upp med aktiva åtgärder från kommuner och för att säkerställa att åstadkommer likabehandling i praktiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En annan uppmärksammad studie har gjorts av vårdforskaren , som i sin doktorsavhandling in a nursing context (, 2005) visar hur vårdpersonal på motsvarande sätt riskerar att ge patienter olikvärdig behandling på grund av normer som tar patientens heterosexualitet för given och utsätter homo- och bisexuella patienter för marginalisering och osynliggörande. Hennes avhandling blir ännu en bekräftelse på att särbehandling i de flesta fall inte handlar om öppen och medveten diskriminering (även om sådan också förekommer i påtaglig grad), utan om den dolda diskriminering som uppstår när man i en verksamhet omedvetet utgår från att alla man möter är heterosexuella. Därmed skapas hinder för människor med en annan sexuell läggning, hinder som också innebär att människor som inte är heterosexuella får en sämre kvalitet i bemötandet. I en sådan situation är det inte alla som vågar stå på sig och hävda sin rätt till likabehandling. Det är därför angeläget att systematiskt studera olika delar av den offentliga verksamheten för att klarlägga i vilka sammanhang medborgare riskerar att utsättas för olikvärdig behandling på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Som exempel på särskilt viktiga områden vill nämna psykiatrin, äldreomsorgen och rättsväsendet. Även inom Försvarsmakten behöver homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation uppmärksammas. Exempelvis presenterade en studie där av de tillfrågade uppgav att de har kollegor som anser att homosexuella män inte är lämpade för en tjänst i Försvarsmakten. Också bland värnpliktiga tyder gjorda undersökningar på dold och öppen diskriminering. När på uppdrag gjorde en opinionsundersökning om attityder till minoritetsgrupper bland värnpliktiga trodde av de intervjuade att öppet homo- och bisexuella diskrimineras oftare än andra värnpliktiga. av de intervjuade trodde att homosexuella och bisexuella själva är rädda för att gå ut öppet med sin läggning under värnpliktstjänstgöringen eftersom de förväntar sig negativa reaktioner. Det är därför viktigt att Försvarsmakten aktivt uppmärksammar situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner och vidta de åtgärder som krävs för att motverka fördomar, skapa öppenhet och säkerställa att alla bemöts med respekt oavsett sexuell läggning och könsidentitet. En särskild fråga är de problem som försvarsanställda kan råka ut för när de deltar i internationella operationer under utländsk ledning. Eftersom det i vissa västliga försvarsmakter, inte minst , fortfarande råder en institutionaliserad diskriminering av eller regelrätta förbud mot homosexuella kan detta också påverka situationen för svenska soldater. Försvarsmakten har därför en uppgift att säkerställa att svenska soldater inte utsätts för diskriminering eller annan särbehandling vid multilaterala operationer utomlands. Enligt kartläggningar av bl.a. uppmärksammas frågor som rör homo- och bisexualitet mycket . Men det finns fortfarande brister, främst eftersom många skolor inte har en välutvecklad sex- och samlevnadsundervisning. Särskilt i gymnasieskolan, men också i , finns det många klasser som inte får någon undervisning över huvud taget. Som visas av den läromedelsgranskning som utförts av RFSL Ungdom finns det också samtida läroböcker från ansedda läromedelsförlag där t.ex. ungdomar varnas för homosexuella kontakter. Lika allvarligt är det när läroböckerna utgår från att eleven själv är heterosexuell. Alla elever har rätt till en undervisning med en ordentlig belysning av frågor om sexualitet, samlevnad, relationer och respekt inklusive kunskaper om homo-, bi- och heterosexualitet samt frågor om könsidentitet och könsidentitetsuttryck. Det var ett stort felsteg av regeringen när den strök alla skrivningar om homosexualitet ur skolans kursplaner. Tydliga skrivningar om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation bör återinföras i kursplanerna, och skolans undervisning om sexualitet, identitet och relationer måste utgå från att alla sexuella läggningar och könsidentitetsuttryck finns också hos eleverna själva. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det förekommer att elever utsätts för diskriminerande eller kränkande behandling i skolan på grund av t.ex. sin sexuella läggning, av andra elever eller av skolpersonal. Att så sker kan aldrig accepteras. Regeringen har aviserat planer på att införa en lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling i bl.a. förskolan, , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Detta är utmärkt, men att enbart införa nya diskrimineringslagar är dock att bara se delar av problemet. De kränkningar som enskilda elever utsätts för hänger ihop med de grundläggande problemen att upprätthålla en lugn och trygg skolmiljö. När vuxenvärlden abdikerar från sitt ansvar att upprätthålla lugn och arbetsro i skolmiljön drabbar det inte minst de elever som är extra utsatta för trakasserier på grund av att man bryter mot gruppnormen, t.ex. genom att ha en annan sexuell läggning än flertalet. strategi mot mobbning och för arbetsro i skolan utvecklas närmare i partiets skolpolitiska motioner.