ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T230 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utförsäljning av verksamhet. Ansvaret för byggande och skötsel av våra statliga vägar sköts av . beställer entreprenader för miljardbelopp från det privata näringslivet. som är en stor beställare, är en stor entreprenör, som utför entreprenader åt . Visserligen uppges det att det är vattentäta skott mellan och . En statlig affärsverksamhet har alltid ett försteg framför privata näringsidkare, då man i stort sett har tillgång till obegränsad mängd kapital, som skattekollektivet står för. Genom sin starka kapitalbas och nära knytning till har stora konkurrensfördelar i förhållande till privata entreprenörer. Detta blir särskilt tydligt i glesbygden där möjligheten till uppdrag från har stor betydelse för små lokala entreprenörer. Det har från regeringshåll hävdats att behövs för att upprätthålla konkurrensen på området. Detta påstående jävas av de kartellbildningar som varit aktuella på området. utför i inte ringa omfattning även entreprenader åt kommuner. Exempelvis så bygger om en väg åt kommun för . verksamhet tränger staten ut privata aktörer och inte sällan småföretagare från marknaden. För att komma till rätta med dessa förhållanden finns ingen annan lösning än att staten säljer ut rörelse och att därigenom blir en ren beställare av entreprenader. En utförsäljning kan med fördel göras i mindre delar, för att gynna det lokala näringslivet. Detta under förutsättning att det är ekonomiskt försvarbart.
mot · GT02T231 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett klippkortssystem i trafiken. Det görs ständigt förbättringar för att få en säkrare trafikmiljö. Det handlar ofta om den fysiska miljön, som vägarnas och järnvägarnas utformning. Eller så är det hur bilen kan göras tryggare, med säkrare kaross, bilbälten m.m. Det handlar också om att ha hastighetsbegränsningar utifrån var trafiken går fram. Men om inte den som kör bilen kör på ett förnuftigt sätt, får inte alla dessa insatser avsedd effekt, nämligen att minska antalet skadade och döda i trafiken. Mer än 500 personer dödas, och flera tusen skadas svårt i den svenska vägtrafiken. kan du mista körkortet vid vissa förseelser och vid mindre lagöverskridande utgår det böter. Vad kan vi göra ytterligare för att få bilförare att inse att vi alla trafikanter är beroende av att vi kör lagligt? Det har i vissa länder införts ett system som innebär att efter ett visst antal trafikförseelser måste man ta körlektioner och göra ett körkortsprov för att behålla körkortet. I får man ett klipp i körkortet vid vissa förseelser och vid tre klipp är det kört. Då får man på sig att ta och åtta körlektioner samt att klara körkortsprovet. får man lov att köra vidare. Detta innebär att bilister inte enbart kan betala sig ifrån exempelvis fortkörning. Klippet i körkortet ligger kvar . Ett uttalande från myndigheten för trafiksäkerhet i säger att Klippkortet är det bästa som lagstiftats om i trafiken i mannaminne. Det drabbar notoriska fortkörare och yrkeschaufförer som rutinmässigt bryter mot fartgränserna. måste de fundera på sitt beteende och ändra sig när de fått sitt första eller andra klipp. Även exempelvis har ett liknande system och bör införa ett system med klippkort för att öka säkerheten i trafiken.
mot · GT02T232 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att regelverket på sjön skall utformas så att vattenskotrar faller under samma lagstiftning som vanliga fritidsbåtar. Ett generellt förbud mot vattenskoter infördes i vårt land 1994. Det finns således särskilda regler som är avsedda endast för denna typ av farkost. Skälet till regleringen avsåg från början buller men har senare kommit att gälla en farkost med ett visst utseende, vilket i sig är anmärkningsvärt. Vattenskoter får endast köras i allmänna farleder och på av länsstyrelser anvisade platser. Det saknas belägg för att vattenskotrar bullrar eller stör djurliv mer än andra grundgående farkoster. I förhållande till vanliga båtar är vattenskotern bränslesnål och behändig för korta förflyttningar med få personer ombord. Att angripa vissa båtars utseende i stället för miljöstörande effekter innebär en styrning av båtars konstruktion, som hämmar den fria utvecklingen av lämpliga båttyper. I övriga och på andra håll nyttjas vattenskotrar inom miljöskydd och av polis, och i har de även kommit till användning för brandvärn i skärgårdsområden. Vid sjöräddningsinsatser kan vattenskotrar erbjuda ett viktigt komplement till andra farkoster. De regler tillämpar strider mot såväl som mot dess fritidsbåtsdirektiv. Det saknas anledning att särskilja lagstiftningen mellan vattenskotrar och vanliga fritidsbåtar. Regelverket på sjön bör utformas så att vattenskotrar faller under samma lagstiftning som vanliga fritidsbåtar. Axel Darvik (fp)
mot · GT02T233 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationerna med . har fått en ökad tillgänglighet och en utveckling av servicenivån på sina kommunikationer. Det gäller både flyg och färja. landsväg till övriga , färjan, är reglerad. Här styrs priset av staten och tas ut via skatten. Som landsväg är det därför orimligt att priset för två personer med bil och Gotlandsrabatt är (t.o.r.). På en vanlig landsväg hade kostnaden varit ca . För dem som inte är bosatta på är priset . Detta är en klar begränsning för utvecklingen av . Många som överväger att bosätta sig och etablera företag på ön avstår för att de anser att kostnaderna för att ta sig till och från är för höga. Besöksnäringen på drabbas också då potentiella besökare avstår resandet på grund av priset på vägen. Kostnaden är en principfråga. Skall ha samma förutsättningar som övriga eller är ett undantag? Är att anse som en del av måste dess landsväg få samma villkor och status som bron till eller färjor till 38 andra öar i . Samma priser skall självklart gälla för samtliga resenärer oavsett om man är skriven på eller ej. Det är dessutom oacceptabelt att denna landsväg när som helst kan utsättas för strejker och blockader. På vilken riksväg i övriga landet kan man plötsligt och lagligt fälla ned en bom och stänga av trafiken utan att erbjuda alternativa vägar? Transportkostnaderna till fastlandet måste vara i samma storleksordning som motsvarande vägtransporter på fastlandet. Denna fråga har stötts och blötts alltför . Ansvaret för Gotlandstrafiken bör flyttas över till och kostnaden för den gotländska färjetrafiken (landsvägspriser) skall ingå i deras budget. Regeringen måste prioritera en lösning på problemen för Gotlandstrafiken.
mot · GT02T234 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny förbifart bör byggas vid Sala. har en ny förbifart vid Sala planerats för . Det handlar bl.a. om att förbättra framkomligheten och trafiksäkerheten. passerar runt 1000 tunga fordon på mellan och . Det är en starkt olycksdrabbad sträcka och inträffade 9dödsolyckor, 22 personer blev allvarligt skadade och 80 personer fick lättare skador, på en sträcka av endast . Det är oacceptabelt höga siffror, vilket uppmärksammat i sin långsiktiga plan, och en ombyggnad av förbifarten vid Sala och en upprustning av är därför nödvändiga för att minska antalet trafikolyckor. Väg 67 ingår i det nationella stamvägsnätet, vilket lades fast av 1993. Stamvägsnätet omfattar sådana vägar som fyller en mångsidig funktion för landets ekonomi och välfärd och på stamvägarna går huvuddelen av alla långväga transporter. Tillsammans med riksvägarna 55, 56 och 53 utgör väg 67 Räta linjen, vilken sträcker sig mellan och . Räta linjen är ett alternativ till E 4 för den långväga trafiken mellan norra och . Förbifart Sala är starkt trafikerad av turist- och pendeltrafik, inte minst i samband med då tusentals bilar söker sig från upp mot . Väg 67 är tvåfältig med en bredd av endast . Denna vägtyp, 13-metersvägar, är statistiskt sett särskilt olycksdrabbad. dödas nästan 600 trafikanter i varav 100 av dessa dödsolyckor sker på 13-metersvägar, och av dödsolyckorna sker med mötande trafik. För att minska antalet döda och skadade måste en ny förbifart byggas vid Sala och väg 67 måste upprustas. Genom ett mitträcke skulle i stort sett alla mötes- och omkörningsolyckor elimineras, som skadeföljden av inträffade olyckor minskar. Enligt bedömning skulle antalet döda och skadade minska med , vilket motsvarar 30 personer . Utmed väg 67 finns ett stort antal korsningar som saknar mittrefuger och separata körfält för vänstersvängande trafik. Det är problematiskt för det stora antal åker- och skogsanslutningar med brukningstrafik som finns längs sträckan. Genom att ge korsningarna en ny och mer trafiksäker utformning skulle antalet olyckor i korsningar minska . Även kollektivtrafiken skulle gynnas av ett mitträcke. Busshållplatserna kunde placeras i växlingssträckorna, och bussresenärer ges möjlighet att korsa en körriktning i taget och stå skyddade av räcket i mitten. En ombyggnad av väg 67 skulle även innebära positiva effekter från miljösynpunkt. Enligt förstudie skulle den nya sträckningen gå vid sidan av Dalkarlsåsen, medan den nuvarande går på åsen. I Dalkarlsåsen finns en stor vattentäckt som försörjer med vatten. Till följd av vägsaltning har man haft förhöjda salthalter i grundvattnet, ett problem man nu hoppas komma till rätta med. fick i samband med det s.k. Trollhättepaketet nya uppdrag. Stormen i har också drabbat budget. Men om regeringen har målsättningen att följa de transportpolitiska målen, och uppfylla den s.k. nollvisionen, vädjar vi om att byggnationen av en ny förbifart vid Sala och en upprustning av väg 67 blir av .
mot · GT02T236 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den ursprungliga infrastrukturplanen för 20042015 skall återupprättas genom att resurser avsätts som säkrar det halländska vägnätets upprustning. begär att regeringen återkommer till med förslag om PPP-finansiering vid nya satsningar på större lönsamma väginvesteringar. beslutade om planeringsramar för investeringar i och underhåll av det svenska väg- och järnvägsnätet 20042015. Dessvärre har den socialdemokratiska regeringen valt att ändra i planen efter eget godtycke, vilket gjort att flera viktiga vägprojekt fått senareläggas. har, som ansvarig myndighet, återkommande tvingats att göra omkastningar i sin planering. regionkontor har också tvingats till omprioritering och byggfärdiga projekt senarelagts. Till detta kommer bristande resurser till underhåll, vilket varit eftersatt på grund av resursbrister. Regeringens beslut att tidigarelägga utbyggnaden av väg 45 mellan och har man valt att finansiera genom neddragning av anslag till andra nödvändiga vägprojekt på andra orter i . Detta handlingssätt är fel och inte i linje med beslut. Den socialdemokratiska regeringens ovilja att pröva alternativ finansiering, t.ex. s.k. PPP-lösning på vissa lönsamma vägsträckor, drabbar tidigare beslutade projekt. Flera stora trafikfarliga vägavsnitt i har, som en konsekvens av den socialdemokratiska regeringens trixande med budgetanslagen till vägnätet, drabbats av uppskjutna byggstarter och senareläggning av planerad nybyggnation. Vägarna 41, 117 och 153 är några exempel på viktiga större vägar som ytterligare försenats genom den förda politiken.
mot · GT02T237 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omkörningsförbud för långtradare. har ställt upp ett ambitiöst mål om nollvision i trafiken, dvs. att antalet döda ska nedbringas till noll. Som ett delmål har satts att ska antalet döda ha halverats. Det behövs naturligtvis en rad åtgärder för att uppnå de här målen. Säkrare vägar och fordon, trafikövervakning och kraftfulla insatser för att få bort alkohol och narkotika från trafiken är några. Jag vill i den här motionen peka på en åtgärd för att minska risken för trafikolyckor. Det är inget tvivel om att långtradarna är ett riskmoment i trafiken. När de är inblandade i olyckor blir konsekvenserna ofta fruktansvärda. Vårt grannland har som ett led i att öka trafiksäkerheten och få en lugnare trafikrytm infört ett förbud för långtradare att vissa tider göra omkörningar. Jag anser att också bör överväga att införa ett sådant förbud. Det är viktigt att vi så långt möjligt har enhetliga trafikregler med våra grannländer. Det är särskilt angeläget när reglerna som i det här fallet är väl värda att ta efter.
mot · GT02T238 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att höja trafiksäkerheten på /E 20 mellan och . mellan och har inneburit att läns kommunikationer med förbättrats betydligt. Restiden har kortats och trafiksäkerheten höjts. Detta är viktigt för hela eftersom vägsträckningen knyter samman , och . Sträckningen är tungt trafikerad. Den tidigare sträckningen av vägen mellan och var svårt olycksdrabbad. Att trafiksäkerheten förbättrats genom den nya sträckningen innebär dock inte att det inte finns ytterligare trafiksäkerhetshöjande åtgärder som är viktiga att genomföra. Det är t.ex. så att betydande sträckor av motorvägen saknar mitträcke, vilket gör att bilar som färdas i hög fart kan komma över på motsatt körbana. Körfälten separeras av en smal remsa av gräs, med en lägre jordvall, som dock är möjlig för bilar att passera. Konsekvenserna av sådana högfartskollisioner som därmed kan inträffa på /E 20 kan vara fullkomligt förödande. Detsamma gäller för singelolyckor, där bilar kör av vägen i hög fart. En åtgärd som bör vidtas för att höja trafiksäkerheten på /E 20 mellan och är att förse vägen med mitträcken, för att hindra högfartskollisioner, samt sidoräcken.
mot · GT02T239 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensneutralitet vid statens bidragsgivning till flygplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensvillkoren för . Flyget spelar en viktig roll för näringsklimatet i stad och län. är skapad i stor regional enighet, med betydande lokala insatser av resurser. Flyget knyter samman med större befolkningscentrum i , på kontinenten och i andra delar av världen. Flyget gör att produkter snabbt och säkert kan transporteras från regionens företag till deras kunder. Flyget möjliggör också för människor att vara verksamma på en ort och kunna resa till en annan för att träffa andra i arbetet, eller privat. Därför har byggts upp genom ett betydande lokalt och regionalt engagemang. är ett nav för kommunikationer på väg, järnväg och flyg. E18 och E20 går samman i . och knyter ihop med . Flygplatsen ger förbindelser med , och . Därutöver pågår en betydande chartertrafik och fraktflygsverksamhet vid . Flygplatsen är väl tillgänglig för både företag och privatpersoner och kommer att bli än mer tillgänglig, när standarden på förbättras. Det finns dock en oro för att statens framtida fördelning av stöd till landets flygplatser kan komma att snedvrida konkurrensvillkoren för . Det blev känt att regeringen ville att det statliga stödet till skulle avvecklas. Motivet skulle vara att ligger för nära för att få de pengar som det varit fråga om. Men för näringslivet är inte närheten till det avgörande, utan närheten till kontinenten, som bara kan åstadkommas genom direktflyg från regionen. Principen måste vara att det skall råda konkurrensneutralitet mellan landets flygplatser. Men statens sätt att fördela pengar har länge snedvridit konkurrensen mellan landets flygplatser, med avseende på både investeringar och drift. Flygplatser bör kunna drivas på lika villkor och kunna konkurrera på egna meriter oavsett vem som äger eller driver dem. Där efterfrågan finns skall flygplatskapacitet finnas för att tillgodose regionala behov. Staten skall inte styra detta genom exempelvis snedvriden bidragsgivning, eller som diskuterades i fall, indragning av bidrag.
mot · GT02T241 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett nationellt förbud mot tomgångskörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter att beivra överträdelser av förbudet mot tomgångskörning. Genom kommunala beslut är det mycket vanligt att det finns förbud mot att köra fordonsmotorer på tomgång, i de flesta fall tidsbegränsat till en minut. Diskussioner har förekommit om det berättigade i sådana förbud, och denna ganska tekniska fråga behandlas i ett antal kommunala organ. Det är dock uppenbart att miljöskälen fortfarande överväger för att ha ett tomgångsförbud. Om tekniska skäl skulle överväga för en ändring är det lämpligt att sådana utredningar görs och beslut fattas på statlig nivå och på EU-nivå. Det är vidare praktiskt för bilförare att tomgångsbesluten görs generella över hela landet så att föraren inte ska behöva hålla sig informerad om besluten i den aktuella kommunen. Därför bör lagstiftningen ändras så att ett nationellt beslut reglerar frågan om tomgångskörning. Gällande förbud efterlevs ibland dåligt på grund av att det är svårt att beivra då en bil står på tomgång utan förare i bilen. Reglerna bör ändras så att överträdelser i praktiken lättare kan beivras. Lämpligt är då att införa ägaransvar på liknande sätt som vid felparkering. Kommunala trafikvakter borde också få möjlighet att medverka till att beivra överträdelser. Snarlika motionsyrkanden har jag lämnat (1994/95:T408), (2002/03:T381) och (2003/04:T259). Dessa har behandlats i betänkandena /96:SoU1, 2002/03:TU3 respektive 2003/04:TU1. Även i andra motioner har liknande idéer behandlats, exempelvis 1994/95:T225 yrkande 9 och i tidigare motioner . I betänkandena /91:SoU4 och 1991/92:SoU5 utgick utskottet från att regeringen följde frågan varför något initiativ från sida inte behövdes. Även i betänkandena /96:SoU1 och 2002/03:TU3 utgick utskottet från att regeringen följde frågan och att något initiativ från därför inte behövdes samt att frågan bereds i . Eftersom regeringen har följt frågan och berett den i är det nu uppenbart att det behövs ett initiativ från sida.
mot · GT02T242 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder från SJ för att förbättra de ekonomiska möjligheterna för skolklasser från att företa studieresor till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra s.k. klassbiljett för tågresor i . Innan man införde Tim-systemet i kunde en klasslärare från exempelvis , eller köpa en klassbiljett för sin klass inför ett studiebesök i huvudstaden, varvid kostnaden för den enskilde eleven uppgick till för en tur- och returbiljett. Detta förutsatte att man reste , vilket oftast sammanföll med skolornas önskemål om restider. har denna möjlighet tagits bort. kan ungdomar resa till på lågpristider för per enkel resa, men antalet avgångar under lågpristid har minskat. En återinförd så kallad klassbiljett skulle avsevärt underlätta för skolklasser från att resa på studiebesök till , för att där ta del av det stora kulturella utbudet och företa intressanta och meningsfulla studiebesök. Vissa skolor har möjlighet att subventionera studieresor, men så är tyvärr inte fallet på de flesta av regionens skolor. Det finns många elever vars ekonomiska situation omöjliggör deltagande där egen finansiering förutsätts. Detta medför för dessa en känsla av utanförskap och isolering. SJ, som är ett helägt statligt bolag och som dessutom har monopol på tågtrafiken mellan exempelvis och , borde medverka till att göra barn och ungdomar till vana kollektivtrafikanter och tågresenärer genom att möjliggöra deras studieresor till . En återinförd klassbiljett skulle avsevärt bidra till detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02T244 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra skrivningen i trafikförordningen från rörelsehindrade personer till personer med funktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall meddela föreskrifter om att personer med osynliga funktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ skall vara berättigade till särskilt parkeringstillstånd enligt TraF 13 kap. 8 §. På grund av den formulering som återfinns i trafikförordningens 13 kap. 8 § drabbas människor med osynliga funktionshinder, exempelvis personer som har nedsatt funktion i matsmältningskanalen, menligt när det gäller att få parkeringstillstånd utfärdade. Termen rörelsehindrad är i den av antagna handikapplanen ersatt med termen funktionshindrad. I trafikförordningen hänger dock den gamla formuleringen kvar, vilket leder till att personer med nedsatt funktion i inre organ inte omfattas av TraF 13kap. Genom att ändra skrivningen i Traf. 13 kap. 8 § om rörelsehindrade personer till personer med funktionshinder undanröjs de hinder som utestänger personer med nedsatt funktion i inre organ från att erhålla särskilt parkeringstillstånd. Detta bör ge regeringen till känna. är den myndighet som enligt TraF 13 kap. 9 § har rätt att meddela föreskrifter om utformningen av parkeringstillstånd för personer med rörelsehinder. får vidare meddela föreskrifter om hur parkeringstillstånd för rörelsehindrade skall användas. Det är av stor vikt att tillkännager för regeringen som sin mening att utformande av föreskrifter för parkeringstillstånd för rörelsehindrade förtydligas så att personer med nedsatt funktion i matsmältningskanalen omfattas av TraF 13 kap. 8§. Detta bör ge regeringen till känna.