mot · GT02So555 · 2005-10-04 00:00:00 — En person som kan utnyttja allmänna kommunikationsmedel kan fortsätta arbeta efter det hon eller han fyllt . En funktionshindrad får inte färdtjänst för arbetsresor efter fyllda . Det blir en dubbel diskriminering, dels av åldersskäl dels på grund av funktionshindret. Detta tillåts trots grundlagens bestämmelse om förbud mot sådana diskrimineringar. Detta bör ge regeringen till känna. Det skall finnas en tydlig koppling mellan egenavgiften för färdtjänst och avgiften för att åka med allmänna kommunikationer. Återigen: Tillstånd till färdtjänst meddelas för den som på grund av funktionshinder, som inte endast är tillfälligt, har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationsmedel. Att då ta ut en egenavgift för resa med färdtjänst som inte motsvarar avgiften för resa med den ordinarie kollektivtrafiken ställer åter personer som är i behov av färdtjänst i en ojämlik situation. Detta diskriminerar människor med färdtjänsttillstånd. föreslår att i lagen om färdtjänst skall införas en skrivning liknande den som finns i lagen om riksfärdtjänst om att egenavgiften skall motsvara normala resekostnader med allmänna färdmedel. Detta bör ge regeringen till känna. har lämnat sitt betänkande, Mobil med bil (SOU 2005:26). är positivt till förslaget om de ökade möjligheterna för barnfamiljer att få bilstöd. I övrigt hade vi önskat att utredningen kunnat medverka till större förändringar. Främst beror väl detta på att utredningen inte fick föreslå något som kunde belasta statsbudgeten. Vi hade förväntat oss mer, särskilt med tanke på den nationella plan för handikappolitiken som skall genomföras fram . hade också sett att fram mot förslag att 50-årsgränsen och kravet på förvärvsarbete slopats. Detta har för många funktionshindrade som söker sig ut på arbetsmarknaden blivit ett moment 22. Det kan vara svårt att söka arbete och även att få arbete utan bil. Vi anser inte att borttagande av åldersdiskriminerande regler skulle leda till ökade kostnader eftersom vi ser bilstödet och färdtjänsten som två kommunicerande kärl. Det vill säga att om fler funktionshindrade fick bilstöd skulle samhällskostnaderna minska och fler få möjligheter att arbeta. Vi anser inte hellre att körkortskravet skall finnas kvar. En personlig assistent kan vara den som har körkort och kör bilen. Vi är skeptiska till att föra över bilstödet som helhet eller som en del till kommunerna. Skall bilstödet, som vi vill, utökas, skall det göras med statliga medel. Det skall vara en del av en samlad socialpolitik och ha sin bas i socialförsäkringssystemet, detta utan att för den skull hindra kommunerna från att också kunna ge ett mobilt stöd som ett eget åtagande. vill att bilstödet indexeras så att det följer prisutvecklingen. Kostnaderna för inköpen och anpassningen av bilarna ökar stadigt, medan höjningen av bidragen kraftigt släpar efter. En indexering kan vara lösningen på detta problem. 10ROT-bidrag för enkelt åtgärdade hinder Ett av målen för ett tillgängligare samhälle är att enkelt åtgärdade hinder skall kunna byggas bort . Vi antar att näringsidkare med små butiker kan se det som en stor kostnad och inte har möjlighet att göra sina lokaler tillgängliga för funktionshindrade. Det har funnits möjlighet för fastighetsägare och bostadsrättsinnehavare att göra skatteavdrag för byggnadsarbeten på det egna huset eller i lägenheten. Skatteavdraget har varit av arbetskostnaden. Det kunde som mest bli fråga om ett avdrag på för ett småhus och för en bostadsrätt. Avdraget har gällt för utgifter för underhåll, reparation, om- och tillbyggnader (ROT-avdrag). Det finns också en för miljöinsatser och vissa miljöförbättrande installationer. står bakom beslut om att ansvars- och finansieringsprincipen skall gälla och som innebär att handikapperspektivet skall beaktas i all verksamhet och att ansvar för finansiering av åtgärder på området ligger på myndigheter, kommuner, landsting eller hos andra aktörer. Vi anser inte att ett skatteavdrag för att vidta åtgärder för att åstadkomma tillgänglighet strider mot denna princip. Det behövs en extra stimulans för att få de små företagen att göra den egna verksamheten mer tillgänglig, annars kommer många små affärslokaler fortfarande inte att vara tillgängliga 2010. Att behovet finns kan vi konstatera bara med en kort promenad på en affärsgata eller genom en orts centrala delar. föreslår därför att regeringen undersöker möjligheterna att införa ett särskilt ROT-avdrag till näringsidkare med små lokaler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen gav i uppdrag att redovisa hur de nya bidragen till handikapporganisationerna fungerar. Det har skett i flera omgångar . I den rapport som överlämnades till regeringen konstateras att det fortsatt finns ett missnöje med hur bidragen fördelas. Vad man kan säga är att de stora handikapporganisationerna är mindre missnöjda med fördelningen än de små. Bidragen är fördelade på följande sätt: Grundbidraget utgör ett fast belopp som är lika stort för alla riksorganisationer. Grundbidraget är fastställt till . Samarbetsmedlen fördelas ut med samma belopp per organisation som deltar i ett organiserat samarbete. Medlemsbidraget skall kompensera för de ytterligare kostnader som tillkommer. Föreningsbidrag skall kompensera för ytterligare kostnader som ett ökat antal lokalföreningar inom organisationen kan medföra. Merkostnadsbidrag syftar till att utjämna skillnader i kostnader för att anpassa verksamheten till olika funktionshinder. Det är lätt att förstå att det kan uppstå missnöje i fördelningen mellan organisationerna. De fasta bidragsreglerna är en stor majoritet positiv till, medan de rörliga har fått negativt mottagande. har föreslagit att både fortsätta utredandet och att ha kvar det nuvarande systemet, men då höja grundbidraget. kommer regeringen att tillsätta en utredning för att se över bidragssystemet till folkrörelserna vilket kommer att medföra att nuvarande olägenheter med bidragssystemet kommer att kvarstå . föreslår fortsatt utredning för att söka förenkla bidragsreglerna, men att regeringen bör överväga möjligheten att ytterligare kompensera handikapporganisationerna fast den nya utredningen inte har påbörjat sitt arbete. För att göra detta finns ett helt tillräckligt beslutsunderlag i nya rapport (2005-107-4). Den förnyade utredningen kan ta två, innan den är färdig med sina förslag och detta kan vara förödande, särskilt för små handikappgruppers verksamhet. Regeringen bör ta ställning till och återkomma till med förslag om åtgärder som säkerställer organisationernas verksamhet. Detta bör ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)