mot · GT02MJ530 · 2005-10-05 00:00:00 — 3.1Att grundlägga goda matvanor5 3.1.1Mindre socker i barnmat5 3.1.4Opinionsbildning riktad mot barn6 4.2Säker kontroll av livsmedel10 4.3Salmonellakontroll av importerat kött10 4.5Beredskap inför storskaliga hot mot livsmedelsförsörjningen11 4.5.4Smittspridning från djur till människa12 4.5.5Sveriges beredskap bör utredas13 5.1.2Märkning av hur livsmedel producerats15 5.1.5Märkning av functional food16 5.1.6Märkning av nyttig mat16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sockerinnehållet i barnmatsprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sambandet mathälsa på ett tydligare sätt behöver betonas i den svenska grundskolan1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inspektionsinsatser vad avser skolmaten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inom EU driver frågan om att särskilda restriktioner skall gälla för reklam riktad till barn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning mellan myndigheter, livsmedelsindustrin, ideella föreningar, lekmannagrupper och andra aktörer inom skola och samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att utarbeta en strategi för ekonomiska styrmedel inom livsmedelskonsumtionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en Richterskala för matlarm. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk salmonellakontroll av importerade köttberedningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ha som sin principiella ståndpunkt att konsumenten skall ha rätt att bestämma huruvida hon eller han vill konsumera livsmedel där GMO använts i framställningsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att belysa riskerna kring storskalig spridning av smittämnen bland levande djur och från djur till människa direkt eller via livsmedel samt föreslå åtgärder för att hantera dessa risker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allt kött skall vara ursprungsmärkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kött från djur som slaktats efter transporter som varat längre än bör märkas så att transporttiden framgår på förpackningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett obligatoriskt gemensamt märkningssystem för djurskyddshänsyn bör införas inom EU för att skilja mellan kött från djur som fötts upp med olika grad av djurskyddshänsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla EU:s miljömärkning, EU-blomman.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för ett officiellt gemensamt system för nyckelhålsmärkning inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk näringsvärdesdeklaration på livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka inom EU för att reglerna om offentlig upphandling tydliggör vilka sociala krav det skall vara tillåtet att ställa vid upphandling av varor.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör verka för att nå ut med uppdaterad, relevant och tydlig information om reglerna för offentlig upphandling till kommunerna i landet.3 1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till UbU. 2Yrkandena 4 och 14 hänvisade till LU. 3Yrkandena 17 och 18 hänvisade till FiU. Allt för många människor i vårt land har matvanor som medför att de förr eller senare kommer att drabbas av kostrelaterade sjukdomar. En matkultur har byggts upp kring snabbmat som ofta är alldeles för fet, har felaktig näringssammansättning för att passa i längden, ger kortvarig mättnadskänsla eller innehåller för mycket socker. Frysta hel- och halvfabrikat blir också allt mer populära. Dels därför att allt fler anser sig ha allt mindre tid att ägna åt matlagning, dels därför att kunskapen om hur maten skall tillagas från råvarustadiet är otillräcklig. Medvetenheten måste öka om hur kosten skall vara sammansatt för att bidra till hälsa och välbefinnande hos medborgaren. 3.1Att grundlägga goda matvanor 3.1.1Mindre socker i barnmat Sockerinnehållet i barnmatsprodukter är en faktor som det kan vara svårt för föräldrarna att bedöma. anser att det skall vara obligatoriskt med näringsdeklaration på all barnmat och att ett tak för tillåten mängd tillsatt socker i barnmat skall införas. Rådets direktiv /496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedel håller på att ses över och ett förslag till nytt direktiv väntas från kommissionen . Det är viktigt att i beslutsprocessen inom rådet verkar för att näringsvärdesdeklaration blir obligatorisk för så många livsmedel som möjligt. Särskilt viktigt är detta när det gäller barnmat. bör även tillkännage för regeringen som sin mening att ett tak för det tillåtna sockerinnehållet i barnmatsprodukter bör införas. ser skolan som ett mycket viktigt instrument för att sprida kunskapen om hur vi skall äta och leva ett hälsosamt liv. Att förmedla goda matvanor till det uppväxande släktet redan från början är mycket lättare än att försöka övertyga vuxna som redan har format attityder och vanor. Ett exempel på ett eftersatt område i skolan är ämnet hemkunskap. Skolans hemkunskapsundervisning skall vara ett redskap för att grundlägga goda matvanor. En färsk undersökning (13/2004) om mat och hälsa i skolan, visar att sambandet mathälsa inte betonas tillräckligt i skolans undervisning. Undersökningen visar att utbildningen i mat och hälsa är bristfällig eller saknas på landets lärarutbildningar. Detta medför att undervisningen eleverna får också blir bristfällig. Det är mycket viktigt att skolan är ett konsekvent föredöme. Om undervisningen talar om hälsosamma matvanor som skolan installerar läskautomater eller på annat sätt exponerar onyttiga produkter så får eleverna dubbla signaler. bör tillkännage för regeringen som sin mening att sambandet mathälsa på ett tydligare sätt behöver betonas i den svenska . För att förankra undervisningen om hälsosam mat är det viktigt att skolmaten (som skall vara hälsosam) är aptitlig så att eleverna får positiva erfarenheter av på vad de själva skulle kunna laga till. Oaptitlig skolmat leder dessutom till ökat godisätande och intag av mindre hälsosam mat som upplevs som mer lustfylld att äta. Matsedeln bör utgöras av varierade och näringsriktiga rätter som innebär en god balans mellan de olika segmenten i kostcirkeln. En annan aspekt som är befogad i skolan är att elever som äter näringsriktig mat orkar koncentrera sig mer på skolarbetet. Felaktig kost leder oftare till trötthet och bristande studiekapacitet. En undersökning som genomförde bland 2 538 barn i åldrarna 4, 8 och visar på allvarliga frätskador på barnens tänder, skador som orsakats av omfattande läskdrickande. Emaljen på tandkronorna hade brutits ner och även det underliggande tandbenet hade börjat erodera. anser att regeringen i överläggningar med Kommuner och Landsting bör ta upp policyfrågor när det gäller försäljning och förtäring av läsk och godis i skolorna. anser att regeringen skall framhålla att läsk och godis inte bör försäljas inom den offentliga . bör föreslå att regeringen uppdrar åt att öka sina inspektionsinsatser vad avser skolmaten. 3.1.4Opinionsbildning riktad mot barn Barns kostvanor påverkas i stor utsträckning av reklam och medier. I marknadsföringslagen är reklam riktad till barn inte särskilt reglerad. Lagen förbjuder inte reklam till barn, och lagen föreskriver inte heller särskilda krav för marknadsföring riktad till barn. Detta kan jämföras med radio- och TV-lagen som stadgar att reklam i en TV-sändning inte får syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . har varit föregångsland mot reklam till barn och den norska lagstiftningen bör vara en inspiration även för EU. EU:s konsumentministrar träffade en politisk överenskommelse om ett förslag till direktiv om otillbörliga affärsmetoder. röstade emot förslaget, eftersom det innebär att vi inte får behålla våra strängare nationella regler annat än . /KO menar att direktivet i sin nuvarande lydelse skulle leda till ett sämre konsumentskydd och medföra både rättsosäkerhet och tillämpningsproblem. skall förslaget diskuteras i . I förslaget till direktiv nämns inget om förbud mot marknadsföring riktad till barn, i hela dokumentet nämns ordet barn på ett enda ställe i en parentes. Det är viktigt att i ministerrådet driver frågan om att särskilda restriktioner skall gälla reklam riktad till barn. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheterna att införa någon form av styrmedel när det gäller fett och socker i livsmedel bör utredas närmare, liksom möjligheterna till momssänkning på framför allt frukt och grönsaker. Även metoderna och ansvaret för att föra ut saklig hälsoinformation bör närmare utredas. Behovet av samordning inom folkhälsoarbetet behöver lyftas fram tydligare. Det behövs en kraftfull samordning av , , , livsmedelsindustrin, ideella föreningar, lekmannagrupper och andra aktörer inom skola och samhälle. Detta bör ges regeringen till känna. En strategi för ekonomiska styrmedel på hälsoområdet bör utarbetas. presenterade sin rapport för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. I rapporten lämnas 79 förslag på insatser. Ett av förslagen (insats 54) innebär att möjligheten att minska konsumtionen av choklad, konfektyr och sötade drycker med hjälp av beskattning eller andra ekonomiska styrmedel bör utredas, liksom möjligheten att genom beskattning minska intaget av socker och fett generellt. Ett annat förslag (insats 55) är att en europeisk konferens om förutsättningarna för skattepolitiska åtgärder inom mat- och hälsoområdet bör arrangeras. De tankar som bör utredas närmare. bör föreslå att regeringen tillsätter en utredning för att belysa möjligheter och svårigheter med ekonomiska styrmedel inom livsmedelsmarknaden. För att kunna konkurrera med de alltför fetthaltiga maträtterna behövs ökade insatser för att utveckla hälsosamma livsmedel som är lika aptitliga som de mer ohälsosamma varianterna. Konsumenternas krav på livsmedelsprodukterna förändras kontinuerligt. Allt fler efterfrågar mat som går snabbt och enkelt att tillaga och äta. är det relativt ohälsosam snabbmat som i första hand mött den utmaningen. En produktutveckling krävs därför bl.a. i riktning mot kalorifattiga snabbmatsprodukter som kan konkurrera kulinariskt med de etablerade. I bedrivs forskning kring produktion av aptitlig och hållbar snabbmat, s.k. convenience food. Bland annat syftar forskningen till att eliminera den ovälkomna uppvärmningssmaken. Liksom inom annan industri är forskning och utveckling helt avgörande för att livsmedelsindustrin skall kunna ta fram och sälja mervärdesprodukter. Det handlar om att ligga långt framme på områden som handlar om hälsa och functional food, men också om att utveckla råvaruproduktionen och förutspå konsumenttrender. I förslaget till Nationellt forskningsprogram pekas även på stora behov av forskning inom livsmedelssäkerhet, folkhälsoområdet och kvalitetssäkring. har forskningen kring kött, grönsaker och tillbehör skett på varje område för sig. För att kunna förbättra den färdiga maten gäller det i stället att kombinera dessa tre områden och se dem som en helhet. I förlängningen har livsmedelsforskningen stor betydelse för bönder. Mindre eller sämre forskning minskar helt enkelt möjligheten att få ut ett mervärde av det jordbruket producerar. Behoven inom forskningen är väl kända. Flera utredare har sedan EU-inträdet påtalat att det behövs tillräckliga resurser och mer genomtänkt organisation. Den forskning som finns om mat, livsmedel och konsumtion tenderar att antingen fokusera på produktion, produkter och marknadsföring eller konsumtion, matkultur och hälsa. Det råder stor brist på kunskap om hur producenters och konsumenters tänkande och agerande inom livsmedelsområdet förhåller sig till varandra. Ansvaret för svensk livsmedelsforskning är splittrat mellan Formas, och med oklara ansvarsregler och kraftigt minskade resurser som följd. hade Skogs- och Jordbrukets Forskningsråd () det övergripande ansvaret. utvecklades svensk livsmedelsforskning positivt och nådde en hög internationell standard. Detta var möjligt bl.a. tack vare långsiktiga satsning på området. Men i och med regeringens undergrävande av forskningens finansiering och ansvarsfördelning har en nedrustning skett. föreslår nu att Formas ges ett mera övergripande ansvar och anvisas relevanta resurser för att säkerställa livsmedelsforskningen i . Functional food är mat som, förutom tillförsel av näringsämnen, skall ge vissa speciella hälsoeffekter. Det mest kända exemplet är kanske drycken , som innehåller nyttiga tarmbakterier. Functional food kan bidra till att förebygga multifaktoriella risksjukdomar benskörhet, diabetes, hjärtkärlsjukdomar, övervikt/fetma, vissa cancersjukdomar, högt blodtryck och magtarmsjukdomar där kosten är en viktig faktor. Trenden med funktionell mat började i och har snabbt spridit sig västerut. ligger i täten i väst men börjar komma ifatt. startade Functional food science center vid och strax därefter öppnade även SLU i ett liknande foskningscentrum. Bland profilområdena kan nämnas: tarmhälsa, där probiotika och prebiotika är framstående exempel; metabolism med omfattande forskning inom en rad centrala områden, t.ex. fetma/aptitreglering, diabetes och hyperlipidemi; antioxidanter och deras hälsoeffekter; samt marknadsföring och andra konsumentaspekter. Ett problem är att en rad konsumentundersökningar visar att de allra flesta svenskar inte har en aning om vad functional food eller mervärdesmat som det också kallas är för något. Svensk livsmedelsindustri visade tidigt ett stort intresse för att ta till sig den ökande kunskapen inom nutritionsområdet, vilket resulterat i en internationellt framskjuten position vad gäller utveckling av näringsanpassade produkter. Möjligheten att i marknadsföra livsmedel med hälsopåståenden har funnits , då beslöt att inte längre tillämpa läkemedelslagstiftningen på livsmedel som normalt förekommer på matbordet. Inom EU pågår ett arbete med att fastställa gemensamma förordningar avseende användningen av hälsopåståenden vid marknadsföring av livsmedel men finns det ingen lagstiftning som reglerar detta. En branschöverenskommelse har därför tagits fram av den svenska livsmedelsbranschen. Överenskommelsen skall komplettera lagstiftningen och verksamheten hos myndigheter som t.ex. , /KO och . Konsumentfrågor handlar inte bara om priset på en vara. Att kunna ställa krav på säkerhet och kvalitet bör vara en rättighet för alla konsumenter. Detta gäller inte minst för den mat vi stoppar i oss. lagras massor av farliga ämnen i människokroppen. Istället för att brytas ner förs ämnena vidare via bröstmjölken till barnen och påverkar i generationer framåt. Säkra livsmedel och kunskap om kostens innehåll är därför några av framtidens viktigaste frågor såväl nationellt som internationellt. Aldrig förr har importerat så mycket livsmedel som och aldrig har konsumenternas valmöjligheter varit större. Konsumentintresset växer för produkter som utgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda förhållanden och detta ställer ökade krav på gränsöverskridande livsmedelskontroller. Krav på ofarlig mat som produceras i måste kombineras med ökade kontroller av den mat vi importerar. En rapport från (nr 12/2003) visade att importerade frukter och grönsaker ofta innehöll mer bekämpningsmedel än vad som är tillåtet i . Andelen frukt- och grönsakspartier med för höga halter av dessa ämnen var sju gånger större för importerade varor än för svenskodlade. Generellt har andelen produkter med en irriterande verkan på människokroppen ökat på den svenska marknaden , delvis på grund av att produkter som förut klassificerades som måttligt hälsoskadliga, nu klassificerats om enligt internationella normer. En Richterskala för matlarm bör införas. är medborgare och medier avtrubbade av ständigt återkommande larmrapporter om att all mat är farlig. Därigenom försvåras medborgarnas möjligheter att ta till sig information om livsmedlens hälsoeffekter. Det är därför angeläget att konsumenten har möjlighet att kunna jämföra olika risker med varandra. Konsumentorganisationerna har tillbaka föreslagit att en s.k. Richterskala för matlarm bör införas. Genom att man sätter en siffra på riskerna kan konsumenten bättre bedöma larmrapporterna och avgöra vilka konsekvenser det bör få. En utgångspunkt för en sådan skala skulle kunna vara DALY-begreppet (= Disability-adjusted life years) som används inom WHO. Det behövs ett mått som konsumenter och medier lätt kan förstå. bör få i uppdrag att ansvara för att en sådan Richterskala införs. Detta bör ges regeringen till känna. 4.2Säker kontroll av livsmedel Vad som behövs i EU är ett gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel. Utifrån ett gemensamt regelsystem skall kontroller ske både lokalt, regionalt och nationellt. I sköter kontrollen av livsmedel vilket är en bra ordning. Men för att granska att medlemsländernas kontrollmyndigheter verkligen sköter sina åligganden ser positivt på införandet av en gemensam livsmedelsmyndighet (med placering i ) för bl.a. flygande kontroller inom EU. Allt för att ge skydd mot de allvarliga livsmedelskriser som förekommit såsom BSE-krisen, mul- och klövsjukan och dioxinskandalen . 4.3Salmonellakontroll av importerat kött En rapport från (nr 7/2004) visar att importerar 2miljoner kilo salmonellasmittat kycklingkött . Köttet importeras som köttberedning och köttberedningar omfattas inte längre av de svenska reglerna om obligatorisk salmonellakontroll vid import av kött från andra länder. I samband med EU-inträdet 1994 fick garantier om att få behålla obligatoriska salmonellakontroller av kycklingkött. I efterhand har kommissionen infört köttberedningar som en ny kategori och denna skall inte omfattas av undantag, trots att dessa former av kött ingick i det undantag förhandlade fram före inträdet. Regeringen borde ha hävdat det svenska undantaget bättre. En tredjedel av den svenska importen av kycklingkött utgörs av köttberedningar. visar att av dessa köttberedningar är smittade vilket innebär att totalt 2miljoner kilo smittat kött importeras i enlighet med gällande regler. och även arbetsgrupper inom kommissionen bedömer dock att hälsoriskerna av salmonellasmittade köttberedningar är lika allvarliga som av annat smittat kött. är salmonellaprovtagning av köttberedningar obligatoriskt i hela EU. Om salmonella hittas får köttberedningen inte exporteras till andra medlemsländer. anser dock att måste ha rätt att tillämpa de obligatoriska reglerna för salmonellakontroll av importerade köttberedningar som vårt land hade . Regeringen bör driva denna uppfattning gentemot kommissionen. Detta bör ges regeringen till känna. Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig och anser därför att de producenter som använder GMO i framställningsprocessen för sina produkter tydligt skall informera om detta. Exempelvis för kött av djur som utfodrats med genetiskt modifierat foder. Det måste ses som en rättighet för konsumenten att kunna välja om man vill köpa livsmedel där GMO finns med i processen. Vi har konsekvent argumenterat för att försiktighetsprincipen skall gälla för EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer (GMO). Eventuella risker med genmodifierade grödor som är resistenta mot vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är inte tillräckligt klarlagda. Det är viktigt att inte motverka genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar, men måste konsumenterna i största möjliga mån skyddas från de möjliga risker som finns av användningen av GMO. bör inom EU-samarbetet och i det internationella samarbetet ha som sin ståndpunkt att en princip bör vara att konsumenten genom märkningssystemen skall ha rätt att bestämma huruvida hon/han vill konsumera livsmedel där GMO använts i framställningsprocessen. Detta bör ges regeringen till känna. 4.5Beredskap inför storskaliga hot mot livsmedelsförsörjningen Biologisk krigföring kan rikta sig mot grödor och djurbesättningar lika väl som mot människor. Motiven för angrepp kan vara antingen att angripa hela samhället eller att specifikt angripa animalieproduktionen som ett självändamål. Det finns skäl att tro att vissa extremgrupper av ideologiska skäl skulle angripa tamdjur hellre än att angripa människor. Det finns grupper av militanta veganer som ägnar sig åt sabotage mot livsmedelstransporter och frisläppande av djur i bur även när detta leder till att de befriade djuren dör en plågsam död. Detta visar att man inte låter sig hindras av djurens lidande för att nå sina syften att orsaka kostnader inom näringsgrenen i fråga. Djuren offras för det högre målet att upphäva djurförtrycket. På den militanta djurrättshemsidan Facklan skriver en företrädare för () följande om ett angrepp på ett djurförsökslaboratorium: Efter att djuren räddats från tortyren var det beslutat att DBF skulle orsaka så stor ekonomisk skada som möjligt för att se till att djurförsökslabb spenderar mer pengar på säkerhet än de gör på att köpa in nya djur och tortera dem till döds. Ekonomisk skadegörelse är effektivt, eftersom pengar som skulle använts till att tortera djur istället används till att betala försäkringar, installera larm, köpa nytt material m.m. Det kan därför tänkas att dessa grupper också skulle sabotera kött- och mjölkproduktionen genom andra sabotagemetoder där djuren offras. Spridning av smitta bland djuren skulle då vara en effektiv metod som avsevärt skulle kunna försämra lönsamheten inom animalieproduktionen och kanske bringa den att upphöra. Den japanska domedagssekten visade att det vetenskapliga och tekniska kunnandet kan vara mycket stort även bland synnerligen extrema grupper. Vi bör därför räkna med att även marginaliserade politiska extremgrupper i ett högteknologiskt land kan framställa kemiska och biologiska vapen. Att extremistgrupper använder genteknik för att få virus som smittar både från djur till djur, från djur till människa och från människa till människa kan därför inte uteslutas. Ju mer omfattande forskningen kring smittämnen och förebyggande av biologiska angrepp är, desto större risk att personer med onda avsikter får tillgång till kunskaper om hur biologiska terrorangrepp skulle kunna genomföras. I detta ligger en slags moment 22-situation. Motåtgärderna för att bemöta mikrobiologiska hot ligger därför troligtvis inte i första hand inom det mikrobiologiska området utan i allmänna åtgärder för att snabbt bekräfta ett sjukdomsutbrott, isolera smittbärarna och i samhället vidta åtgärder för att förhindra att fler smittas. Inom övervakningsprogrammet (SVARM) undersöks löpande känsligheten för antibiotika hos bakterier från djur i . har SVA funnit en ökning av resistensen mot antibiotika hos olika sjukdomsalstrande organismer hos svenska kycklingar. Så har exempelvis andelen resistenta vankomycinresistenta enterokocker () hos svenska slaktkycklingar stigit från år , detta trots att det antibiotikum som leder till denna typ av resistens inte använts i svensk djuruppfödning. Även om just denna resistens inte bedöms utgöra någon hälsorisk för svenska konsumenter är ökningen oroande. De återkommande utbrotten av mul- och klövsjuka visar att sjukdomar kan sprida sig snabbt mellan tamdjur. Om ett smittämne som har lätta att sprida sig skulle mutera så att det blev dödligt skulle en stor del av djurbesättningarna inom landet kunna slås ut. EU har infört regler för bekämpning av mul- och klövsjuka. I dessa finns bl.a. möjligheten att inrätta tillfälliga bekämpningszoner, dvs.