mot · GT02So710 · 2005-09-29 00:00:00 — Trygghet, värdighet och en meningsfull tillvaro ska äldreomsorgen kunna erbjuda. Men med en socialdemokratisk regering har äldreomsorgen stora brister. I denna motion fokuseras på de allvarliga problem som finns inom äldreomsorgen och vad som ska göras åt dem. Motionen tar också upp det faktum att en sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället inte bara kan handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, de äldre som en resurs att ta till vara och ett väl fungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i det politikområde som vill kalla seniorpolitiken. Och också i dessa avseenden har det svenska samhället tydliga brister. föreslår i denna motion åtgärder för en bättre seniorpolitik. I särskilda motioner utvecklas partiets politik när det gäller ekonomisk trygghet för äldre (2005/06:Sf390), hälso- och sjukvården (2005/06:So703), äldre och arbetsmarknaden (2005/06:A417) samt sänkt skatt på hushållstjänster (2005/06:Sk529). Huvudinslagen i denna motion är följande: Det behövs en strategi för att möta det demografiskt förändrade samhällets nya behov, men också ta till vara dess möjligheter. Den växande andelen äldre i vår befolkning får inte betraktas som ett samhällsproblem utan som ett gemensamt samhällsansvar, men också i hög grad som en resurs att tillvarata. anser att en äldreminister bör tillsättas med uppgift att ta ett samlat grepp kring seniorpolitikens många frågor. En sådan ministerpost är inte endast en i och för sig viktig symbolfråga utan leder också till att äldres samlade situation får en större tydlighet i debatten och beslutsfattandet. Vidare bör en äldreombudsman tillsättas. En äldreombudsman kan, i likhet med exempelvis , motverka diskriminering av äldre. Inom äldreboendet måste det medicinska omhändertagandet och det sociala innehållet utvecklas. Bättre samverkan mellan kommuner och landsting kan undanröja många problem. En värdighetsgaranti måste införas i alla kommuner, inte minst för de demenssjukas skull. All omtanke om medmänniskor fordrar inte mer resurser. Inför och stimulera en ny form av boende för äldre: gemenskapsboenden som kombinerar omsorg och service med möjligheter till umgänge och mänsklig samvaro. Inför en boendegaranti för äldre-äldre personer, dvs. Garantin gäller anpassat boende, antingen särskilt boende eller gemenskapsboende. Genomför en valfrihetsreform inom äldreomsorgen. Vården och omsorgen av demenssjuka är en tickande bomb, en ödesfråga. Antalet demenssjuka kommer att öka kraftigt . Och är demensvården bristfällig. Alla med misstänkt demenssjukdom ska ha rätt till utredning, diagnos och behandling. Skapa en rättssäker biståndsbedömning; inför nationella riktlinjer och genomför prioriteringsutredning för socialtjänstområdet. De anhörigas och närståendes insatser är en omsorg som oftast sker i det tysta med ett vårdansvar som är ensamt och påfrestande. Stödet till anhöriga som vårdar bör regleras tydligare i socialtjänstlagen. anser att tillsynen över äldreomsorgen bör skötas av samma myndighet som sköter tillsynen över annan hälso- och sjukvård, dvs. 5De äldre blir fler6 6Äldres delaktighet och inflytande i samhället7 8Fler äldre i arbetslivet med rörlig pensionsålder8 9.2Anhörigas och närståendes vårdinsatser12 9.4Inför en fungerande nationell vårdgaranti13 9.5Utredningen om medicinska specialiteter14 10.1Äldreomsorgen måste arbeta mer förebyggande16 10.3Nytt boende för trygghet och gemenskap17 10.4Inför en boendegaranti i varje kommun19 10.5Eget val i äldreomsorgen19 11Skapa en rättssäker behovsbedömning20 13Understöd förnyelse genom större mångfald22 14.1Inför personalkontroll i äldreomsorgen23 15Förstärk tillsynen av vården och omsorgen24 17Tillgänglighet till samhällets service25 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en medveten strategi för att möta det demografiskt förändrade samhällets nya behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att genom aktiva åtgärder och attitydpåverkan stärka de äldres delaktighet och inflytande i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en äldreombudsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskriminering på grund av ålder skall vara otillåten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgången till akut- och klinikvård för personer . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beaktande av den psykosociala aspekten i äldrevården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av specialiserad demensvård och kvalificerade demensutredningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökad samverkan mellan kommuner och landsting kring vårdkedjorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det medicinska ansvaret skall ligga kvar hos slutenvårdens läkare till dess att vederbörande förvissat sig om att mottagandet fungerar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kommande beslutet om medicinska specialiteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att geriatriken även fortsättningsvis bör vara en egen specialitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera nya former för äldreboenden, s.k. gemenskapboenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en boendegaranti för personer . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om eget val i äldreomsorgen. begär att regeringen återkommer med förslag till riktlinjer för tillämpning av maxtaxan i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör presentera en specialiserad utbildning för biståndsbedömare som ger medicinsk kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att biståndsbedömning är en färskvara och måste upprepas i takt med att vårdbehoven förändras. begär att regeringen återkommer med direktiv till en utredning kring socialtjänstlagen i syfte att komplettera lagstiftningen med nationella riktlinjer för behovsbedömningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att handläggningstiderna som uppstått i samband med införandet av högkostnadsskyddet för protetik måste åtgärdas. begär att regeringen lägger fram förslag till en ny form av personalkontroll för personer som söker tjänst inom äldreomsorg och hemtjänst i enlighet med motionens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsmyndighet i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta de äldre invandrarnas speciella förhållande i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nya former för service till äldre. 1 Yrkande 4 hänvisat till AU. Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett av välfärdspolitikens mest angelägna mål. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt för, tillvaratagande av och omsorg om den äldre generationen. De höga och samstämmiga målen inom äldrepolitiken till trots finns det stora brister i det svenska samhället när det gäller äldres vård och omsorg. Dessa brister framstår som så mycket mera oroande med tanke på att andelen äldre kommer att öka markant . En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får dock inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, de äldre som en resurs att ta till vara och ett väl fungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i det politikområde som vill kalla seniorpolitiken. Också i dessa avseenden har det svenska samhället tydliga brister. Många äldre upplever att deras livserfarenhet och specifika kunskaper inte tas till vara och därmed inte heller kommer en yngre generation och hela samhället till godo. Kristdemokratisk politik framhäver alla människors lika och unika värde. I ett samhälle med dessa grundvärderingar överbryggas generationsklyftorna och varje människas unika livserfarenhet blir en tillgång i samhällsbyggandet. 5De äldre blir fler har varit ett framgångsrikt sekel när det gäller åldrandet. Förbättrade levnadsförhållanden, medicinsk-teknisk utveckling och uppbyggnaden av offentliga skyddsnät har medfört att de allra flesta i och i andra industrialiserade länder får en chans att leva ett långt liv. Barnadödligheten har pressats ner liksom risken att dö innan man blivit gammal resultat som är ett kvitto på välfärdsutvecklingen. Tabell: Andel av befolkningen samt , procent Källa: SCBs befolkningsframskrivningar. tillhör de länder som har den äldsta befolkningen i världen. passerade som första land i världen 5-procentsgränsen i den meningen att mer än var tjugonde person i befolkningen är . av befolkning är . De drygt 1,5 miljoner människor i som fyllt är långtifrån en homogen grupp. bestod gruppen av 209 900 personer. kommer gruppen att vara dubbelt så stor. Antalet och andelen äldre i samhället kommer att öka under de kommande decennierna, främst med anledning av att de stora barnkullarna går i pension. Det kan tilläggas att de demografiska prognoserna alltid slagit fel. har prognoserna systematiskt underskattat medellivslängdens ökning. Offentliga utredningar, tankesmedjor och ett flertal andra prognosmakare har försökt beräkna kostnaderna av den demografiska utvecklingen. Även om utfallen är något olika är slutsatserna desamma. Vi står inför mycket stora utmaningar för den offentligt finansierade välfärden. En medveten strategi för att möta det demografiskt förändrade samhällets nya behov, men också ta till vara dess möjligheter, behöver utformas i politiska processer . Den växande andelen äldre i vår befolkning får inte definieras som ett samhällsproblem utan betraktas som ett gemensamt samhällsansvar, men också i hög grad som en resurs att tillvarata. 6Äldres delaktighet och inflytande i samhället Äldre människors livserfarenhet och förvärvade kompetens är en ovärderlig tillgång för vårt samhälle. inställning är att äldres delaktighet i samhället har stor betydelse. Detta gäller såväl ur ett rättvise- som ur ett effektivitetsperspektiv. Alla ska ha möjlighet att påverka utvecklingen i samhället oberoende av ålder. Äldre behöver vara representerade i alla beslutande församlingar och olika verksamheter ska utformas så att de svarar mot äldres behov. är de underrepresenterade på många beslutsnivåer. I kraft av sin livserfarenhet och yrkeskompetens bör de äldre oftare utnyttjas som mentorer i organisationer, partier och företag. Att stimulera och möjliggöra äldres politiska engagemang i , i fullmäktigeförsamlingar, nämnder och styrelser är i huvudsak de politiska partiernas uppgift. har länge ansett att en äldreminister bör tillsättas med uppgift att ta ett samlat grepp kring äldrepolitikens många frågor. En sådan ministerpost är inte endast en i och för sig viktig symbolfråga utan leder också till att äldres samlade situation får en större tydlighet i debatten och beslutsfattandet. anser också att en äldreombudsman bör tillsättas. En äldreombudsman skulle, i likhet med exempelvis , kunna motverka diskriminering av äldre. Att kunna åldras med bibehållen värdighet måste garanteras varje människa, men alltför många äldre har en bristande tilltro till samhällets förmåga att garantera trygghet och oberoende och känner oro inför av livet. Ingen ska på sin ålders höst behöva oroa sig för sin försörjning. Många förväntar sig att statens åtaganden inför kommande pensionering ska vara tillräckliga. Andra har tecknat privata pensions-, kapital- och sjukförsäkringar i övertygelsen att statens ekonomiska åtaganden inte räcker för den standard de vill ha. Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växande vårdköerna. Dessutom har pensionerna släpat efter i värdeutveckling. Den socialdemokratiska regeringens budget är mycket svag, inte minst med tanke på de sämst ställda pensionärerna. står bakom den pensionsreform som trädde i kraft . Den leder till att pensionssystemet blir stabilt och att pensionerna på så sätt säkras. Vi anser dock att det finns fler förändringar som bör genomföras för att trygga den ekonomiska situationen för de äldre. inriktning för ska därför vara att förbättra värdet av pensionerna genom sänkt skatt, samt särskilt att förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna. utvecklar sin politik för ekonomisk trygghet vid ålderdom i en motion om utgiftsområde 11 (2005/06:Sf390). 8Fler äldre i arbetslivet med rörlig pensionsålder Utvecklingen går mot att en allt kortare del av vår livstid ägnas åt förvärvsarbete. Nuvarande trend med ett senarelagt inträde till arbetsmarknaden kombinerat med tidigare utträde från arbetslivet kommer att skapa en situation där allt färre ska försörja alltfler. Fram förväntas av de anställda i vissa yrkesgrupper gå i pension. Ett resultat av dessa förhållanden är att verksamheter dräneras på de erfarenheter och den gedigna yrkeskompetens den äldre arbetskraften kunnat tillföra. Yngre och äldre medarbetare har olika kompetenser och erfarenheter som snarare kan komplettera än ersätta varandra. Varje människa ska själv kunna bestämma hur länge och hur mycket man vill arbeta. Ingen ska känna sig tvingad att sluta arbeta . Rätt att stanna kvar i arbetslivet ska finnas till . Det finns ett värde i att ha kvar äldre människor på arbetsplatsen. Erfarenhet och kompetens ökar möjligheten till kontinuitet, trygghet och säkerhet. Värden som behövs på varje arbetsplats. Det behövs en lag mot åldersdiskriminering i arbetslivet. Att kunna trappa ner sitt arbetsliv, i stället för att gå från heltidsarbete till ingenting alls, motsvarar mångas önskemål. Regelverket bör möjliggöra för dem som överväger att lämna arbetsmarknaden före uppnådd pensionsålder att stanna kvar fler år på villkor de själva kan välja. Den enskildes önskemål om arbetstidens omfattning är givetvis beroende av faktorer såsom hälsa, arbetskrav, familjens behov, privatekonomi och omgivningens attityder m.m. Att öka arbetskraftsutbudet genom att fler väljer att vara kvar i arbetslivet högre upp ska prioriteras politiskt. Äldre diskrimineras i samhället. Det är en uppenbar brist att svensk lagstiftning ännu inte innefattar ålder som diskrimineringsgrund. Trots uttalade ambitioner från den socialdemokratiska regeringens sida att åtgärda denna brist har andra diskrimineringsgrunder getts förtur i den pågående (dir. 2002:11). I flertalet europeiska länder är ålder en diskrimineringsgrund och det är hög tid att ett lagförslag presenteras för där diskriminering på grund av ålder förbjuds. anser att fortsatt arbete ska löna sig. För den som väljer att fortsätta förvärvsarbeta efter 65-årsdagen måste hinder och negativa konsekvenser undanröjas. Det måste alltid löna sig att arbeta, oavsett ålder. Skattenivåer, arbetstider och attityder måste uppmuntra till arbete. utvecklar sin politik beträffande äldre på arbetsmarknaden i en särskild motion (2005/06:A417). Den svenska sjukvården utmärker sig genom sin dåliga tillgänglighet. Detta förhållande drabbar i hög grad den äldre befolkningen. Minskningen av platser i sjukhusvården har inte motsvarats av en tillräcklig utbyggnad av kommunala särskilda boendeformer eller av . För många äldre innebär detta en anledning till oro och bristande tilltro till samhällets förmåga att tillgodose deras växande vårdbehov. Äldre människor får inte utestängas från tillgången till akut sjukhusvård eller klinikplatser av medicinska eller kirurgiska skäl. Tyvärr sker detta . Bristen på vårdplatser tvingar i många fall landstingen att föra över äldre svårt sjuka människor i behov av kvalificerad sjukhusvård till den kommunala omsorgen. Detta problem accentueras särskilt av extra hård belastning, exempelvis då vårdavdelningar ibland stängs på sjukhusen. Inriktningen inom sjukvården och äldreomsorgen måste vara att göra en kraftfull utbyggnad av antalet vårdplatser. Dessa platser måste särskilt inriktas mot vården av äldre samt svårt och långvarigt sjuka. Personal- och kompetensbristen utgör kanske det största hotet mot vårdkvaliteten. Att öka rekryteringen och minska den höga sjukfrånvaron är alldeles nödvändigt. Ytterligare satsningar krävs inom vården och omsorgen av de äldre. Kunskap, kvalitet, innehåll och effektivitet i vården och omsorgen måste utvecklas. fokuseras sjukvårdens insatser för de äldre på den medicinska vården medan de psykosociala aspekterna ofta glöms bort. Gruppen äldre med psykiska besvär är dåligt kartlagd. De avvisas ofta i primärvård och psykiatri och inom den kommunala äldreomsorgen finns sällan kompetens att hantera dessa problem. Yngre människor har ofta ett åtgärdspaket att tillgå medan de äldre i bästa fall erbjuds mediciner. Psykologer måste finnas för äldres behov inom primärvården, inom psykiatrin och i den kommunala verksamheten. Ett sätt kan vara att inrätta en seniormottagning där äldre kan få rådgivning, samtalsstöd och psykoterapi. Även inom äldreboendet måste det medicinska omhändertagandet och det sociala innehållet utvecklas. Bättre samverkan mellan kommuner och landsting kan undanröja många problem. Det finns ett behov av ökat samarbete mellan landsting och kommuner när det gäller läkarinsatser inom det särskilda boendet. Varje äldreboende och sjukhem ska ha kontinuerlig läkarmedverkan i vården, helst en specialist på äldresjukdomar (geriatriker). Värdighet, smärtstillande vård och en varm omvårdnad i livets slutskede ska garanteras alla människor. Som en del i den värdighetsgaranti föreslår ingår det som en självklarhet att ingen ska behöva sluta sina dagar ensam. Livets slutskede rymmer ofta många svåra omständigheter. Till kroppslig smärta kan också komma stark oro och existentiell ångest. All behandling och symtomkontroll ska ske med hänsyn till människans integritet och värdighet samt hennes fysiska, psykiska, sociala och andliga behov. Den personal som har att hantera denna vård måste få adekvat utbildning så att man känner trygghet i sin svåra yrkesroll och kan bistå den döende såväl kroppsligt som känslomässigt. Hospicevård en hemlik form av vård i livets slutskede måste vidareutvecklas. skriver mer om åtgärder för en bättre vård i livets slutskede i motion 2005/06:So703. Vården och omsorgen av demenssjuka är en tickande bomb, en ödesfråga. Antalet personer som lider av någon form av demens uppskattas till ca 140000. nyinsjuknar 24000 personer . kommer 210000 personer att lida av demenssjukdomar. Så ser prognoserna ut om inget dramatiskt framsteg sker i behandlingen av demenssjukdomar. Till detta antal kan hundratusentals anhöriga och närstående läggas som också indirekt berörs av demenssjukdomarna. Enligt en beräkning gjord av 2001 kostar vården av demenssjuka personer nära . får långt ifrån alla demenssjuka patienter den vård de har rätt till på grund av bristande resurser och avsaknaden av kompetens. Det kan gälla bemötande, diagnos och medicinering. Av de äldre inom kommunernas särskilda boenden kan så många som vara demenssjuka. Och dessa saknar i alltför hög grad tillgång till medicinsk kompetens. Den socialdemokratiska regeringens utredande av demensfrågor börjar anta löjeväckande proportioner. Den socialdemokratiska regeringens utredningar, rapporter, samtal och analyser fyller givetvis en viktig funktion. Men de goda förslag som redan finns måste genomföras. Demenssjuka borde som alla andra patienter ges en individuellt anpassad information om sitt hälsotillstånd och om de metoder som står till buds för undersökning, vård och behandling. Men så sker långt ifrån alltid. Därtill är bristande samordning av demensvården tydlig, liksom avsaknaden av fungerande och ansvarsfull vårdplanering och lyhördhet för patientens vård- och omsorgsbehov. Många äldre med demenssymtom får över huvud taget ingen utredning. Knappt två av tio behandlas för sin demens. av personalen i äldreomsorgen är legitimerade sjuksköterskor. När det gäller övrig vårdpersonal saknar av de anställda utbildning. En kartläggning visar att 80 kommuner saknar medel och anställningsformer för anhörigvårdare och 60 kommuner saknar avlösning i hemmet. Socialtjänstlagen kräver att den enskilde ska få bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Men tillgången till särskilda vårdboenden för demenssjuka personer är bristfällig i många kommuner. Ofta blandas demenssjuka med andra boende och vårdtagare på ett sätt som är negativt för alla. Demenssjuka vårdas i hög utsträckning i hemmet av närstående. Anhörigvårdare får oftast ingen utbildning. Äldre och deras anhöriga kan inte känna sig tryggt förvissade om att deras vård- och omsorgsbehov kommer att tillgodoses. Tillgång till demensutredning kräver nära samverkan mellan landsting och kommun. Förutsättningarna för beslut om vård av kroniska sjukdomstillstånd och hälso- och sjukvårdslagens absoluta krav på rätt till diagnos har inte fått det genomslag generellt i landet som förväntats. Om bara gällande lagstiftning och regelverk följdes skulle de demenssjukas situation vara betydligt bättre. Under har den socialdemokratiska regeringen haft tid på sig att förbättra demensvården. Men har vård och omsorg för demenssjuka försämrats. Utmärkande för regeringens insatser är tillsättandet av utredningar, vars syfte har varit att visa handlingskraft och viljeinriktning. Utredningarnas förslag har dock i mycket hög utsträckning lagts till handlingarna utan åtgärd. Två större utredningar kan särskilt nämnas. Den parlamentariska äldreberedningen Senior lämnade sitt slutbetänkande . Betänkandet innehåller 100 förslag för att förbättra trygghet och utveckling för den åldrande befolkningen. Stora delar av betänkandet handlar om hur vården och omsorgen av äldre ska kunna förbättras. Den socialdemokratiska regeringen har med få undantag inte valt att lägga fram åtgärder i enlighet med utredningens förslag. beslutade dåvarande statsrådet att tillsätta en arbetsgrupp inom kring demensfrågor. lade arbetsgruppen fram sina förslag i departementspromemorian På väg mot en god demensvård Samhällets insatser för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga. Sexton förslag presenterades. Några av förslagen utreds vidare i nya offentliga utredningar. Förslaget att införa demensutbildning på samtliga grundutbildningar inom vård och omsorg har inte resulterat i någon åtgärd från regeringens sida. Den kompetensstege som vård- och äldreomsorgsminister lagt fram förklaras ofta vara lösningen på kompetensbristen inom äldreomsorgen. Men behoven vad gäller utbildning inom demensområdet är större än vad kompetensstegen kan bidra med. Det är inte bara fortbildning av personal som krävs, utan även bättre grundutbildningar. Alla med misstänkt demenssjukdom ska ha rätt till utredning, diagnos och behandling. Men det saknas resurser, kompetens och i övrigt kapacitet inom vården och omsorgen för att ta hand om den stora patientgruppen demenssjuka. Enligt ska personer med nedsatt autonomi prioriteras först i vården. Men när det gäller personer med demens görs inte detta. Och olika symtom hos demenssjuka kan bero på sjukdomar som är behandlingsbara, vilket ytterligare förstärker kraven på att utredning och diagnos måste ges till alla med misstänkt demenssjukdom. avsätter till demensvården. Resurstillskotten ska användas som utvecklingsmedel, i syfte att förbättra möjligheterna för de demenssjuka att få tillgång till utredning, diagnos och behandling. 9.2Anhörigas och närståendes vårdinsatser De närståendes, främst anhörigas, roll inom äldreomsorgen är ovärderlig. Viss forskning pekar på att uppemot två tredjedelar av omvårdnaden sköts av närstående eller anhörig som maka/make, barn, släkting eller vän.