ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02U380 · 2005-10-05 00:00:00 — Siffran väntas öka eftersom allt fler blir smittade av hiv och man dör efter högst om man inte får behandling. kommer 18,4 miljoner barn att ha förlorat minst en förälder i aids enligt beräkningar. I delar av har exempelvis barnadödligheten ökat och förväntad livslängd har fallit från 64 till . Ofta är det far- och/eller morföräldrar som tar hand om den föräldralösa syskonskaran. Men många barn lämnas helt ensamma utan stöd och far mycket illa. Någon skolundervisning kan det ofta inte bli tal om, p.g.a. försörjningsansvar, skolavgifter och annat ansvar. Det finns också en växande lärarbrist då många har dött i aids. Framförallt är det flickorna som drabbas hårdast. Även om de inte är äldst i en syskonskara ges de ändå huvudansvaret för både äldre och yngre syskons försörjning och vård. De får ingen skolundervisning, eftersom de måste ta hand om familjen och pojkarna prioriteras. Ett sätt att stödja barnen är att ta bort skolavgifterna och på så vis ge flickorna ett ökat tillträde till skolundervisningen. Detta är ett exempel på vad som kan kallas en stödjande miljö, d.v.s. ett sätt att stärka faktorer i samhället som motverkar smittspridning. Denna form av projekt bör utökas. Andra sätt att stödja barnen är att uppmana drabbade länder att inrätta förvaltarväsenden, som drivs av det internationella samfundet, och som har som mål att skydda de föräldralösa barnens arv (mark, boskap, och hus) till dess att de uppnår vuxen ålder. 15Särskilda budgeterade medel för det globala hiv/aids-arbetet Aidshotet är globalt och kommer att kräva globala lösningar med stora ekonomiska uppoffringar som följd. Den globala fond för bekämpningen av hiv/aids, tbc och malaria som bildades av ett antal intresserade länder 2002 spelar en viktig roll i den internationella kampen mot hiv/aids. Som den här motionen visat så går det att finna vägar att bekämpa hiv, om viljan och resurserna finns. Men arbetet med att bekämpa aidsepidemin är dessvärre kraftigt underfinansierat. Att få fram nödvändigt kapital kräver satsningar som ligger utöver det som planeras av regeringarna runt om i världen. Därmed kommer det också kräva ett starkt ledarskap för att prioritera kampen mot aids med kraftfulla ekonomiska medel. Mot bakgrund av detta anser att tydligare bör ta sitt ansvar och låta de hiv/aids-relaterade resurserna utgöra en större del av den svenska utvecklings- och biståndsbudgeten. Vi anser att av hela biståndsanslaget bör kanaliseras till arbetet med reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids-prevention. I budgetalternativ ökar vi anslagen till med . Dessutom öronmärker vi till ytterligare satsningar på hiv/aids-området. Skånberg (kd)
mot · GT02U385 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samarbete med andra regeringar i EU utarbetar en handlingsplan för kvinnors deltagande i konfliktlösning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att soldater och deras befäl utbildas till att förhindra våldtäkter, prostitution och sexuella övergrepp samt att rätt bemöta dem som utsatts för sådana övergrepp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor får utbildning i förhandlings- och medlingsteknik för att påverka och lösa konflikter och att kvinnor rekryteras som FN:s speciella sändebud till fredskommissioner och informationsuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor skall ha hälften av alla befattningar i uppdrag som rör försoning, fredsbevarande och konfliktförebyggande. 1 Yrkande 2 hänvisat till FöU. Rapporten och Konfliktlösning antogs av , och , krig och fred presenterades för . Dessa rapporter har beskrivit och klart dokumenterat det systematiska användandet av sexuella övergrepp och massvåldtäkter av kvinnor vid krigföring genom historien. har vi sett detta på , , , , , , , , och . Kvinnors och mäns erfarenheter av konflikter skiljer sig åt. Så gör även deras prioriteringar och behov. Om halva befolkningens erfarenheter och åsikter ignoreras bortser man från den viktigaste grunden för byggandet av en hållbar fred. Utestängandet av kvinnor från fredsprocesser får negativa effekter på fredens hållbarhet. Kvinnor och flickor, som även efter konflikter utsätts för övergrepp, får däremot inte delta i fredsprocessen, varken i konfliktlösningar eller fredsförhandlingar. Åtgärder måste till för att stoppa det systematiska våldet. Kvinnor måste finnas med i hela freds- och konfliktarbetet. Båda rapporterna lyfter fram konkreta förslag bl.a. att kvinnor skall finnas med i allt försoningsarbete och fredsbevarande, fredsskapande och konfliktförebyggande arbete.
mot · GT02Ub292 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning på den reumatologiska sjukdomen sklerodermi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen. Sklerodermi är en ovanlig bindvävssjukdom, som har fått sitt namn av latinets ord för hård hud. Det är en immunförsvarssjukdom och sorterar under de reumatologiska sjukdomarna. Vid sklerodermi uppträder tre olika rubbningar. Ett förändrat immunförsvar ger upphov till autoantikroppar, en förändring av de små blodkärlen leder till att blodcirkulationen försvåras, och en ökad bindvävsbildning uppträder i hud och inre organ. Bindväven i de inre organen och i huden drabbas. Förändringen i blodcirkulationen leder till en ökad köldkänslighet i händer och fötter, ett s.k. Raynaudfenomen. Led- och muskelvärk, trötthet och ögon- och muntorrhet är några av symtomen. Diagnosen bör ställas , för att behandling av de inre organen skall komma igång snabbt. Symptomen uppträder oftast först efter att påverkan har pågått . Det finns ingen behandling som botar sjukdomen, men inflammtionsdämpande läkemedel används. En ökad forskning behövs för att om möjligt få fram behandlingsformer, som botar eller minskar besvären av sjukdomen. Sklerodermi är troligen underdiagnostiserad. Sjukdomen är dåligt känd hos allmänheten, men även inom sjukvården i allmänhet är bristen på kännedom om sjukdomen markant. Det råder nu brist på utbildade reumatologer. Detta måste åtgärdas. En åtgärd vore att inrätta fler professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen, vilket skulle kunna medverka till att bristen på reumatologer minskas.
mot · GT02Ub317 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen bör ändras så att fristående skolor ges rätt att anordna individuella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående huvudmän som anordnar individuellt program skall kunna överklaga ersättningsnivån genom förvaltningsbesvär. Individuella program allas ansvar Det individuella programmet (IV) på gymnasiet är en individanpassad utbildning för elever som ej nått betyget godkänd i kärnämnena matematik, engelska och svenska. Studierna på det individuella programmet ska ge eleven behörighet att studera på ett nationellt eller specialutformat program. Antalet elever som studerar på IV har ökat kraftigt . får endast kommunala skolor anordna IV. Vi anser att fristående skolor ska få anordna individuella program, något som också föreslogs av 2000 (SOU 2002:120). Att alla skolor ska kunna anordna individuella program är viktigt inte minst ur ett rättviseperspektiv. Som elev ska man ha möjlighet att välja skola även om man inte blivit godkänd i något av ämnena matematik, engelska och svenska. Vi tror inte att studiekapaciteten hos en elev blir större i och med att denna tvingas gå i en skola på gymnasiet utan tror tvärtom att möjligheten att välja skola kan fungera motiverande. Att tvinga en elev att gå i en särskild skola kan vara kontraproduktivt. Därför anser vi att skollagen bör ändras så att fristående skolor får rätt att anordna individuella program. Att fristående gymnasieskolor får rätt att anordna IV innebär naturligtvis också att elevens hemkommun blir skyldig att ersätta den fristående skolan för detta. Hemkommunen och den fristående huvudmannen ska då komma överens om nivån på ersättningen, som i och med utbildningens individuella karaktär kan skilja sig från elev till elev. Den fristående huvudmannen ska kunna överklaga nivån på ersättningen genom förvaltningsbesvär.
mot · GT02Ub332 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarnas behov av att delta i praoverksamhet är viktigt. Det är viktigt att alla lärare har en god kunskap om andra arbetsplatser än skolans värld. En del lärare har liten eller ingen kontakt med andra arbetsplatser än sin egen arbetsplats. Detta är inte tillfredsställande med tanke på att de i sina kontakter med eleverna skall förmedla hur arbetslivet utanför skolans värld fungerar. Dessutom är det mycket värdefullt om lärarna kan uppmuntra elever att utbilda sig inom områden där vi vet att vi har eller kommer att få arbetsbrist. Därför föreslår vi att lärare inom sin tjänstgöring skall beredas möjlighet att precis som eleverna få delta i praoverksamhet. Vi förslår därför att får i uppdrag att utveckla en plan för hur alla lärare skall ges möjlighet att förlägga ute på olika arbetsplatser, allt i syfte att harmonisera samarbete mellan utbildningar och näringsliv och för att uppnå kommunicerande kärl i samhället.
mot · GT02Ub334 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheten att inrätta ett statligt anslag till varje skolelev i landet avsett för studiebesök i . kommer skolklasser på studiebesök till . Det är alltid lika roligt att se och höra deras intresse för hur arbetet i vårt parlament fungerar. De flesta klasser kommer från , vilket är naturligt eftersom deras kostnader för att resa till inte är så höga. Önskvärt är naturligtvis att alla klasser i hela landet skulle ha möjlighet att under sin skoltid göra ett studiebesök i . Med tanke på det nya förslaget i skollagen om att skolan ska stå för alla kostnader kan inte längre klasser samla in pengar för att göra en skolresa till och . Det påverkar i ännu högre grad skolor som ligger långt från huvudstaden eftersom deras ekonomi inte tillåter att bekosta dyra resor. I en del andra länder finns det avsatt pengar från staten till skolelevers besök i landets parlament. Ett exempel är som har ett sådant anslag, vilket innebär att varje skolelev, oavsett var de bor i landet, kan göra ett studiebesök i det australiensiska parlamentet. Mitt förslag är därför att regeringen tillsätter en utredning som ser över möjligheten att även kan inrätta ett anslag som innebär att skolelever, oavsett var de bor, kan göra ett studiebesök i riksdag.
mot · GT02Ub337 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de elever som söker till gymnasieskolor i utlandet behandlas enligt samma principer som de elever som söker till gymnasieskolor med riksintag. I många kommuner har ungdomar som skall studera i gymnasieskolan begränsad valfrihet. Den blivande gymnasieelev som önskar gå i en gymnasieskola utanför den egna kommunen kan i princip göra det valet i två fall: antingen om han/hon söker till ett program med riksintag eller om han/hon söker till ett program som inte erbjuds i den egna kommunen. I andra fall, dvs. om programmet som eleven önskar gå finns i den egna kommunen, måste elev och vårdnadshavare ansöka hos den egna kommunen om att få med skolpengen. Det föreligger i detta fall inte någon skyldighet för kommunen att medge detta. Att denna ordning är rimlig kan motiveras med att det finns kommunalekonomiska argument; den egna kommunen har investerat i skolbyggnader, anställt och finansierat vidareutbildning av lärare etc. Å andra sidan medför den inlåsningseffekter som kan verka hindrande på skolutvecklingen. Det finns svenska gymnasieskolor med verksamhet som är godkänd av i de flesta världsdelar. De elever som söker till dessa skolor behandlas på samma sätt som elever som söker till gymnasieskola i annan kommun. Dagens ordning är inte rimlig. De elever, och deras vårdnadshavare, som har en vilja att få ett internationellt perspektiv, lära känna andra kulturer och söka kunskap som kan vara svårt att tillägna sig inom landets gränser bör inte begränsas av snäva, kommunalekonomiska argument. Det torde, åtminstone inom en överblickbar framtid, röra sig om ett relativt litet antal elever som kommer att utnyttja möjligheten. Det är sannolikt att antalet gymnasieelever i skolor med riksintag torde överstiga antalet elever i utlandsskolor. Den kommunalekonomiska betydelsen av att genomföra denna förändring bör lämpligen för de allra flesta kommuner vara obetydlig. Däremot skulle detta för de elever som om också bara under en termin under sina gymnasiestudier får möjlighet att studera utomlands att vara mycket stort. De kommer på detta sätt att bygga kontaktnät till andra länder, få ökad förståelse för andra kulturer och få en vidgad syn på de egna möjligheterna att delta i globaliseringen. Om det under beredningen av motionen framkommer att de kommunalekonomiska konsekvenserna blir alltför stora, bör en statlig finansiering av kostnad för inackordering övervägas.
mot · GT02Ub342 · 2005-10-03 00:00:00 — Detta vore missvisande, eftersom de fristående liksom de kommunala skolorna är offentligt finansierade och öppna för alla. 6Lika villkor för att bedriva fritidsverksamhet nyttjar i stort sett alla den kommunala skolbarnsomsorgen. För de allra flesta är det både praktiskt och tryggt att fritidsverksamheten samverkar med och finns i anslutning till skolan. Vi vill värna om att fristående skolor på lika villkor som kommunala skolor skall ha rätt att erbjuda och få ersättning för fritidsverksamhet. Fristående skolor skall dock inte vara skyldiga att erbjuda fritidsverksamhet. (2004), Attityder till skolan 2003. (2003), lägesbedömning 2003, Rapport 238. Se t.ex. sammanställning av svensk forskning på området i , , och (2003), Education, equality and efficiency An analysis of Swedish school reforms during the 1990s, Report 2004:1, IFAU, , kap. 6. (2004), Kommunernas bidrag för elever i fristående gymnasieskolor, dnr 2004:248. (2003), Lika villkor mellan kommunala grundskolor och fristående skolor?, Rapport till , dnr 26/03. (2003), Lika villkor mellan kommunala grundskolor och fristående skolor?, Rapport till , dnr 26/03. (2004), Effektiv skolstyrning där omvärldsförändringar och friskolor präglar planeringsförutsättningarna, Rapport, juni. (2004), Kommunernas bidrag för elever i fristående gymnasieskolor, dnr 2004:248.
mot · GT02Ub345 · 2005-10-03 00:00:00 — En översyn bör göras av på vilket sätt villkoren för rektorstjänsterna kan förbättras. Rektor ska vara pedagogisk ledare inte kamrer. Rektorerna ska ha ett överblickbart ansvarsområde. Det är mycket viktigt att skolledarna kan anpassa skolan till förändringar i skolan och omvärlden och se till att skolan kan svara mot nya krav. anser att en nationell skolinspektion ska inrättas. Den ska under sina tillsynsinspektioner aktivt utvärdera att rektor tillåts vara pedagogisk ledare. I kontakterna mellan kommunen och rektorn är det inte sällan ekonomin som anses vara det viktigaste, och därför måste staten ta sitt ansvar för att även rektorernas pedagogiska insatser värderas. Axel Darvik (fp)
mot · GT02Ub346 · 2005-10-03 00:00:00 — Syftet är att kraftsamla kring strategiska områden såsom exempelvis bioteknik med medicinsk inriktning, bioinformatik, klinisk forskning och IT inom hälso- och sjukvården. Till detta institut anslår vi därutöver , dvs. motsvarande ökning av resurserna som regeringen öronmärker till olika områden inom medicinsk forskning i propositionen. 9Använd EU:s forskningssatsningar rätt Riksdagsmajoriteten har beslutat att Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU ska avvecklas. I stället inrättas fr.o.m. ett sekretariat för verksamheten knutet till . Detta innebär att den nödvändiga bredden i bedömningen av forskningssatsningarna minskar. Vi anser att det är fel utveckling. Att ett eller flera europeiska forskningsråd utvecklas med uppgift att fördela en betydande del av forskningspengarna på europeisk nivå. I forskningsråden ska representanter för forskarsamhället ha det avgörande inflytandet. Att driver att hanteringen av forskningsanslagen i EU avbyråkratiseras. Att prioriteringar genomförs så att EU:s forskningsresurser satsas på stora flernationella projekt, som är svåra att finansiera för ett enskilt land. Att EU bör prioritera grundforskning i sina satsningar. Europeiska unionen har satt som mål att ska bli världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi. Om det ska lyckas, krävs en forskning av yppersta klass. Det är av oerhört stor betydelse att EU medvetet satsar på forskningen. En sådan satsning är enda möjligheten för att närma sig när det gäller vetenskapliga framgångar. EU borde lära av att det är den fria forskningen som föder framgång, inte en politisk eller byråkratisk styrning. Det är därför oroande att politiker och byråkrater i EU ges ökad makt över forskningen. De tidigare ramprogrammen har inte omfattat så stora belopp som det nu handlar om. Det nuvarande ramprogrammet omfattar ca . vill satsa mer pengar på forskning, men det ska i första hand vara nationella pengar som forskarna ska ha stort inflytande över. EU-pengarna innebär att de svenska resurser som skulle ha använts till fri forskning minskar, eftersom EU-medlen binder upp svenska medel. EU:s satsningar bygger på tanken om samfinansiering; det blir bara medel från EU om svenska universitet och högskolor bidrar med egna resurser. När det gäller stora forskningsprojekt som bara kan genomföras av flera länder gemensamt är det motiverat att EU finansierar forskning. EU:s forskningsresurser bör i första hand prioritera grundforskningssatsningar. För att dessa projekt ska kunna finansieras på bästa sätt måste administrationen runt resurstilldelningen förenklas betydligt. De byråkratiska hindren är svåra både vid ansökningar om medel och vid redovisningar av pågående forskningsprojekt. Den måste agera i EU, eftersom unionen just nu utformar principerna för hur forskningen ska finansieras i ett s.k. ramprogram som ska gälla . Det är särskilt viktigt att de beslut som fattas i detta sammanhang blir riktiga, eftersom Europeiska unionen nu antar en alltmer omfattande och långtgående forskningspolitik.
mot · GT02Ub347 · 2005-10-03 00:00:00 — Bland ledamöterna ska det finnas allmänföreträdare, som kan komma från politiken, näringslivet eller ha annan kompetens, men dessa ska utses av lärosätena. Rektorn ska kunna var ordförande i högskolestyrelsen. Mångfald är en god kraft för utveckling och variation och måste uppmuntras. Under den borgerliga regeringen överfördes och i till fria stiftelser. Utvecklingen på de högskolor som blivit fristående stiftelser har varit god. Båda utnyttjar friheten på det konstruktiva sätt som både studenterna och samhället har anledning att förvänta sig och uppskatta. anser, att fler lärosäten bör kunna blir fristående stiftelser. Vi vill därför pröva, vilka ytterligare lärosäten som kan vara lämpliga att driva i denna form.
mot · GT02Ub348 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur Lunds universitets historiska museum skall leva vidare och utvecklas. Lunds universitets historiska museum grundades . har museet tagit ett regionalt ansvar för insamlande av arkeologiskt material, mynt och kyrkokonst. Museet i har den nästa största samlingen av fornfynd i och har också norra största samling av medeltida kyrkoskulptur. Resurserna till historiska museet i står inte i proportion till museets tre omfattande huvuduppgifter: att medverka i forskning och utbildning, att omhänderta arkeologiska fynd från och att visa föremål för allmänheten. Den publika verksamheten har på grund av bristande resurser varit mycket blygsam . Museet har inte ens en vaktmästare för hjälp med praktiska åtgärder. De nuvarande offentliga samlingarna färdigställdes för visning 1918. Då skedde också den senaste upprustningen och förbättringen av lokalerna. , som på andra håll i landet arbetar med att rusta upp gamla byggnader, har inte velat investera i denna vackra byggnad . Ändå är kvadratmeterhyran densamma som t ex Kungl. myntkabinettet i betalar för nyrenoverade lokaler. Utgrävningen i är en av mest betydelsefulla arkeologiska insatser och har delvis förändrat vår syn på järnålderns historia. i har tagit hand om fynden, men har ännu inte kunnat visa dem för allmänheten. Huvudmannen, , har samma behov av att prioritera som andra universitet och högskolor. Ändå har tagit sitt ansvar genom att lyfta ut museet ur den gemensamma budgeten i avsikt att garantera dess fortlevnad. av anslagen till grundutbildningen är öronmärkta för museet. Denna summa räcker dock inte långt för ett museum med ett så omfattande uppdrag. Det finns fortfarande inte mycket utrymme för utåtriktad verksamhet. Bara hyran för magasinering av fornfynd uppgår till . i har för ungefär samma typ av uppgifter som i har för andra delar av . Om museet i fortsättningen ska leva upp till sitt uppdrag, måste därför det ekonomiska ansvaret vidgas utanför . Trots den osäkra situationen gör nu museet en kraftsamling och öppnar sig mot allmänheten. Museet öppnar en ny utställning på nedre våningen och inför utökade öppettider. Man har också lagt fram en visionär plan för att successivt inreda och öppna de övriga tre våningarna för allmänheten. Dessa planer kan genomföras endast om den ekonomiska situationen blir stabil. Sponsorer finns i och kring , men de har förklarat att staten måste ta sitt ansvar för hyra och lokaler, innan privat sponsring kan bli aktuell. Frågan rör inte bara utan har också en stor principiell betydelse. Det handlar om kulturpolitik i stort. En institution som har näst största arkeologiska samling är inte bara av lokalt intresse. Utbildnings- och borde därför utreda och lämna förslag till hur Lunds universitets historiska museum ska få förutsättningar att leva vidare och utvecklas. och uppdrag ska i detta sammanhang ses över. En självklar utgångspunkt är att fynden ska stanna i som en del av det regionala kulturarvet.