mot · GT02Sf312 · 2005-10-03 00:00:00 — 4.1Ökad kunskap i handläggningsprocessen5 4.3Extern tillsyn av mottagningsverksamheten6 5.1Rätten till eget boende7 5.2Indexering av dagersättningen till asylsökande8 5.3Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande9 6.1Asylsökande inte bara i behov av akut sjukvård11 6.2Gömda flyktingar och hälso- och sjukvård11 6.3Rehabilitering av traumatiserade och tortyrskadade flyktingar12 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra för alla anställda hur uppgifter, ansvar och befogenheter fördelas i organisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av omvärldsbevakning, liksom analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk vidareutbildning för samtlig personal inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningssatsning angående könsrelaterad förföljelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ambitionsnivån med den organiserade verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utreda frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bereda frågan om ersättningen till kommuner och landsting så att de svarar mot de reella kostnader som åligger dem i och med flyktingmottagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet samt att skall uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om värdesäkring av dagersättningen till asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet för asylsökande som lever på förläggningar och i eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans ansvar för barn till asylsökande och om möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i samarbete med bör utforma riktlinjer angående möjligheter för asylsökande att erhålla hälso- och sjukvård inom ramen för befintligt hälso- och sjukvårdssystem och att dessa riktlinjer skall tydliggöras så att behandling av kris- och traumaskador räknas som akut sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökandes tillgång till sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvidga rätten till sjukvård för vuxna asylsökande att gälla även icke akuta sjukdomstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att sammanställa nödvändig kunskap om sekretesslagens innehåll i fråga om gömda personer som söker sjukvård, och sprida denna kunskap i form av särskild utbildningsinsats för sjukvårdspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över landstingens rutiner vad gäller sjukvårdskostnader för gömda asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar och finansiering vad gäller rehabiliteringen av tortyr- och traumaskadade flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör uppdra åt att sprida den kunskap som finns i fråga om tortyr- och traumaskador till primärvård, socialtjänst, barnavård och psykiatri. Svensk flyktingpolitik har hårdnat väsentligt och rättssäkerheten för asylsökande har försämrats i samma takt. Vi utvecklar vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras i vår motion om flykting- och immigrationspolitiken. I det följande vill vi istället rikta fokus på den del av flyktingpolitiken som rör det svenska flyktingmottagandet och ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och landsting. I och med den nya instans- och processordning som införs då läggs ned och överprövningen i asylärendena flyttas över till länsrätter med kammarrätten som slutinstans, har ett viktigt steg tagits mot en ökad rättssäkerhet i asylprocessen. Detta är nödvändigt för att också få ned de långa handläggningstiderna och en grundförutsättning för en lyckad integrationsprocess. har drivit frågan om nedläggning och kunde i och med beslut med stor glädje konstatera att det beslut som fattade om att lägga ned i elfte timmen äntligen genomförs. Den nedbrytande väntan som råder i asylprocessen innebär att många lever fastlåsta i avskurenhet och passivitet, vilket i sig försämrar möjligheten till en positiv integration i . Det är därför viktigt att integrationsprocessen skall börja den dag en flykting sätter sin fot på svensk mark och söker asyl. Ett värdigt och positivt mottagande är avgörande för att möjliggöra tillhörighet i det nya landet, och för att alla mäns, kvinnors och barns ovillkorliga rättighet att, i enlighet med internationella konventioner, söka och finna en i skall garanteras. är organiserat kring ett huvudkontor och fem verksamhetsområden: Asyl, Besök och bosättning, Medborgarskap, Mottagningsplanering och tillsyn samt Förvaltning och internationella frågor. Inom myndigheten arbetar ca 3300 anställda. genomfördes tre externa granskningar av verksamhet: Statskontorets Tydligare styrning av , Inneffektiv asylprövning och socialförsäkringsutskottets, genom , resurser. De pekar alla på olika sätt på brister vad gäller styrning av verksamheten. Detta har konsekvenser för bl.a. rättssäkerheten och handläggningstiderna i samtliga ärenden. I stort sett allt beslutsfattande i enskilda ärenden görs av handläggare lokalt. För att underlätta kontakten med de asylsökande är en sådan decentraliserad struktur i och för sig önskvärd. Detta är dock avhängigt av att det finns en tydlig styrning centralt. Häri finns stora brister. saknar arbetsordning som reglerar befogenheter, ansvar och rutiner. Detta medför uppenbara risker för bristande likvärdighet och ökar risken för godtycke i handläggningen. Vidare finns det på olika håll avsaknad av interna riktlinjer, vilket riskerar att leda till ytterligare förlängda handläggningstider i vissa fall. Statskontorets rapport (2004:20 Tydligare styrning av ) tecknar en delvis dyster bild av verksamheten. Man beskriver i rapporten att verksamheten haft i stort sett samma problem med långa handläggningstider, bristande enhetlighet i bedömningen och svårigheter med att vinna förtroende hos allmänheten, och att dessa problem kvarstår oavsett omorganisering, ledningsbyten och diverse utredningar. Ett grundläggande problem som Statskontoret pekar på är avsaknaden av rutiner för beslutsfattande. Härmed uppstår den uppenbara risken att beslut inte fattas enhetligt. har en ny arbetsordning införts och verkets ledning har förstärkts med en överdirektör och en rättschef i syfte att uppnå en mer effektiv styrning och en ökad rättssäkerhet. Detta är i sig positivt. Det är ändå uppenbart att rutiner och former för beslutsfattandet inom behöver stramas åt. Det måste vara tydligt för alla anställda hur uppgifter, ansvar och befogenheter fördelas i organisationen. Därför bör regeringen i riktlinjer till tydliggöra detta uppdrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1Ökad kunskap i handläggningsprocessen Statskontoret understryker också behovet av att komma till rätta med problem som har att göra med den s.k. misstroendekultur som finns inom myndigheten. Detta berör också handläggarnas psykosociala arbetsmiljö. har i sin avhandling på asyl retorik och praktik i svensk flyktingpolitik pekat på dessa faktorers påverkan på rättssäkerheten i asylprocessen. har följt asylprocessen i ett drygt hundratal individuella ärenden steg för steg på vägen mot ett beslut. Hon understryker bl.a. allvarliga brister vad gäller ofullständiga beslutsmotiveringar. Vidare problematiserar det faktum att det är som utser ombud och som ansvarar för det första beslutet, inklusive asylförhör, utredningar av olika slag, beredning, beslut och verkställighet. Härmed agerar en och samma myndighet på en gång som polis, åklagare och domare och en hög grad av godtycklighet kommer ofta att vara rådande i migrationsmyndigheternas beslutsfattande. För att komma till rätta med de bristande beslutsunderlagen är det nödvändigt att förstärka omvärldsbevakning, liksom att analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt förbättras inom myndigheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den mer rättssäkra asylprocess som införs i och med nedläggning 2006, då förvaltningsdomstolar kommer att sköta överklagandeärendena, förväntas medföra att kvaliteten på handläggningen även i första instans ökar. För att handläggare och beslutsfattare skall kunna leva upp till dessa ökade krav på beslutsunderlagens kvalitet måste vidareutbildning göras obligatorisk för samtlig personal inom . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare är det viktigt att utbildningen av personal om kvinnors asylskäl förbättras. finns stora brister i de utredningar och bedömningar som gäller sådana ärenden. I och med att utlänningslagens flyktingbegrepp genom ny lagstiftning nu kan förväntas utvidgas till att omfatta även förföljelse på grund av kön och sexuell läggning, ställs ytterligare krav på att förbättra utbildningen av samtliga handläggare och beslutsfattare. En omfattande utbildningssatsning måste därför genomföras vad gäller könsrelaterad förföljelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Statskontoret riktar också kritik mot organiserade verksamhet. Man pekar på att den organiserade verksamhet som bedrivs har alltför låg ambitionsnivå och att många som finns på förläggningarna inte deltar i verksamheten. Flera utredningar har pekat på de brister som finns jämfört med det syfte som regeringen angett för verksamheten. Ett av syftena med organiserade verksamhet är att förbereda den asylsökande för ett liv i , dvs. att förbereda integrationen när uppehållstillståndet väl beviljats. Det tidigare gjorde 2002 en granskning och fann omfattande brister i den organiserade verksamheten. Här underströks behovet av att sätta upp tydliga målsättningar för hur stor andel av de asylsökande som bör återfinnas i praktik eller tillfälligt arbete. behöver göra aktiva insatser för att underlätta för praktik och tillfälligt arbete. Därför är det nödvändigt att regeringen i regleringsbrev tydliggör ambitionsnivån med den organiserade verksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt bestämmelsen i 4 kap. 3 a § UtlF har möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Denna bestämmelse har tillkommit för att bereda i första hand asylsökande möjlighet till meningsfull sysselsättning i . I och med den överenskommelse som regeringen, och tecknat i anslutning till budgetpropositionen kommer denna rättighet att utvidgas för personer som har fått ett avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas på grund av omständigheter i deras hemländer. Vi menar att i högre utsträckning bör använda sig av denna möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Extern tillsyn av mottagningsverksamheten Statskontoret lämnar också förslag om extern tillsyn av mottagningsverksamheten. En sådan tillsyn skall ha som syfte att göra effektiv uppföljning och kontroll av verksamheten med mottagande av asylsökande i förhållande till nationell lagstiftning, regelverk och mål och även det som rör asylsökandes sjukvård. I utredningen konstateras också att är slutet gentemot omvärlden och därmed brister vad gäller transparens. En extern tillsyn och granskning bör kunna medföra större öppenhet och i förlängningen också ge de asylsökande större möjligheter att hävda sina rättigheter. Därför bör regeringen utreda frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunen där han eller hon vistas ansvarig för introduktionen. Det kommunala flyktingmottagandet är emellertid ojämnt fördelat. Alltfler kommuner säger också upp sina avtal med och ytterligare fler minskar mottagningen av flyktingar med permanent uppehållstillstånd. Att flyktingar får vänta på förläggningar på besked om uppehållstillstånd är redan det ett mycket allvarligt problem, att de sedan blir kvar på förläggningen när permanent uppehållstillstånd beviljats utan att få ta del av svenskundervisning och introduktionsprogram försvårar integrationen ytterligare. Därför måste kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd bli tydlig så att samtliga kommuner åläggs att ta emot flyktingar. Regeringen bör därför lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagandet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är det viktigt att kommunerna ges tillräcklig ersättning för de kostnader som detta ansvar innebär. Därför behöver de ersättningsnivåer som gäller ses över så att de svarar mot de reella kostnader som åligger kommunerna och landstingen i och med flyktingmottagandet. Därför bör regeringen i samband med beredningen av utredningen om flyktingmottagande och introduktion (SOU 2003:75) bereda frågan om ersättningen till kommuner och landsting. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1Rätten till eget boende Lagen om eget boende (EBO) infördes för att stimulera boende utanför Migrationsverkets anläggningsboende. ordnade endast mellan 5och av de asylsökande bostad på egen hand. som EBO-systemet successivt har byggts ut har genomfört omfattande nedskärningar vad gäller antalet mottagningsplatser på förläggningarna. Regeringen har som en eftergift åt de kommunpolitiker i de tre storstäderna som vill begränsa flyktinginflyttningen, dragit in det redan tidigare mycket låga bostadsbidraget till asylsökande som väljer EBO, för att hänvisa asylsökande till de bostäder staten erbjuder. Detta har dock inte minskat antalet asylsökande som väljer denna boendeform. Däremot har det inneburit att dessa blivit ännu mer beroende av att anhöriga eller andra landsmän tar emot dem som inneboende utan hyra. Avvecklingen av EBO kommer inte att lösa problem med segregation, trångboddhet m.m. Ungefär hälften av dem som söker asyl ordnar sin bostad själv och många har självklart sökt sig till bostadsorter där det finns en rimlig chans att få jobb och där släktingar eller bekanta kunnat ordna bostad. Bostadsbristen i storstäderna, som skapat trångboddhet inte bara för asylsökande, har förvärrats av den kraftiga minskningen av bostadsbyggandet och politikernas nedskärnings- och privatiseringspolitik. Att begränsa rätten till eget boende är ett i raden av de restriktiva förslag regeringen kommit till med . Vi presenterar i motionen Allas rätt till bostad förslag om att återinföra och förstärka bostadsersättningen vid eget boende. En begränsning av rätten att välja bostadsort ligger helt i linje med förslag om utökat transportörsansvar, sänkt dagersättning till asylsökande och slopad rätt till ny ansökan och är en del av det hårdnande klimatet i svensk flyktingpolitik. Sociala problem minskar inte för att man lyfter ut en grupp från ett bostadsområde. De asylsökande som väntar på besked får inte någon bättre social situation på en flyktingförläggning. Det finns nämligen stora problem med trångboddhet i Migrationsverkets anläggningsboende, och det är inte ovanligt att det bor två familjer med sammanlagt upp till 10 personer i en liten tvårumslägenhet. Regeringens förslag innebär att fattiga människor görs ännu fattigare. vill understryka att alla barn som bor i en kommun har rätt till en boendesituation som ger tillräckligt utrymme och möjlighet till integritet. Enligt skall de rättigheter som anges i konventionen tillfalla alla barn oavsett barnets ställning i landet. Därför bör regeringen tydliggöra ansvar för att även barn till asylsökande skall få ett tillräckligt skydd så att exempelvis extrem trångboddhet kan undvikas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att vidare hantera de problem med trångboddhet som föreligger krävs en offensiv bostadspolitik där kvinnornas särskilda situation uppmärksammas. I budgetpropositionen avsätts medel inom anslag Kommunersättningar för flyktingmottagande (anslag 10:3), ett stimulansbidrag för utflyttning från storstäderna. Vidare har kommun slutit ett avtal med kommun om att 100 personer skall slussas dit, men mycket få flyktingar fastnade för detta erbjudande. är mycket kritiskt till åtgärder som direkt riktar sig till asylsökande och flyktingar eftersom det är fråga om öppen etnisk diskriminering. Vi menar att eventuella utflyttningsinsatser bör rikta sig även till andra än asylsökande och flyktingar. Därför bör , i syfte att avlasta storstadsregionerna befolkningsmässigt, ges i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet. skall uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Indexering av dagersättningen till asylsökande Dagersättningen till asylsökande regleras i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. För ensamstående utbetalas per person inklusive egen mathushållning och för sammanboende vuxna per person. Ersättningen för barn varierar beroende på barnets ålder. Denna ersättning har inte ändrats och dagersättningens värde har härmed urholkats. För att asylsökande skall ha möjlighet att klara de ökade kostnaderna för uppehälle, mediciner, läkarbesök osv., behöver ersättningen värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen. Därför bör regeringen utreda hur en sådan värdesäkring kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.3Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande Kommunerna har ett vidare ansvar i att skapa en meningsfull tillvaro för alla invånare. Detta gäller även de asylsökande som finns i kommunens flyktingmottagning. Centralt för en lyckad integration är att asylsökande skall ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket lite resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor. Det är därför mycket viktigt att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för dem som har eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare drivit och fått igenom att barn till asylsökande skall ha rätt till skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn, men mycket återstår att göra. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna, för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Denna rättighet fungerar mycket olika i olika kommuner, bl.a. mot bakgrund av de uppenbara svårigheter för asylsökande barn och deras föräldrar att själva söka upp det rektorsområde som barnen skall kunna gå i. Det är därför nödvändigt att överväga att skolan tar ett mer uppsökande ansvar för barn till asylsökande. Av denna anledning bör regeringen överväga möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. Detta för att garantera dessa barns grundläggande rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har i samband med överenskommelsen om vårbudgeten kommit överens om att se över hur de s.k. gömda barn som finns i skall garanteras rätten att gå i skolan. Gömda barn i har numera rätt till sjukvård men har fortfarande inte rätt att gå i skolan. Enligt skall staten ge varje barn som befinner sig i landet tillgång till utbildning. Det innebär att även ett barn som lever gömt skall ha den rätten. avgörs skolgången för dessa barn från fall till fall och av hur mycket solidaritet det finns vid varje enskild skola. har kritiserat för dessa förhållanden. Inom EU är det endast , och som inte erbjuder gömda flyktingbarn någon lagstadgad rätt till skolgång, vilken alltså är stadgad i . Möjligheten att vistas i skolan med struktur och kamrater kan bli en livlina för dessa barn. anser därför att den rätt till skola som gäller barn till asylsökande också skall gälla barn som lever gömda. Detta gäller från förskola till gymnasiet, inklusive särskola. I och med årets budgetöverenskommelse tillförs kommunerna 2006 medel inom ramen för det generella statsbidraget för att tillgodose behovet av att ordna skolgång för dessa barn. En utredare skall skyndsamt lämna förslag på hur regleringen av de gömda barnens skolgång skall ske. Den medicinska etikens mest grundläggande princip är alla människors rätt till vård efter behov. Ekonomisk, social eller juridisk ställning, politisk eller religiös tillhörighet, etnisk bakgrund, kön och liknande faktorer får inte påverka den medicinska professionens handlande, som istället skall utgå från vetenskap och beprövad erfarenhet brukad för patientens bästa. De människor som av olika skäl kommer till för att få skydd har ofta ett stort behov av sjukvård. Detta bottnar i de traumatiska händelserna som många bär med sig från sitt hemland, och det trauma det innebär att bryta upp och fly till ett annat land. Det är framför allt psykiatrisk vård som efterfrågas och bland de asylsökande är särskilt barnen drabbade. har det kommit larmrapporter från svenska läkare och psykologer om att hundratals asylsökande barn är sängliggande och apatiska. Dessa barn lider av s.k. depressiv devitalisering. De förmår varken tala eller röra sig och flera av dem måste sondmatas. Det handlar om livshotande tillstånd för dessa barn som i de flesta fall har sina egna svåra trauman med sig, där de sett sin mamma eller pappa bli våldtagen eller misshandlad, eller där de själva blivit utsatta för övergrepp. Gemensamt för dessa barn är också att deras föräldrar under den långa pressande väntan i asylprocessen, i takt med att utsikterna att få stanna i minskar och när alternativen är att återvända till mardrömmen i hemlandet eller att fortsatt fly, förlorat förmågan att förmedla något hopp till sina barn. Regeringen har fattat ett vägledande beslut angående de apatiska barnen. Mot bakgrund av den kritik som riktats mot tillämpningen av regeringens beslut om de apatiska flyktingbarnen kommer, i och med den överenskommelse som fattades i anslutning till budgetpropositionen , ett uppdrag att lämnas till och om att skyndsamt redovisa de åtgärder och förändringar som genomförts med anledning av beslutet. Flera landsting vittnar om det ökade behovet av stöd till asylsökande och att det saknas både resurser och kompetens. I andra landsting har man iakttagit att de avsatta medlen för sjukvård till asylsökande inte används eller att det är oklart hur de använts. På grund av att landstingen inte i tillräcklig utsträckning kompenseras för kostnaderna för hälso- och sjukvård för asylsökande finns ett växande underskott hos landstingen. fick landstingen av kostnaderna täckta av staten. Härmed finns det en uppenbar risk att asylsökande inte ges den tillgång till vård de har rätt till.