ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N293 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda elavgifterna. Den svenska energiomställningen rullar framgångsrikt vidare. Kol och olja ersätts i ökande takt av biobränslen, vindkraft och naturgas. Kärnkraftsel ersätts av el från kraftvärmeverk baserad på biomassa men kan även ersättas delvis av naturgas. En ökad medvetenhet om betydelsen av effektiv elanvändning har infunnit sig hos både hushåll och varuproducerande industri. Denna medvetenhet har emellertid inte skett automatiskt utan med hjälp av riktade skatter på konsumtionen av el. Skattedelen på elleveransen är dryga tredjedelen av elkostnaden. Elpriset ökar men även nätavgifter och skatter. Vi har därför kommit i en situation där stora elkunder har stort intresse av att hitta den billigaste elleverantören och att använda elen effektivt. För den vanligaste elkunden är det emellertid mindre intressant att söka elleverantör eller att vara eleffektiv. Det beror på att det endast är elleveransen (1/3-del av priset) som kan påverkas. Nätkostnader och skatter är opåverkbara. Prioritera sparande och effektivisering Investeringar i ny elproduktion är nödvändig för att ersätta el från fossila och uranbaserade energislag. Härvidlag fyller skatter och de gröna elcertifikaten en viktig roll men även handeln med utsläppsrätter. Men sannolikt är effektivare elanvändning den bästa vägen för att nå ett mer robust och miljövänligt energisystem. Det politiska systemet måste prioritera en effektivare elanvändning och sätta sådana åtgärder före traditionella regler på elmarknaden. Den i och för sig goda principen, om strikt bodelning mellan elleverantör och nätbolag får inte hindra sparande och effektivisering. ansluter sig också den statlige utredaren i sin utredning SOU 2005:51 till uppfattningen att rörlig elavgift är modellen. Han visar i sin utredning på att det mest är konservativa uppfattningar om kommunernas avskrivningsmetoder för fasta investeringar i befintliga produktionsanläggningar som lägger hinder i vägen. Vi föreslår att regeringen utreder möjligheten att slopa alla fasta elavgifter och att elräkningen endast skall innehålla uppgift om antalet konsumerade kwh x priset. Priset i detta fall är alltså summan av nätavgifter, elpris och skatter. Elleverantör och nätbolag får sinsemellan göra upp om kostnaderna för att använda nätet. Ett system med enbart en rörlig eltaxa bör endast gälla för åretruntboende och fasta näringsinrättningar. Ett system med enbart rörlig eltaxa skulle skapa ett allmänt intresse för elsparande. Alla elkunder, även de minsta, skulle bli intresserade av att använda el effektivt. Slöseri skulle straffa sig. Vi är övertygade om att den direkta kopplingen till de många elkunderna är den mest rationella vägen för att åstadkomma en verklig energiomställning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02N323 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta ett handlingsprogram för hur stimulerar till utveckling av fler innovationsföretag. () har presenterat en undersökning som visar att toppar ett nytt innovationsindex. Detta index speglar ländernas utbildningsnivå och styrkor inom forskning och utveckling. Bland de komponenter som indexet bygger på finns exempelvis antalet patent som registrerats i , antalet FoU-sysselsatta som andel av befolkningen, och andelen ungdomar som går i utbildning på olika nivåer. Inom många områden kommer dock sämre ut än jämförbara länder, främst då det gäller tillväxt, produktivitet, köpkraft och möjligheten att starta företag. Vanligtvis finns det ett starkt samband mellan forsknings- och utvecklingssatsningar och ökad tillväxt genom produktiva innovationsföretag. Så ser inte bilden ut i . Politiken måste därför främja utbildning, forskning och innovationer. Vissa branscher som t.ex. , bioteknik och medicin har en världsledande ställning och har sin utgångspunkt ur den forskning och utveckling som bedrivs i . Vi måste underlätta för forskare att kommersialisera sina innovationer, starta företag som kan växa både nationellt och internationellt och dessutom höja produktiviteten genom att höja kunskapsinnehållet i varor och tjänster. Att stötta forskning är en av de viktigaste instrumenten för ökad tillväxt. Därför är det nödvändigt att stimulera universitet och högskolor till tätare samarbete med näringslivet. Länken mellan innovationer och produktion behöver bli starkare än . Men företagande handlar om att ta risker. För att en företagare skall våga ta den risk det innebär att starta ett företag, måste också företagaren tillförsäkras en rimlig avkastning om risktagandet blir framgångsrikt. Om vi skall klara framtidens utmaningar måste det helt enkelt löna sig bättre att våga ta risker. Det måste också finnas tillräckligt med riskvilligt kapital för forskningsinnovationer och för att kunna finansiera nya och växande företag. För detta krävs en specifik åtgärdsplan för hur vi stimulerar till fler innovationsföretag.
mot · GT02N324 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa regelförenkling och kravrätt för människor som lever och arbetar i gränsregionen mellan och . Integrationen i utvecklas starkt, om man jämför med situationen före brobygget. Utbildnings- och forskningssamarbete växer fram, alltfler människor arbetar på ena sidan och bor på den andra och alltfler familjer har en familjemedlem som arbetar på den andra sidan . finns dock många hinder för en ökad utveckling av integrationen i . Framför allt är det svårt för enskilda människor att överblicka hur löner, skatter och de olika välfärdssystemen påverkar deras situation. Exempel på svåröverskådliga problem är många. Den märkliga nordiska regeln att man ska betala skatt i det land där man arbetar ställer fortfarande till problem. En person som väljer att köpa en bostad på ena sidan Sundet och arbetar på den andra sidan kan t.ex. drabbas av att inte få göra avdrag på låneräntorna. Nordiska skattesystem beviljar nämligen inte avdrag för lån som amorteras i ett annat land. Arbetslöshetskassan är ett annat exempel på svårbegripliga regler. Både avgifter och ersättningsnivåer skiljer sig kraftigt mellan a-kassorna i och . Man ska vara medlem i och betala avgift till a-kassa i det land där man arbetar, men vid arbetslöshet betalas ersättningen ut enligt reglerna för a-kassan i landet där man bor. Det är också mycket svårt att få en bild av hur de två pensionssystemen fungerar tillsammans och hur pensionen påverkas om man arbetar en längre eller i grannlandet. Det finns många exempel på hur små och stora frågor skapar osäkerhet för den som överväger att arbetspendla över . Den stora svårigheten för de flesta är att få en samlad bild av reglerna för socialförsäkringar, skatter och bidrag. Det behövs enklare och tydligare lagar och regler om integrationen ska öka och om fler människor än de allra mest initiativrika ska våga utnyttja möjligheterna. Regeringen borde starta ett arbete med två huvudmål skapa regelförenkling och tydliggöra individens rätt till snabb information om sociala rättigheter. Reglerna som ska gälla för att möjliggöra gränsöverskridande boende och arbete ska inte behöva vara svårare att förstå än reglerna i hemlandet. En kravrätt borde införas, som innebär att en person har rätt att kräva den ena staten på dokumentation över de rättigheter han/hon har eller kan komma att tjäna in i det andra landet. Parallellt med detta arbete måste förhandlingar med föras för att åstadkomma gemensamma förenklingar av regelsystemen.
mot · GT02N325 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en särskild strategi för att ta till vara växtkraften i . är just nu inne i en mycket intressant och viktig strukturomvandling. Mycket kommer att hända . Regionen är fortfarande i ett formativt skede, turboglobaliseringen ställer oss inför helt nya krav och möjligheter, söker sin nya identitet. I internationella undersökningar förutspås ofta bli en av norra viktigaste tillväxtregioner. kan erbjuda kvalificerad arbetskraft, ett flertal kompetensblock i viktiga framtidsbranscher och flera framgångsrika universitet och högskolor på båda sidor Sundet. Stora multinationella företag börjar alltmer betrakta som en marknad. Därför organiserar man också sig med huvudkontor för hela den nordiska marknaden. har i en undersökning av 102 av de största företagen i världen visat att 65 har ett regionalt eller europeiskt huvudkontor i . Av dessa 65 ligger 26 i , 27 i . tycks vara särskilt intressant för företag inom livsmedel och dagligvaror, men också för transport- och bil-, konsumentelektronik- och datorföretag. Det är en fördel för att den på samma gång är huvudstadsregion och gränsregion. Det ger en kombination av styrkor och dynamik som tycks vara en framgångsformel i den globaliserade ekonomin. En etablering i gör det möjligt att dra nytta av huvudstadens utbud som man kan välja det som passar bäst av två olika nationella samhällssystem. Man kan till exempel ha huvudkontoret nära den danska huvudstadens breda utbud av samhällsinstitutioner, kultur och företagsnära tjänster som man förlägger produktionen i utan att förlora närheten mellan huvudkontor och produktion. I den globala ekonomin är det helt avgörande för ett land att det finns regioner med kraft att konkurrera i attraktionskraft för investeringar med andra regioner i världen. Därför är det viktigt för att står starkt. Och därför är det också viktigt för att lyckas vara attraktivt för internationella investerare, kunniga experter och kreativa personligheter. Det är nu viktigt för tillväxt och välstånd att den svenska delen av inte hamnar i skuggan av . För att klara framtida tillväxt och välstånd måste den svenska sidan av stå stark och vara attraktiv. Det handlar om en medveten strategi för t.ex. investeringsfrämjande, infrastruktursatsningar, borttagande av barriärer för pendlare över med mera. saknar en nationell strategi för att ta till vara och utveckla växtkraften i . I regeringen ligger ansvaret för Öresundsfrågorna på socialministern, medan tjänstemännen sitter på . Vidare ligger ansvaret för regional tillväxt och infrastruktur på samt ansvaret för forskning och högre utbildning på . Ska den svenska sidan stå stark när attraherar investeringar så krävs en bättre samordnad Öresundspolitik och en tydlig nationell strategi för att ta till vara och utveckla växtkraften i svenska del. Detta är viktigt för och , men också avgörande för hur väl ska klara framtidens välstånd. Det är dags för en nationell strategi för !
mot · GT02N332 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen låter utreda hur man kan övervinna hinder för nätanslutning av småskalig kraft, exempelvis solel och vindkraft. Det är tekniskt inga problem att koppla in även mycket småskalig kraft, som solceller på ett villatak till nätet och att mäta den utmatade energin och t.ex. kreditera detta på elräkningen. Däremot finns det problem när det gäller avgifter. Det rör sig om två olika avgifter, dels avgifterna för anslutning av elproduktionsanläggningar till elnätet, dels de årliga avgifterna för mätning och rapportering till . Dyra avgifter och krångel kan leda till att planer på att installera solel, i vissa fall även vindkraft, aldrig förverkligas. Det är beklagligt eftersom distribuerad elproduktion kan bedömas ha en mycket stor potential i världen, även om den aldrig kommer upp i jättestora energivolymer i just . Det finns två miljarder människor i världen som saknar el. För dem kan distribuerad produktion först i självständiga smånät, som senare sammankopplas, vara en mer realistisk och snabbare väg till modernitet än traditionell utveckling med stort kraftverk, utbyggnad av storkraftnät och uppbyggnad av distributionsnät. Ännu fler människor lever i områden med underdimensionerad produktion, transport och distribution av el. De drabbas då och då av spänningsfall och strömavbrott, och det förekommer också i rika länder, t.ex. där förbrukningen ökat så snabbt att nätföretaget inte hunnit bygga ut transformatorer och ledningar. Där kan distribuerad kraft förstärka nätet, särskilt där det finns behov av kyla och där verksamheten mest bedrivs (kontor och skolor). Solcellerna ger då dels bättre kollektiv tillgänglighet för el, dels bättre tillgänglighet för ägaren av solcellerna. Därför finns ett stort behov av utveckling av till exempel fasadintegrerade och takintegrerade solceller i världen. Om svenska konsulter, arkitekter och tillverkare ska kunna skaffa sig kompetens för export måste erfarenhet byggas upp också i . Då får det inte vara onödigt dyrt och krångligt att ansluta sig till nätet. Utvecklingen av bränsleceller kan vidare leda till att distribuerad kraft blir en stor, eller t.o.m. dominerande del av ny kraftproduktion. Om bränslecellsbilar kommer, så är varje bil i ett garage en möjlig kraftkälla. För höga anslutningskostnader är också ett vanligt klagomål från vindkraftsindustrin. Olika nätägare sägs ta mycket olika betalt för att ansluta vindkraftverk i snarlika lägen. Jag vill därför att regeringen tillsätter en utredning som inventerar problemen och föreslår åtgärder för att lösa dem.
mot · GT02N336 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avregleringarna. Ett antal verksamheter som i praktiken tidigare var statliga monopol har avreglerats. Avregleringarna gjordes i då debatten och samhällsklimatet till stor del fokuserade på de påstådda fördelarna. Fler aktörer och ökad konkurrens skulle ge lägre priser och bättre varor och tjänster. Medborgarna skulle bli de stora vinnarna. Jag och många med mig anser att det inte har blivit så. Att gå tillbaka till den gamla monopolsituationen är inte realistiskt, men det är nu dags att göra en ordentlig utvärdering av de genomförda avregleringarna. Innan den har gjorts bör inga ytterligare avregleringar ske. Ett resultat av utvärderingen kan givetvis bli att genomförda avregleringar omprövas och modifieras. Utvärderingen bör bland annat belysa frågor som rör pris och kvalitet, konsumentperspektivet och hur avregleringarna har påverkat de anställdas situation. En annan viktig fråga är den statliga styrningen av bolagen.
mot · GT02N339 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om energipolitikens betydelse för tillväxt och utveckling i län. Tillväxt och utveckling är nyckelord i dagens svenska samhälle. Då det ekonomiska läget ser kärvt ut gäller det att gå ut med incitament till företagande, då det är en av motorerna som driver tillväxt. Varje företag eller industri, stora som små, är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar för att kunna bygga upp och bevara en fungerande verksamhet. En av dessa grundförutsättningar handlar om tillgång på kostnadseffektiv energi. Oförutsägbara prishöjningar eller nya skatter kan innebära att mindre företag går under. Även för de större basindustrierna eller skogs- och jordbruksnäringen utgör energi en stor del ibland upp till två tredjedelar av de totala kostnaderna. län har blivit, som många andra regioner i , hårt drabbat av det ekonomiskt ansträngda läget, med flera varsel och företagsnedläggningar . Emellertid finns här potential inom flera områden: bland annat är turistnäringen (med mer än 3 miljoner årliga besökare) växande, liksom skogs- och jordbruksnäringen. Här finns många mindre industrier av stort värde för regionen, såsom den känsliga glasindustrin en förhållandevis liten bransch, men en nyckelnäring som starkt bidrar till den stora turismen. Om den historiskt värdefulla glasindustrin i ska kunna bevaras krävs det hög avkastning. Det är inte bara de elintensiva basindustrierna som kan stöta på problem i energipolitikens spår, även några av de regionala mindre industrierna kan slås ut och lämna landet om vi inte är på vår vakt. Vi anser att det är väsentligt att slå vakt om de förutsättningar som behövs för att även fortsättningsvis ska kunna ha en livskraftig bygd i olika delar av . Vi behöver investeringar och innovationer på alla områden och branscher allt för att ska kunna skapa och bibehålla den tillväxt som utgör grunden för vår gemensamma välfärd. Energipolitiken måste därför vara anpassad till att underlätta för företagandet att skapa denna tillväxt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02N340 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att se över turistföretagens villkor. Turismen är starkt växande i och är en framtidsbransch. Näringen bidrar till av BNP och ger arbetstillfällen till runt 126 000 personer i . Utlandsturismen bidrar med ca till statskassan. har många attraktiva turistmål. I Arns fotspår reser många till och Forshem. lockar nöjeslystna barnfamiljer och slott och herresäten lockar många sökande efter historia och kultur. kan nämnas som ett av de finare turistmålen i landet. Turismen har stor betydelse för sysselsättning och det kan bli ännu bättre om vi förmår locka fler turister till oss. Svenska staten satsar runt per invånare på marknadsföring, vilket är en bråkdel av vad många andra länder i gör. I övriga satsas per invånare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, vill vi att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Turistföretagen lider av bristerna i företagsklimat i , såsom många andra företag. Sjuklöneansvaret är ett stort problem för företag med säsongsanställda. Finansieringsproblem och otrygga villkor bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer. Regeringen bör tillsätta en utredning för att se hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder skall undanröjas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02N349 · 2005-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om hur en del av de värden som vattenkraften genererar skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna. Många svenska älvar är reglerade och används för produktion av elektricitet. I samband med utbyggnaden skapades många arbetstillfällen och en livskraft till kommuner framför allt i inlandet. Dessa kommuner i de sju skogslänen står för av elen från vattenkraften. Kommunerna med störst vattenkraftsproduktion är , och . Regleringen av älvarna medförde att möjligheterna till att utveckla traditionella näringar försvann. Vattenkraftskommunerna i inlandet blev el- och råvaruförsörjare till de redan etablerade industrierna vid kusterna och söderut. har inlandet stora svårigheter att skapa nya företag och därmed nya jobb. Flera regioner som har vattenkraft av betydelse inom sina gränser sviktar under betydande ekonomiska problem, ofta framkallade av en utflyttning av företag och personer. För att stoppa och vända denna utveckling behöver dessa regioner få del av frukterna av sin egen råvara vattenkraften. De regioner som behöver särskilda insatser för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar har pekat på problem med brist på riskkapital. Ju längre bort från banker och andra finansinstitut grupperna har sin verksamhet etablerad, desto svårare är det att få tillgång till riskkapital. Den låga värderingen av fastigheter medför att det är svårt att belåna dem, vilket också bidrar till den utveckling som beskrivits ovan. Detta blir också ett hinder för expansion för etablerade företag. Föreningen med ett 40-tal kommuner i sin medlemsmatrikel har t.ex. gjort analyser och kommit fram till att en överföring av mer medel till de utsatta regionerna måste till. Vi delar den uppfattningen och föreslår därför att en återbäring på vattenkraft införs. Beräkningar som Föreningen () har gjort menar att är en rimlig summa. Tekniskt kan det bestå av ett öresuttag . Alternativa vägar bör också utredas, t.ex. möjligheten till fastighetsskatt på elproduktionsenheter eller ökade ersättningar för intrång och omförhandling av vattendomstolar. Dessa pengar kan exempelvis användas till att bygga upp en utvecklingsfond med en inriktning mot nyföretagande, samverkan och kompetenshöjning i de regioner som behöver särskilda insatser. För att denna fond inte skall vara en alltför stor ansträngning på budgeten under ett enskilt år menar vi att den bör fyllas på under flera budgetår. bör därför, i enlighet med ovanstående, ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag på hur en del av de värden vattenkraften genererar skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna.
mot · GT02N351 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en genomgripande översyn av den svenska monopolsituationen. Det senaste årtiondet har inneburit avskaffande av flera stora statliga monopol. Telefoni, postväsende och elmarknad har alla öppnats för privata aktörer. Alltjämt kvarstår dock monopolen på flera viktiga områden. På t.ex. marknaden för läkemedel får enbart statliga aktörer verka. Dagens situation innebär att det privata näringslivet är betrodda med försäljning av alkohol i festlokaler på kvällstid, men inte i livsmedelsbutiker . Privata läkemedelsföretag får ansvara för tillverkningen av avancerade mediciner, under strikt statlig kontroll, som privata aktörer inte ens tillåts sälja nikotinplåster (men väl cigaretter). Denna ordning saknar konsekvens, och beror till stor del på att statliga institutionella intressen bevakar sina positioner snarare än på värnande av det allmännas bästa. I flera fall strider även dagens ordning med stor sannolikhet mot . Utöver de renodlade monopolen arbetar staten aktivt för att hämma konkurrensen på en rad områden, främst inom sjukvården. Offentligt finansierad, men utförd i privat regi, har denna typ av sjukvård och omsorg blivit ett uppskattat inslag i den svenska sjukvården, av såväl personal som patienter. Trots detta har regeringen agerat för att minska inslaget av privata aktörer inom vård- och omsorg, t.ex. genom den uppmärksammade stopplagstiftningen. Även på lokal nivå agerar det offentliga i många fall för att hämma konkurrensen. Detta tar sig ofta formen av gynnande av en viss privat eller offentlig verksamhet på andra aktörers bekostnad. Ofta bedriver kommuner verksamhet som inte ingår i de kommunala kärnuppgifterna, som gym, restauranger och blomsteraffärer, och som direkt konkurrerar med det privata näringslivet. Även vad gäller friskolornas rättigheter har många kommuner valt att otillbörligt gynna de egna skolorna på alternativens bekostnad. Allt detta leder till ineffektivt resursutnyttjande och stora kostnader för svenska folket. Kostnaderna för de stora offentliga monopolen hamnar i slutänden på svenskarnas skattsedlar. Till de direkta kostnaderna tillkommer även kostnader som tillfogas svenskarna indirekt. Hur mycket kostar det att tusentals svenskar inte bekvämt kan få tag på en huvudvärkstablett när de behöver den? Vad är kostnaden för att tusentals svenska barn tvingas gå i undermåliga skolor, utan möjlighet att byta till ett bättre alternativ? Få vill gå tillbaka till ett utan friskolor, med bara ett telefonbolag och två tv-kanaler. Konkurrensutsättning har gett svenskarna bättre kvalitet och billigare priser, och har bidragit till bättre löner och karriärmöjligheter inom vård och omsorg. Det talar i sin tur för en genomgripande översyn av den svenska konkurrenspolitiken. Monopol och konkurrensinskränkningar som inte kan motiveras med hänsyn till det allmännas bästa bör slopas. Näringsaktörer, med tillbörlig reglering och översyn, bör tillåtas verka inom alla områden som inte rör myndighetsutövning.