mot · GT02MJ596 · 2005-10-05 00:00:00 — Denna motion beskriver budgetförslag inom utgiftsområde 20, som omfattar politikområdet Miljöpolitik och delar av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Ett 16:e miljökvalitetsmål kommer med all sannolikhet att tillföras i samband med behandling av miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150). Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. prioriterar satsningar på de miljökvalitetsmål som bedöms vara svårast att uppnå. Växthuseffekten fortsätter att vara den högst prioriterade miljöfrågan för . Satsningar föreslås därför på ytterligare forskning, stimulansbidrag och ekonomiska styrmedel. bör vara ett föregångsland som visar vägen mot ett samhälle som klarar att upprätthålla välfärd och trivsel utan att bidra till globala klimatförändringar. För att fortsätta de relativt kostnadseffektiva åtgärderna för klimatinvesteringar föreslår att stödet till dessa projekt höjs med . Dessa åtgärder bör inriktas mot att stimulera ett ökat användande av alternativa bränslen. anvisar extra i stöd till miljöforskning kring alternativa drivmedel. För att genomföra sanering av förorenade naturområden föreslås att regeringens anslag höjs med . vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning och föreslår därför att ett nytt anslag för kalkning av skogsmark införs. För detta anvisas . Arbetet med att utveckla kretsloppssamhället måste fortsätta. System för återanvändning, materialåtervinning, energiåtervinning och återföring av näring måste förbättras. Avfallsproblemet är ett av samhällets allra största miljöproblem. Hälsofarliga ämnen måste fasas ut. Vidare föreslår att arbetet med den biologiska mångfalden i skogen inriktas mot en träffsäker inventering och ökande inslag av naturvårdsavtal och frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar. Det statligt ägda bör användas aktivt för markbyten och reservatsbildningar. menar att det genom ett något långsammare genomförande, effektivisering av administrationen, en högre andel frivilliga avsättningar, går att undvika den kraftiga höjning av kostnaderna för biologisk mångfald som regeringen budgeterar med. I motion för utgiftsområde 23 återfinns satsningar på naturvårdsavtal för att skydda hotade biotoper, ökat återplanteringsstöd till stormdrabbade områden samt stödåtgärder för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. lämnar separata motioner inom områdena internationellt miljösamarbete och integrerad produktpolitik. 5.1Miljömålen blir svårare att uppfylla10 6.1.2EU:s system för handel med utsläppsrätter14 6.1.6Ett hållbart europeiskt transportsystem18 6.2.1Havets upptag av koldioxid21 6.3Avskiljning och lagring av kol21 7.1Föryngra den svenska bilparken22 7.3Tvåtakt i otakt med miljön24 7.4Ökade befogenheter för kommunerna24 7.6Handel med utsläppsrätter för annat än växthusgaser26 9.2Sanering och återställning av förorenade områden29 9.5PFOS och besläktade ämnen31 11.1Radioaktivt avfall från kärnteknisk verksamhet33 11.2Radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet34 13Levande sjöar och vattendrag36 13.1EU:s ramdirektiv för vatten37 13.1.1Medborgarnas delaktighet i åtgärdsprogrammen38 13.1.2Möjligheten att överklaga åtgärdsprogram38 13.1.3Rätt till ersättning för vattenmiljöåtgärder39 13.2Östersjölaxens uppgång i Norrlandsälvarna39 14Grundvatten av god kvalitet40 15Hav i balans samt levande kust och skärgård41 17.4Avsättning av skogsmark till skydd för biologisk mångfald43 17.5Samarbete mellan myndigheter och skogsägare44 19.1Skador orsakade av terrängfordon45 20Ett rikt växt- och djurliv46 21.2.2Organiskt avfall från hushåll och industriell verksamhet52 21.3Behandling av brännbart avfall53 23.1.1Ge fler organisationer talerätt56 23.1.2Ge organisationerna talerätt enligt fler lagar57 26Miljön på lokal nivå61 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det internationella samarbetet kring utveckling av energisnål teknik och rena energikällor bör fördjupas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för förändringar i handelsdirektivet om utsläppsrätter för växthusgaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för tilldelning av utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldelningen av utsläppsrätter för perioden 20082012 ej bör ta hänsyn till de faktiska utsläppen för åren 20052007. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inblandning av biodrivmedel i dieselolja av miljöklass 1 bör medges. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkludera flygets utsläpp av växthusgaser i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mekanismen för ren utveckling (CDM). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpningen av länkdirektivet. begär att regeringen lägger fram förslag om lagändringar som undanröjer den skattemässiga diskrimineringen av miljövänliga bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga möjligheten att införa förbud mot nyförsäljning av motorer för fritidsbåtar, arbetsmaskiner och trädgårdsredskap som inte klarar de uppsatta kriterier för emissioner som SIS ställt upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett införande av en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som miljömässigt skulle löna sig. begär att regeringen lägger fram förslag om lagändringar som ökar kommunernas befogenhet att ställa lokala miljökrav på utsläpp till luften. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning som skall ge förslag på ett svenskt system för handel med utsläppsrätter för andra ämnen än växthusgaser, t.ex. svaveldioxid och kväveoxider. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogsmarkskalkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetet med EU:s kemikaliepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den s.k. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de överträdelser mot reglerna om utförsel av kvicksilver och deponiförbudet som sker måste stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla bromerade flamskyddsmedel skall förbjudas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utarbeta en konkret strategi för att ta hand om läkemedelsrester, byggd på tillgänglig kunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ämnen som är carcinogena, mutagena och reproduktionsstörande liksom ämnen som är persistenta, bioaccumulerbara och gentoxiska inte alls bör tillåtas bland bekämpningsmedel inom EU. begär att regeringen lägger fram förslag på lagstiftning om omhändertagande av radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strålning från mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda möjligheterna att ompröva äldre vattendomar i syfte att skapa förbifartsvägar för vandringsfisk.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tiden för samråd kring åtgärdsprogram enligt EU:s vattendirektiv skall utökas . begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som innebär att det i stadgas om möjlighet att överklaga beslut om åtgärdsprogram eller andra myndighetsbeslut i vattenplaneringsprocessen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av som innebär att det i stadgas att ersättning till markägare skall kunna utgå i sådana fall där utebliven ersättning skulle framstå som klart stötande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas för att ge förslag på hur områden som är viktiga för vattenförsörjningen, såsom grundvattenförekomster, ytvatten och viktiga grusområden som kan användas för konstgjord grundvattenbildning skall kunna anges som riksintresse.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att skapa ett regelverk för bedömning och godkännande av materials lämplighet att användas i samband med transport av dricksvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhindra skador orsakade av barmarkskörning med terrängfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en övergång från 2-taktsskotrar till tystare och bensinsnålare 4-taktsskotrar bör stimuleras genom ekonomiska styrmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är viktigt att EU:s landsbygdsprogram för perioden 20072013 utformas så att möjligheter finns att ge stöd till bevarande och nyanläggande av småbiotoper i odlingslandskapet. begär att regeringen återkommer till med förslag till finansiering av insamlingen av privatimporterade glasförpackningar, så att glasåtervinningen kan fortsätta i nuvarande omfattning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slamkontrollerna bör inkludera fler ämnen och kemikalier för att slamgödsel skall kunna anses vara en del i framställningen av säkra livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de miljömässiga, samhällsekonomiska och sociala effekterna av att utsortera hushållens organiska avfall för biologisk behandling respektive förbränning bör utredas. beslutar att upphäva 15 kap.10 § . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs en definition av hur stora avfallsmängder som skall krävas för att transporten skall vara anmälningspliktig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna bör åläggas att ha en viss täthet på sina insamlingsställen där det är möjligt att lämna uttjänta lysrör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett gemensamt europeiskt system för pantning av returflaskor och returburkar bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är fel att betrakta miljömålen som projekt och att de i stället borde vara föremål för fortgående forskning. begär att regeringen lägger fram förslag om ändring av 16kap. 13§ så att fler organisationer, främst lokala sammanslutningar av engagerade medborgare, skall kunna ges talerätt. begär att regeringen lägger fram förslag om lagändring så att det i samtliga lagar som anges i 1 kap. 2 § införs en bestämmelse om möjlighet för miljöorganisationer att överklaga myndighetsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid offentlig upphandling skall miljöhänsyn kunna beaktas inte bara för en produkts egenskaper utan även för dess framställningssätt. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag (1000-tal kr) Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 34:12 Bidrag till m.m. 34:14 Stöd till klimatinvesteringar 1Yrkandena 23 och 27 hänvisade till BoU. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Med denna princip menar vi att människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser på ett ekologiskt riktigt sätt. Det gäller både miljö och naturvärden och förutsätter att vi förvaltar, inte förbrukar, de ändliga resurserna och naturvärdena. Detta förutsätter också att agerandet grundas på försiktighetsprincipen, vilket innebär att om misstanke om hot mot miljön finns, måste extra försiktighet tillämpas. Alla människor är beroende av miljön för att få tillgång till frisk luft, rent vatten och näringsriktig kost. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan innefattar alla frågor som berör människor. Därför måste miljöhänsyn, i princip, inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. Många frågor inom olika utgiftsområden har en direkt inverkan på miljön, som t.ex. de som berör bostäder, energi och jordbruk medan andra utgiftsområden har en mer indirekt påverkan. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål som ställer sig bakom. Ett sextonde mål, Ett rikt växt- och djurliv, kommer snart att antas. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Det är uppenbart att den största utmaningen för att nå miljömålen är att minska utsläppen från trafik, uppvärmning och energiproduktion, något som påverkar många politikområden. 5.1Miljömålen blir svårare att uppfylla I utvärdering av miljömål för framgår att två av de totalt 71 delmålen sjunkit från grön gubbe till gul gubbe. har ett av delmålen ökat från gul gubbe till grön gubbe. bedöms fyra miljökvalitetsmål vara mycket svåra att uppnå: Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Levande skogar. Elva av de övriga femton miljökvalitetsmålen kan nås inom utsatt tid under förutsättning att ytterligare åtgärder genomförs. Däremot är det svårt att nå de fyra återstående även om ytterligare åtgärder vidtas. Av delmålen beräknas 23 kunna nås genom redan beslutade eller vidtagna åtgärder. Ytterligare 34 delmål kan nås genom ytterligare åtgärder och för 14 delmål är det väldigt svårt även med ytterligare åtgärder. har många beslut fattats inom såväl privat som offentlig sektor utan att konsekvenserna för miljön beaktats tillräckligt. En förutsättning för att miljökvalitetsmålen skall nås är att de beslut som fattas på olika nivåer i samhället föregås av analyser av de konsekvenser dessa beslut kan få för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Utvärderingen av styrmedel visar att satsningar i paket med olika kombinationer av styrmedel som kompletterar varandra har varit särskilt effektiva. Till exempel har utsläppen av ämnen som påverkar ozonskiktet minskat med stöd av både ekonomiska, juridiska och informativa styrmedel. Även marknadens krav och innovationer har drivit på utvecklingen. Bättre samordning av och prövningssystem skulle bidra till att förbättra den fysiska planeringens roll som miljöverktyg. Regeringen bör se över möjligheterna att anpassa de olika former av statsbidrag som ges till kommunerna så att de samlat ger mest nytta i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Det är särskilt angeläget att beakta de problem som små kommuner kan ha. Regeringen presenterade en miljömålsproposition (prop. 2004/05:150) med förslag på förändrade målformuleringar och åtgärdsstrategier. Med anledning av denna proposition skrev tillsammans med , en gemensam motion med ett antal krav på förbättringar och uppdaterade målformuleringar (motion 2004/05:MJ37), varför dessa inte upprepas här. Forskare har konstaterat att det skett en generell global uppvärmning av jorden som blivit särskilt markant . Jorden har historiskt haft både varmare och kallare perioder, och variationer har förekommit på grund av ökad solaktivitet, fler vulkanutbrott etc. De flesta forskare menar dock att den nuvarande tydliga förändringen inte enbart kan förklaras av s.k. naturliga orsaker. Uppvärmningen har studerats av FN:s klimatpanel IPCC med hjälp av en mängd olika modeller. Dessa har konstaterat att koldioxidhalten (CO2-halten) i atmosfären har ökat med från den förindustriella perioden, och man anser att detta tillsammans med övriga växthusgaser är en stor del av förklaringen till växthuseffekten. En effekt av den globala uppvärmningen anses vara att glaciärerna smälter i högre takt . Undersökningar av istäcket kring , som genomförts av i samarbete med Snö- och isdatacentret (NSIDC) , visar att istäcket är mindre än genomsnittet för perioden 19782005. Av växthusgaserna anses koldioxid vara den mest påverkande. Den beräknas bidra till ca 3/4 av växthuseffekten. Viktiga övriga växthusgaser är: metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid. Utmärkande för växthusgaserna är att de har en förmåga att absorbera värmestrålning. Gaserna förhindrar inte ljuset och värmen att nå jordytan men fångar upp en del av den värmestrålning som sänds tillbaka från jorden ut i rymden. Således fungerar växthusgaserna ungefär som glasrutorna i ett växthus. Detta leder i sin tur till att medeltemperaturen på jorden ökar samt att klimatet blir svårare att förutsäga. Flertalet forskare förväntar sig att antalet naturkatastrofer, som t.ex. översvämningar, kommer att öka då klimatzoner flyttas. Teorier finns också om att vattenströmmarna runt om i världen kan byta riktning. Vissa forskare menar att man redan sett tendenser till att flöde har avmattats. Skulle ändra riktning skulle resultatet kunna bli en dramatisk sänkning av medeltemperaturen i och klimatet kanske motsvara det i (som ligger på motsvarande breddgrad). Det finns anledning att befara att växthuseffekten delvis är irreversibel. Glaciärernas avsmältning kan medföra att en mindre del av solenergin reflekteras ut i rymden och en större del avges till jorden. Klimatförändringarna har lett till att den eviga tjälen, permafrosten, är så evig. På vissa myrmarker längst i norr är permafrosten helt upptöad . Detta kan innebära att utsläppet av växthusgaser ökar till följd av ett varmare klimat. Töande permafrost leder till ökat läckage av metan, som är en mycket aggressiv växthusgas med risk för ännu varmare klimat. Om utvecklingen är likadan i andra subarktiska miljöer, utmed nordliga vidder och norra territorier, så handlar tillskottet av metangas om avsevärda mängder. Oavsett hur det förhåller sig med dessa teorier är hotet om klimatförändringar ett av de mest komplexa problem som mänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag konsekvenserna blir oacceptabla, kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste därför gälla i alla klimatpåverkande sammanhang. har också risken för snabbare klimatförändringar uppmärksammats. Forskare har konstaterat att mycket stora förändringar i medeltemperaturen inom ett fåtal år har inträffat . Koldioxid är den mest dominerande växthusgasen och uppstår framför allt vid förbränning av fossila bränslen. I den industrialiserade världen är utsläppen mycket stora och allra störst i . Koldioxidutsläppen per capita och år är i ca , i EU nio, i knappt sju och i ett ton. Halten CO2 i atmosfären har ökat från omkring 280 ppm (part per million) före den industriella revolutionen till ca 360 ppm . Halterna förväntas fortsätta att öka de kommande decennierna, främst på grund av ökad global industrialisering. För det svenska nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har fastställt delmålet att skall medverka till att halten av växthusgaser i atmosfären, uttryckt i koldioxidekvivalenter, stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm. Denna nivå uttalade EU:s miljöministrar som en högsta möjlig koldioxidhalt för att nå målet om att den globala medeltemperaturen inte skall överskrida den förindustriella temperaturen med mer än . I de fyra allianspartiernas gemensamma motion (2004/05:MJ37) med anledning av miljömålspropositionen (prop. 2004/05: 150) föreslås att målet omformas så att det tar fasta på temperatur i stället för halt av växthusgaser i atmosfären. har antagit en strategi för hur skall bidra till att uppfylla klimatmålet. stöder huvuddragen i denna strategi och menar att insatserna på följande områden behöver ökas: Utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybara bränslen. Inhemsk produktion skall stimuleras. Utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Ett mål bör vara att användningen av fossila bränslen inom transportsektorn halveras senast jämfört med nivå. Åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol binds. Mer forskning behövs på detta område. Återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns att i stora förbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan komprimeras och lagras. Detta är en metod för att snabbare kunna minska koldioxidhalten i luften men är inte någon långsiktigt hållbar metod. Mer forskning behövs också inom detta område. Internationella åtgärder, exempelvis användning av flexibla mekanismer, så att marknaden för handel med utsläppsrättigheter utvecklas samt omförhandling av internationella avtal i syfte att införliva flygets utsläpp i EU:s handelssystem med utsläppsrätter. samlades representanter för världens länder i Kyoto och utformade Kyotoprotokollet, som är ett avtal om minskningar av utsläppen av växthusgaser. Kyotoprotokollet trädde i kraft sedan villkoret uppfyllts att avtalet skulle ratificeras av minst 55 länder som tillsammans står för av utsläppen från de länder som gjort kvantitativa åtaganden om minskade eller oförändrade utsläpp av växthusgaser (1-länder). Emellertid står utanför Kyotoprotokollet. Genom Kyotoprotokollet tillåts öka sina utsläpp . Då också möjlighet till s.k. koldioxidsänkor finns, får öka sina utsläpp ännu mer. har dock i samband med beslutet om en svensk klimatstrategi fastställt att det svenska nationella klimatmålet skall vara att minska utsläppen av växthusgaser . Därför bör inte använda sig av sin pluskvot, utan uppfattning är att de svenska koldioxidutsläppen skall minska med minst 4procent . Kyotoprotokollet innehåller också tre s.k. flexibla mekanismer. Dessa är handel med utsläppsrätter, gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för ren utveckling (CDM). Enligt Kyotoprotokollet skall EU minska sina utsläpp av växthusgaser och . vägrar dock att ratificera avtalet. Detta trots att utsläppsminskningarna i sannolikt skulle kunna göras till lägre kostnader än i EU, eftersom den amerikanska industrin är mindre energieffektiv än den europeiska. Enligt kommer EU:s kostnad för att uppfylla protokollet att bli ca per medborgare och år, vilket motsvarar priset för en pizza på en bättre pizzeria i . EU måste föra en aktiv och envis dialog med för att förmå landet att helhjärtat sluta upp kring arbetet mot växthuseffekten. Samarbetet kring utveckling av energisnål teknik och rena energikällor bör fördjupas. Detta bör ges regeringen till känna. 6.1.2EU:s system för handel med utsläppsrätter välkomnar att ett handelssystem med utsläppsrätter införts inom EU. Utsläppshandel är ett verktyg för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå fastställda målsättningar. Tillkomsten av handelssystemet illustrerar möjligheterna och nödvändigheten av EU som en aktör i miljöpolitiken.