mot · GT02N438 · 2005-09-30 00:00:00 — 3Stockholm en internationell stad3 4En storstadspolitik för Stockholm4 14En region för alla12 16Ett tryggt och säkert Stockholm13 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en storstadspolitik och en satsning på att utveckla som en motor för hela utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försök i med skattereduktion för hushållstjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av ett rättvist skatteutjämningssystem.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesutbildningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska produktionskostnaden av nya bostäder.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformerad planprocess.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjd gräns för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade statliga infrastruktursatsningar i Stockholmsregionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka resurserna till infrastruktursatsningar genom public-private partnership-lösningar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden av spårbunden trafik i Stockholmsregionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden av infrastrukturen i stad.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöket med trängselskatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar i miljonprogramsområden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att kunna validera utländska utbildningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om specialdesignad kompletteringsutbildning för invandrare med utländsk examen.3 1 Yrkandena 2 och 7 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 3 och 12 hänvisade till FiU. 3 Yrkandena 4, 14 och 15 hänvisade till UbU. 4 Yrkandena 5, 6 och 13 hänvisade till BoU. 5 Yrkandena 811 hänvisade till TU. 3Stockholm en internationell stad Stora städer spelar en viktig roll i en internationaliserad värld. Det är viktigt att ges förutsättningar att utvecklas till en konkurrenskraftig stad i ett internationellt perspektiv. Det krävs såväl för tillväxten och utvecklingen i den här regionen som för tillväxten och utvecklingen i hela . fungerar som importhamn inte bara för varor utan också för idéer från andra länder. Nästan vart tredje svenskt importföretag finns i . Forskning i regionen spelar också en viktig roll för idéutbyte med andra delar av världen och för hela landets innovationsförmåga. Verksamheter som vuxit sig starka i tenderar att spridas och växa vidare i andra delar av landet. Ekonomisk tillväxt sker inte antingen i eller i övriga landet, utan utveckling är en central förutsättning för förnyelse av näringslivet i övriga svenska regioner. speciella betydelse för utländska storföretags etableringar och satsningar i kan inte nog understrykas. Särskilt nämns i olika internationella rapporter som ett av världens tio viktigaste center för teknologiforskning, inte minst inom IT- och telekomsektorn. Många stora amerikanska och japanska företag har förlagt hela eller delar av sina europeiska forsknings- och utvecklingsavdelningar inom till exempel mobil kommunikation till . Lägger man därtill som i en internationell rapport rankats som ett av tio bästa universitet samt ett av landets främsta teknologicenter, , och den främsta ekonomiutbildningen i , med sitt unika , så förstärks bilden av som den viktigaste och starkaste utvecklingsmotorn i svensk ekonomi. I huvudstaden finns den ledande kapitalmarknaden i landet som försörjer såväl noterade som onoterade företag med riskvilligt kapital, vilket behövs för bolagens vidare utveckling. Här finns vidare de ledande medieföretagen rikstäckande tidningar, radio och TV och här finns de centrala organen för såväl industri- och tjänsteföretag som fackliga organisationer. I finns en bredd i närings- och kulturlivet som är större än i andra regioner. Dessutom finns den politiska makten som ytterligare stärker områdets särart och speciella betydelse för landets utveckling. Storstadens kontakter, rörlighet och flexibilitet skapar god jordmån för innovationer och nya idéer. är dock inte bara ledande i tillväxt utan även i nedgång, vilket understryker vikten av att vårda tillväxt och utveckling av . tror på möjligheter. I bor en femtedel av landets befolkning på en sextiondel av landets yta. Hit flyttar människor för att förverkliga livsprojekt och för att ta del av det rika utbud av kultur, utbildning, nöjen och arbetsmöjligheter som regionen erbjuder. Men det finns en risk att , landets viktigaste tillväxtmotor, stannar om inte tillgängligheten till utbildning ökar, om inte bostadsbyggandet ökar, om inte infrastrukturen förbättras och om inte skatteutjämningssystemet reformeras. På dessa områden har den socialdemokratiska regeringen och Socialdemokraterna i regionen totalt misslyckats. En storstad är förhållandevis miljöekonomisk. Så är till exempel utsläppen av koldioxid per capita lägre i än landet som helhet. I regionen finns goda förutsättningar att hushålla med mark genom en relativt hög exploatering i lägen som kan få en god kollektivtrafikförsörjning. En sådan bebyggelseutveckling ger förutsättningar för ett minskat trafikarbete och energieffektiva uppvärmningslösningar. Men sådan täthet kan också leda till negativa effekter såsom trängsel i trafiken och låg framkomlighet, vilket bland annat leder till dålig luftkvalitet vissa tider. Också detta understryker vikten av att långsiktigt planera bebyggelse och trafik i en växande region. Det är egentligen självklart att det behövs en väl utvecklad storstadspolitik. egen framtidsutredning menar i en nyligen utkommen rapport att Det behövs en särskild storstadspolitik för att bättre tillvarata storstädernas välfärds- och tillväxtgenererande kraft. En politik som både syftar till att skapa tillväxt och klara av sociala problem. Dagens storstadspolitik kom till stånd . 1998/99:AU2) beslutade då att de övergripande målen för storstadspolitiken är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom regionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet) samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (integrationsmålet). Det är inte så svårt att instämma i målen på en övergripande nivå men vi kristdemokrater är mycket kritiska till vad regeringen gjort för att uppnå målen, eller rättare sagt inte gjort. överlämnade regeringen en skrivelse till med information och bedömningar angående lokalt utvecklingsarbete i storstäderna (skr. 2003/04:49). I skrivelsen redogörs inte ens för tillväxtmålet i sin helhet utan den är endast inriktad på insatserna inom politikområdet segregationsmål och på de lokala utvecklingsavtalen. Regeringen saknar politik för tillväxt och utveckling av våra storstäder. landstings har i skriften nationell storstadspolitik (5:2003) på ett förtjänstfullt sätt pekat på ett antal faktorer som bör ligga till grund för storstadspolitiken och vad som skiljer och de övriga storstadslänen från andra svenska län: Storleken: I bor av landets invånare, i län och i . Det motsvarar hälften av befolkning. Mångkulturell befolkning: I storstäderna finns en överrepresentation av invandrare. av dem som invandrat till från länder utanför bor i och i de övriga storstadslänen. Hög utbildningsnivå: Speciellt har en hög andel invånare med någon form av eftergymnasial utbildning (mer än genomsnittet för riket). I hög grad beror det på inflyttning av välutbildade vuxna. Bred men krävande arbetsmarknad: Den breda arbetsmarknaden gör att många människor har möjlighet att finna ett arbete som motsvarar deras intresse och utbildning. Men arbetsmarknaden är krävande och andelen som är projektanställd eller på annat sätt har en osäkrare position på arbetsmarknaden är högre än i landet i övrigt. Många egna företagare/entreprenörer: I storstäderna är eget företagande vanligare än på andra orter. Rörlighet: Många flyttar till, från och inom storstadsområdena. Pressad bostadsmarknad: Andelen ensamboende i är något större än i övriga landet. är andelen ungdomar mellan som bor hemma hos sina föräldrar högre, vilket har att göra med bostadsbristen och höga boendekostnader. Byggkostnaderna är högre här än i övriga riket. Högre inkomster, högre kostnader: , men inte de andra storstadsregionerna, har en större andel höginkomsthushåll än övriga riket. är boendekostnaderna markant högre. En villa i är mer än dubbelt så dyr som genomsnittet i landet som helhet. Långa restider: Förvärvsarbetande i har i en jämförelse längre restid än övriga landet. Otrygghet och ohälsa: I en stor stad är anonymitet och därmed ensamhet och otrygghet vanligare. Fler utsätts för hot, våld, stöld eller skadegörelse. Miljösnåla: Storstädernas täthet gör att de bättre klarar att uppfylla sin del av de nationella miljömålen. svarar till exempel för en stor del av de totala utsläppen men har betydligt lägre utsläpp per person. vill se att insikten om vad tillväxt och företagande betyder för leder till handling i . På är det endast en högre och arbetsledd ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn bättre möjligheter att klara sina uppgifter inom framför allt vården, skolan och omsorgen. Utan en bättre tillväxt kommer det bara att finnas nedskärningar att fördela. Detta är ett viktigt skäl till att prioriterar just tillväxtpolitiken så högt. Vi vill bland annat se en bättre fungerande yrkesutbildning och en utbildningspolitik som ökar tillgängligheten till högre studier i . Vi vill se en bostadspolitik med starkare incitament för bostadsbyggande i storstäderna och ökad konkurrens inom byggbranschen och en trafikpolitik med för storstäder ändamålsenliga beslutsformer och ökade investeringar i infrastruktur. Vi vill också se kraftfullare åtgärder för att komma tillrätta med socialbidragsberoende och utanförskap och vi vill se förstärkningar av rättssystemet. vill också se ett nytt skatteutjämningssystem. konstaterar också att ett förstärkt regionalt och lokalt inflytande på alla politikområden är en förutsättning för en positiv utveckling av regionen. har mer än 600 branscher långt fler än någon annan region. Ett företagarvänligt klimat ger förutsättningar för en bra ekonomisk utveckling och ett dynamiskt näringsliv. Det genererar skatteintäkter som kan säkerställa fortsatt god välfärd och satsningar på viktig och landstingskommunal service. Ett dynamiskt näringsliv bidrar också till fler arbetstillfällen. Arbete har ett värde i sig och ger stora möjligheter till personlig utveckling, social gemenskap, en god livskvalitet och delaktighet i samhällsbyggandet. Arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser och kan förorsaka personliga och sociala problem. Därför ska arbete åt alla ha högsta prioritet. Det är därför oroande att år förlorar i den ranking av näringslivsklimatet som genomför. I en jämförelse av storstäderna och bekräftas tillbakagång och frammarsch. faller placeringar till plats 133 (från plats 2004 och plats 2003), medan stiger 13 placeringar till plats 73. Rankingen bygger främst på företagarnas betyg på hemkommunens företagsklimat, men också på statistiska faktorer som exempelvis utbildningsnivå. På grund av de höga skattekilar som vi har finns en stor svart sektor inom den tjänstesektor som kan betecknas som hushållstjänster. Bedömningen är att den är särskilt utbredd i storstäderna. Förutom att det offentliga går miste om stora skatteintäkter innebär den svarta sektorn ett utnyttjande av arbetskraft, i stor utsträckning invandrarkvinnor, som inte får det skydd andra har på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör därför besluta om ett femårigt försök i där hushållstjänster berättigar till en skattereduktion på av arbetskraftskostnader . Detta stimulerar tillväxten av små tjänsteföretag. behöver ett kommunalt utjämningssystem för att minska de stora klyftor som annars skulle uppstå mellan olika kommuner och landsting beroende på åldersstruktur, geografiska skillnader, skattekraft och sociala olikheter. Låt oss slå fast detta. Men låt oss slå fast att utjämningen i första hand ska vara en statlig fråga, inte som en mellankommunal. menar att systemet inte får konstrueras så att det strider mot grundtanken med det kommunala självstyret, lokaliseringsprincipen och beskattningsrätten. Utjämningssystemet får inte strida mot intentionerna i grundlagen som innebär att en kommuns skatteintäkter inte får användas i en annan kommun. Konstruktionen av det hittillsvarande utjämningssystemet har inneburit små möjligheter för en kommun att själv påverka sina inkomster. I vissa lägen har dessa möjligheter varit obefintliga eller till och med negativa. Att exempelvis ta på sig kostnader för att öka bostadsbyggandet ger små förtjänster i form av ökade skatteintäkter när befolkningen ökar. I vissa lägen kan det till och med innebära att kommunernas inkomster minskar den så kallade pomperipossaeffekten. Det är viktigt att skatteutjämningen konstrueras så att den tar hänsyn också till storstädernas speciella villkor och inte motverkar ekonomisk utveckling. Så är inte fallet . Kostnaden för att producera vård är inte densamma i hela landet. Glesbygden har sina särskilda problem och storstadsregionerna har sina. Exempelvis finns en större psykisk ohälsa och större vårdbehov i en storstad. Att har en högre andel psykiskt sjuka än genomsnittet i landet beror på att många människor med psykiska besvär söker sig till storstadens anonymitet. Högre kostnader för löner, lokaler och en allmänt högre kostnadsnivå i är andra exempel på storstadens särskilda problem. I det hittillsvarande systemet har inte storstadsregionernas merkostnader beaktats på ett tillfredsställande sätt. är på grund av bland annat den höga användningen av kollektivtrafik det län som har de överlägset högsta kostnaderna per invånare för kollektivtrafiken. Det finns inte heller något län i som har en högre pendling över kommungränserna än vad har. Dessutom nyttjas den av stockholmarna skattesubventionerade kollektivtrafiken i hög grad även av människor på besök i huvudstaden, men boende utanför regionen. Till skillnad från andra delar av landet sköts kollektivtrafiken, SL, enbart av . Primärkommunerna deltar inte på något sätt i finansieringen. är en organisationsform som passar för . Men utjämningssystemet har inte tagit nödvändig hänsyn till kollektivtrafikens kostnadsstruktur. Kostnaderna för kollektivtrafiken måste beaktas fullt ut. Även när det gäller färdtjänsten bygger nuvarande system på felaktiga premisser. Det är som i ansvarar för färdtjänsten och som därmed borde få ta del av hela beloppet som avser färdtjänst. Med det hittillsvarande utjämningssystemet har varit det enda landsting som ger bidrag till inkomstutjämningssystemet. Som ett första steg mot ett nytt och annorlunda skatteutjämningssystem, med större statligt ansvar, kan en spärregel införas som innebär att maximalt av ett landstings eller en kommuns skatteintäkter kan överföras till andra kommuner eller landsting. Det är lätt hänt att olika delar av landet på ett olyckligt och onödigt sätt ställs mot varandra när det gäller att jämna ut skatteutfallet. Viktiga utmaningar för är bland annat hur man ska locka till sig de kompetenta medarbetare som företag och offentlig sektor behöver, hur regionen ska kunna förse också andra regioner i med specialistkompetens och hur regionen ska kunna försvara sin position i konkurrens med andra storstadsregioner i världen. En första förutsättning för kunskap, kompetens och utvecklingsmöjligheter är att regionen kan tillgodose medborgarnas behov av utbildning. är underförsörjd med platser inom högre utbildning. Stora brister finns också när det gäller yrkesutbildningar. Enligt en rapport från regionplane- och trafiknämnden är utbildningsvägarna inom det området oklara och ofullständiga. har bristerna inom yrkesutbildningssystemet uppmärksammats alltmer och man har konstaterat att underförsörjningen av yrkeskvalificerad arbetskraft hindrar regionens tillväxt. Behovet av att satsa på utbildning i och på att förbättra förutsättningarna för våra studenter har vi utvecklat i en särskild motion. Ska åter kunna bli motorn i ekonomi måste situationen på bostadsmarknaden förändras. Bostadsbyggandet är oerhört betydelsefullt för tillväxt och sysselsättning. Eftersom det saknas bostäder tillhör svart hyresmarknad och ett uppdrivet prisläge vardagen. Företagen har svårt att rekrytera folk. Bristen på studentbostäder leder till problem för som studieort. Grupper som normalt sett har svårt att få bostad drabbas naturligtvis extra hårt. En förutsättning för att ändra på detta är att bostadsbyggandet tar fart igen. Socialdemokraterna lovade i valrörelsen att 5 000 lägenheter skulle byggas i men fram har bara 6 123 bostäder börjat byggas. egna förvaltningar anser att den förda bostadspolitiken fördyrar och försvårar bostadsbyggandet. konstaterar till exempel att dagens illa fungerande hyressättningssystem är en förklaring till varför byggandet fördyras och försvåras. Skatt är en annan orsak till höga produktionskostnader. I en nyproducerad lägenhet utgörs nämligen hyran till av skatt. Det orimliga tilltaget att belasta nya bostäder med både konsumtions- och kapitalbeskattning (det vill säga byggmoms och fastighetsskatt) strider mot alla principer för skattesystemets uppbyggnad och måste omprövas. beskattas nya bostäder tillsammans med alkohol, tobak och koldioxidutsläpp med en extra hög skatt. Det är inte rimligt. Skatten måste sänkas vid nyproduktion. är bostadspriserna i så höga att många är helt utestängda från marknaden. har i därför föreslagit att man prövar så kallade hyrborätter, som innebär att hushållet hyr den bostad man vill köpa men har en option att köpa bostaden efter en provperiod till ett fastställt pris. Hyrköp praktiseras i begränsad omfattning i andra delar av landet och öppnar möjligheter för många som aldrig skulle ha ekonomiska möjligheter att köpa en bostadsrätt eller ett hus. Dessutom är handläggningstiderna orimligt långa för många bostadsprojekt . En reformering av planprocessen är nödvändig för att få fart på bostadsproduktionen. I staden finns många medborgare som kan hyra ut rum, smålägenheter eller del av sin villa. Till följd av beskattningen av hyresintäkter så sker detta i alldeles för liten utsträckning. Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder måste höjas. Regeringen måste ta sitt ansvar och skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet i . Bristen på en fungerande infrastruktur är ett av de största hoten mot som tillväxtmotor för hela landet. Att lösa trängsel- och framkomlighetsproblem är därför en nödvändig uppgift . Effektiva, smidiga och säkra transporter, för både medborgare och näringsliv, kan bidra till regional balans och att utsläppen kan hållas tillbaka som de totala resurserna i samhället nyttjas effektivt. Omfattande ny- och reinvesteringar behövs i regionen för att uppnå detta. Dagens situation med trängsel och många olyckstillbud får inte fortsätta. Både miljö och trafiksäkerhet är starka argument för att göra någonting som radikalt ändrar på detta tillstånd. Det finns en allmän uppslutning kring ambitionen att utveckla en mer flerkärnig struktur i , men detta kan bli verklighet endast om kommunikationerna fungerar. trafiksystem måste byggas ut så att det blir möjligt att bygga attraktiva bostäder på nya platser. Utvecklad kollektivtrafik och nya vägtrafikleder krävs. I bör satsningar ske i vissa förortsområden för att minska beroendet av och motverka trängseln. Särskilt prioriterad bör en fortsatt utbyggnad av vara till en ring runt . Byggandet av Mälar/måste komma i gång för att säkra såväl tågkommunikationen med som den regionala och lokala kollektivtrafiken. Ska regionala kärnor utvecklas utanför måste det skapas förutsättningar för områden att få hög befolkningstäthet och god tillgänglighet. I detta sammanhang är Förbifart en strategisk investering som ingår i en större helhet. Den av regeringen tillsatta Stockholmsberedningen har i bred enighet lagt fram en prioritering av kapacitetsförstärkningar för väg- och kollektivtrafiken StockholmMälardalen, men infrastrukturplaneringen i har länge bromsats av för lite statliga investeringsmedel. Staten har ett ansvar att bidra till de nödvändiga investeringar som behöver ske i regionen. Länet har inte fått den andel av investeringar som är rimlig med tanke på andelen av befolkningen och rollen som tillväxtmotor. Det går inte nog att understryka behovet av ökade resurser till . För att öka resurserna till investeringar i infrastruktur finns det också skäl att studera privata intressenter som en möjlighet för att skapa finansieringsutrymme för investeringar i transportsystemet, så kallad public-private partnership. Mycket omfattande investeringar behöver göras inom kollektivtrafiken. Det handlar såväl om upprustning och reinvesteringar som om helt nya projekt. Av bland annat hälso-, miljö- och trafiksäkerhetsskäl är det viktigt att andelen som reser kollektivt ökar. Samordningen mellan biltrafik och kollektivtrafik måste också bli bättre, bland annat genom att fler infartsparkeringar etableras vid pendeltågsstationer och tunnelbanans ändstationer och knutpunkter. Den enskilt största kapacitetsbristen i kollektivtrafiken är passagen förbi . Den så kallade getingmidjan är inte enbart ett problem för pendeltågstrafiken, utan i lika hög grad för fjärrtågen. På de två spåren förbi passerar mer än 500 tåg . Spårbristen utgör därmed ett nationellt problem som staten måste ta ett ansvar för. Den bästa lösningen på kapacitetsproblemet är att bygga en pendeltågstunnel med nya stationer vid Centralen och . Detta skulle inte bara frigöra utrymme åt fjärrtågstrafiken, utan också utveckla pendeltåget som transportsätt. Det finns en stor politisk enighet kring vikten av detta projekt. Det var ett av Socialdemokraternas löften inför valet och det är mycket allvarligt att behöva konstatera att ännu ej kunnat byggas eftersom finansieringen inte är klar. Detta projekt är ett riksintresse och staten måste ta det finansiella huvudansvaret. Särskilt prioriterat är också en fortsatt utbyggnad av vidare från till , med en anknytning till , men här finns ännu inga beslut fattade. En utbyggnad från bör också ske så att man kan nå , , universitetsområdet och även vidare in i kommun. För att detta projekt ska kunna realiseras inom en realistisk tidshorisont måste staten delfinansiera investeringarna. Närmare studier bör göras av möjligheterna att utveckla spårtrafik också i . En vidare utveckling av stombusstrafiken bör kunna ske. Förutsättningarna för en utökning av kollektivtrafiken på vattnet är goda i . Ansträngningar bör göras att hitta system, båtar och linjer som är förenliga med ett bevarande av det öppna vattnet, är miljövänliga och kan kopplas samman med den övriga kollektivtrafiken. Omfattande investeringar bör ske i vägnätet. Ett vägprojekt som främst berör gäller att infartstrafiken norrifrån genom bör få sin lösning. Den så kallade Förbifart bör också byggas. För att vi ska kunna uppnå vårt mål om en flerkärnig region är Förbifart en viktig del av en övergripande infrastrukturell väv. Denna västliga trafikled och nya sträckning av kan bidra till att tillväxt sker väster om och att nya regionala centrum skapas. Genom en tillkomst av leden motverkas också uppdelningen av länet i två då förutsättningarna för expansion söder om staden förbättras. Vid projekteringen måste naturligtvis stor miljömässig hänsyn tas och delar av leden läggas i tunnel.