ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T245 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilregistrets uppgiftsutlämning bör förses med en valfri spärrfunktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en begäran om uppgifter från bilregistret under alla omständigheter skall registreras genom att enbart den som kan identifiera sig med tillräckliga person- och adressuppgifter kan få åtkomst. har lanserat en tjänst på sin hemsida som innebär att en person via ett enkelt sms kan få alla uppgifter rörande ett registrerat fordon sig tillsänt till sin mobiltelefon. Det räcker med att skicka in det aktuella registreringsnumret på bilskylten via sms, så sänds alla uppgifter om fordonet över till abonnenten, såsom vem som äger ett fordon, om det godkändes vid senaste besiktningen, årsmodell och färg, senaste ägare och om skatten är betald. Detta är en vidareutveckling av de redan befintliga tjänsterna som tillhandahållit . I strikt bemärkelse är det bara överföringstakten som ökat, inte själva innehållet i tjänsten. Det finns emellertid ett antal indikationer på att denna vidareutveckling inte enbart är av godo. Dels tyder uppgifter på att människor med ont uppsåt alltför enkelt kan spåra upp och skada fordon tillhöriga personer mot vilka man av en eller annan anledning hyser agg. tjänst innebär inte någon registrering av personuppgifter, adress eller personnummer hos den individ som erhåller de begärda uppgifterna. Detta försvårar givetvis kraftigt en efterföljande brottsutredning. Dels är det tyvärr genom tjänsten möjligt att på ett obehagligt sätt kartlägga rörelser hos individer eller familjer. Det finns indicier som tyder på att organiserade ligor av brottslingar i början av semestertiden har övervakat färjelägena vid exempelvis och via registerfunktionen pejlat bilnumren hos ett antal utresande. Därigenom har man indirekt via kunnat finna adresserna till ett antal resenärer. Dessa har sedan legat till grund för regelrätta stöldraider, eftersom ligorna har kunnat dra långtgående slutsatser om huruvida familjerna varit hemma eller ej. Om fordonet är registrerat på en privatperson får enligt personuppgiftslagen (1998:204) inte publicera personrelaterade uppgifter på Internet. Om ägaren är ett företag eller en organisation, så kallad juridisk person, finns inga sådana hinder och då kan en person få ta del av fler uppgifter. Vad gäller sms-tjänsten finns inga begränsningar för uppgiftsutlämnande, eftersom detta inte omfattas av den nämnda lagen. Det borde självfallet vara möjligt att utrusta det befintliga bilregistret med en valfri spärrfunktion, så att enbart behöriga myndighetspersoner kan få åtkomst till de uppgifter som kan begäras ut av vem som helst. Detta skulle kunna ske som en del av den valfria NIX-tjänst som redan finns för registeruppgifter baserade på adress. Dessutom borde varje begäran om uppgifter ur registret under alla omständigheter registreras genom att enbart den som kan identifiera sig med tillräckliga person- och adressuppgifter kan få åtkomst. På så vis skulle anonymiteten upphävas och attraktiviteten i att nyttja registret för kriminella handlingar minska betydligt.
mot · GT02T246 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilar tillverkade skall besiktigas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gränsen för större bilbesiktningsintervall skall vara . Att samla, restaurera och visa upp gamla bilar är en omfattande verksamhet i . Många lägger ner stora ekonomiska resurser och många arbetstimmar för att rusta upp gamla, ibland nedgångna, klassiker till fungerande och glittrande föremål från en svunnen tid. Bilarna är en del av det svenska kulturarvet som förvaltas på ideell basis av entusiaster som tillbringar vintermånaderna i garage och sommaren på olika meetings för att visa upp sina bilar. skall alla bilar som är tillverkade efter 1950 besiktigas och gås igenom av när de tas ut . Reglerna som kringgärdar de gamla bilarna är många och inte alltid anpassade till dagens situation. En översyn och förändring de lagar som gäller veteranbilarnas trafiksäkerhetsbesiktning behöver genomföras. De som skriver reglerna måste ha förtroende för att bilentusiasterna har både kunskap och förstånd att inte ge sig ut på vägarna i osäkra fordon. Därför skall en enklare besiktning bromsar, balkar etc. inte behöva göras mer än för bilar som är tillverkade . Tidsgränsen för glesare besiktningar bör dessutom bli rullande så att gränsen ligger 35år bakåt i tiden, inte ett fixerat årtal. är det bara någon enstaka procent av årgången som fortfarande rullar, och de som finns kvar har mestadels blivit samlarobjekt för någon motorentusiast.
mot · GT02T247 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om borttagande av undantag i svensk lagstiftning från det obligatoriska kravet på användning av vinterdäck. I gäller obligatorisk användning av vinterdäck. Det innebär att personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn som dras av sådant fordon, skall vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning 1 december31 mars när vinterväglag råder. Med vinterdäck avses däck som är framtagna särskilt för vinterkörning. Vinterdäck kan vara dubbade eller odubbade. Likvärdig utrustning är sommardäck med snökedjor. Överträdelse beivras med böter. För dem som kommer från utlandet och kör på svenskt vinterväglag gäller ett undantag i denna lagstiftning. Undantaget gäller resor till och från länder som t.ex. inte tillåter dubbade vinterdäck och innebär att ett fordon inte behöver vara försett med vinterdäck vid färd som påbörjas eller avslutas i utlandet. Undantaget gäller också fordon som är registrerade i utlandet. Detta innebär att utländska förare kör med sommardäck på de svenska vintervägarna, vilket i sin tur innebär en ökad risk för trafikolyckor. Denna situation är självfallet inte bra och borde föranleda initiativ från riksdag.
mot · GT02T248 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet att se över möjligheterna för tågpendeltrafik för lastbilar och godstrafik. Väg- och järnvägsnäten i landet blir alltmer belastade eftersom flödet av godstransporter ökar. Hur ska detta lösas? De svenska industrikrafterna har en stor inverkan på förslagen till lösningar. lanserade en gång en idé om Volvolinken genom . Att utveckla denna idé om en godstrafikpendel på järnväg från exempelvis eller och vidare upp mot eller vore lysande. Idén är redan etablerad i blygsam skala med de biltåg som går på stambanorna. Även ute i finns det redan biltåg. Var och en kan lätt förstå vilka fördelar en sådan godstrafikpendel skulle föra med sig. Till exempel kunde lastbilsförarna, från eller ombord på en tågpendel med destination , eller , få en välbehövlig vila i sovvagnen medan deras långtradare åker tåg. Utsläppen från lastbilarna skulle minska, slitaget på vägarna likaså, och järnvägstrafiken skulle tillföras inkomster. Det enda som saknas för att starta ett projekt är något företag som vill satsa på att tillverka specialvagnar för ändamålet. Det måste till ett politiskt tryck och en viljeinriktning för att yrka på en lösning. Frågan är av nationell karaktär, och den är lika angelägen som frågan om hela landets väg- och järnvägsnät. Det är till och med en global fråga som handlar både om energi och miljö.
mot · GT02T249 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flygtrafiken till . är en viktig granne till vårt land. har nära kulturella, språkliga och ekonomiska band till . Därför är det angeläget att det är lätt att resa till och från . Det finns förvisso en omfattande färjetrafik till och från , vilket är bra på många sätt. Men det behövs också en väl fungerande flygförbindelse. Tyvärr har flygtrafiken till och från problem. dras med ekonomiska problem. De dagliga flygningarna till behövs dock väl för att möjliggöra för ålänningarna att resa både till och vidare ut i världen. Flygtrafiken är av vital betydelse för det åländska närings- och samhällslivet. Även med tanke på det nordiska samarbetet behövs väl fungerande kommunikationer. I ett frågesvar till anförde det ansvariga statsrådet att flygförbindelserna mellan och är goda. Det är förvisso riktigt. Likväl bör åtgärder övervägas för att säkerställa att en fungerande flygförbindelse finns även framgent. Regeringen har hävdat att flygtrafiken mellan och är att betrakta som ett åländskt intresse. Det är en alltför snäv syn på frågan. Det är med tanke på trafikens betydelse för såväl ålänningarna som svenskarna angeläget att överväga om inte trafiken, i samarbete med de åländska myndigheterna, ska ses som essentiell för och därför integreras i det svenska systemet för samhällsunderstödd flygtrafik.
mot · GT02T252 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . E 22 är en som fortfarande har många brister. Satsningarna på denna mycket viktiga väg har varit alldeles för blygsamma . Det har visat sig att E 22:an har varit en av landets mest olycksdrabbade vägar. Samtliga olyckor kan inte byggas bort, men man kan konstatera att på fyrfiliga vägar med mitträcke inträffar oftast inga allvarliga olyckor. har E22 långa sträckor med dålig sikt och begränsad vägbredd. Satsningen på trefilig väg med vajerräcke som byggs , får säkert ner dödsolyckorna för bilisterna, medan motorcyklisterna kan råka mycket illa ut. Sydöstra ligger i direkt anslutning till två av mest intressanta ekonomiska tillväxtregioner, och . Genom att dra nytta av dessa tillväxtzoner kan vi skapa en positiv utveckling, både inom och i som helhet. En upprustad är en nyckelfråga för om vi skall kunna utnyttja den tillväxtpotential som handelsvägarna österut över havet ger oss. E 22 går som en pulsåder genom södra och sydöstra . Den passerar ett antal stora hamnar med trafik österut. Denna trafik förväntas växa ytterligare. Det forna erbjuder möjligheter som vi bara sett början på. E 22 kan dessutom bli en transportled av växande betydelse för den expansiva . Nya tider kräver nya perspektiv. Den framtida utvecklingen i , och östra skapar nya flöden av trafik och handel runt , förändringar där sydöstra och E 22 kan få en nyckelroll. För att ta vara på möjligheterna behövs en prioriterad satsning på infrastrukturen. Det behövs utökade resurser till väginvesteringar, inte minst mot bakgrund av att tilldelningen varit alltför låg . Vi moderater vill satsa ytterligare resurser på detta område . För att få en snabb utbyggnad av kan en alternativ finansiering i form av PPP-projekt framstå som en samhällsekonomisk lösning. Det kan innebära nyckeln till en offensiv infrastrukturpolitik, där investeringar genomförs för att de är lönsamma och inte skjuts på grund av bristande likviditet. Principerna ökar dessutom chanserna att nå etappmålen i trafiksäkerhet, som tillgängligheten ökar tack vare att viktiga investeringar tidigareläggs. Regioner och kommuner längs (, och i , i län och Östsam, ) har tillsammans med Sydsvenska och Östsvenska Handelskammaren bildat ett partnerskap för E 22. Syftet är att åstadkomma upprustning. I anslutning till E 22 ligger några av landets mest välbesökta turistmål. och , och dess skärgård, örlogsstaden , Glasriket-Kalmar-Öland, och Gryts och är alla upplevelseområden av mycket hög kvalitet. Besöksnäringen inom dessa områden ger en ekonomisk injektion på . Den fasta förbindelsen över gör också sydöstra mer lättillgängligt för danskar och tyskar. Vår förhoppning är att hela E 22:an har byggts ut . Genom att satsa på fyrfilig väg med mitträcke är det lämpligt att efter utbyggnaden tillåta på hela vägen. Avslutningsvis vill vi framhålla att en av de första etapperna måste bli en förbifart vid . De trafikproppar som uppstår på förbi är inte acceptabla.
mot · GT02T253 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . mellan och utgör tillsammans med E4:an en huvudförbindelse mellan och . Sträckan GöteborgBorås är utbyggd till motorväg. Vad gäller sträckan BoråsJönköping är det nu dags att gå från planer till handling. har diskuterats år . Den har varit med i nationella plan för utbyggnad av . Men har nödvändig utbyggnad skjutits . Sträckan mellan och är mycket farlig. Som trafikant känner man det påtagligt, och i folkmun kallas den ofta för dödens väg. Nästan varje gång man färdas utmed vägen ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma tillfällen kan resultera i allvarliga olyckor. kallar situationen vid vägen för katastrofal. Fakta om trafikarbetet på vägen finns i 2003:107. Där framgår att är en del av huvudförbindelsen mellan storstadsregionerna och (via E4) och har fått stor betydelse för den långväga trafiken mellan dessa städer. Vägen är också viktig som förbindelse mellan , och och har också på många sträckor en omfattande arbetspendling. ingår också i det av EU utpekade vägnätet . Trafiken uppgår till mellan 7 000 och 35 000 fordon . För att något dämpa farten har prytt sträckan med s.k. plåtpoliser, dvs. Den stora trafikmängden, de många olyckorna, tillsammans med bilisternas rättmätiga krav att kunna färdas säkert och snabbt på en av våra mest trafikerade vägar, leder till slutsatsen att vägen omgående måste få medel till ombyggnad och utbyggnad till motorväg. Bristen på investeringsmedel är en följd av regeringens vägpolitik och kan inte längre accepteras. Det finns inga godtagbara skäl att behöva vänta innan vägbygget kan påbörjas. Det krävs omedelbara åtgärder. När det gäller infrastrukturinvesteringar så finansieras de på det vanliga, traditionella sättet med anslag över statsbudgeten och direktavskrivning. Ett alternativ till detta är att använda s.k. PPP-finansiering (public-private partnership), något man med framgång använder i internationella sammanhang. I t.ex. , och har vägar blivit byggda än vad som hade varit möjligt med konventionell finansiering och dessutom med avsevärda kostnadsbesparingar och andra vinster av samhällsekonomisk natur. har föreslagit några tänkbara vägsträckor där modellen skulle kunna tillämpas. En av dem är mellan och . Principen är att en entreprenör bygger vägen och att staten sedan hyr vägen . En förutsättningen är att bilisten inte skall märka någon skillnad, dvs. Det finns flera utredningar, bl.a. egen, som har kommit fram till att PPP-modellen har många fördelar: Ökad effektivitet och därmed samhällsekonomiska vinster. Mer rättvis fördelning av kostnaderna under anläggningens nyttjandetid. Ökade möjligheter att sätta igång projekt utan att belasta statsbudgeten. En jämnare utbyggnadstakt och lägre kostnader för byggnation och underhåll. Vi anser att tiden nu är mogen att också i prova alternativ finansiering enligt denna modell. bör därför enligt vår mening få i uppdrag av regeringen att inleda förhandlingar för att färdigställa återstående sträcka på till motorväg, enligt PPP-modellen.
mot · GT02T254 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastrukturinvesteringar. I samband med att regeringen presenterade sina förstärkta satsningar på infrastrukturen i kom beskedet om omfattande nedskärningar i , helt utan förvarning. Fem utbyggnadsprojekt längs i till en sammanlagd kostnad av ca lyftes bort från nationella väghållningsplan. Det innebär att de inte kommer att genomföras förrän . Detta är helt orimligt. Det är dags för regeringen att se infrastrukturutbyggnaden som den framtidssatsning den är och möjliggöra alternativa finansieringsformer. Om regeringen var beredd att släppa fram olika PPP-lösningar vid stora infrastrukturinvesteringar finns intressenter som skulle möjliggöra en fullständig utbyggnad av . Detta utan att man som privatperson skulle vara tvungen att betala vägavgifter, utan genom att staten skriver avtal med part som bygger och finansierar vägbygget. Staten förbinder sig sedan att , t.ex. , betala av till intressenten med en viss summa beroende på olika parametrar som avtalats fram.
mot · GT02T255 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klassning av som . sträcker sig mellan och Mo i . Ungefär hälften av vägsträckan ligger på svenskt territorium, i . Närheten till den mycket dynamiska regionen och de nära kopplingarna till och Via Baltica, dvs. de baltiska staterna och , utgör stora möjligheter till utveckling för vår svenska del av detta stråk i det framtida . Från norskt håll byggs en tunnel under Umskaret , framför allt för att säkra den norska delen av mot transportavbrott på grund av snöhinder. På finsk sida har E 12 rustats upp för mycket stora belopp . Detta gäller i synnerhet motorvägen mellan och , men även den övriga vägsträckan har rustats upp. I har E 12 s.k. TEN-status, vilket inte är fallet i . Från finsk sida är man även benägen att investera i Kvarkenförbindelsen. Det är av stor vikt att E 12 får klassning som TEN-stråk även i , en uppfattning som är starkt förankrad på den regionala nivån, även i . Men på nationell nivå finns uppenbarligen ingen insikt om värdet i att vår svenska del av får klassning som . Det är angeläget att E 12 klassas som TEN-sträcka, inte minst för den status som detta innebär internationellt. Det är synnerligen viktigt för norra näringsliv och befolkning att transportstrukturer är långsiktigt säkerställda, och att vara en del av TEN skulle vara en viktig signal inom landet och unionen. TEN-nätet kommer att revideras , och det är angeläget att regeringen driver ärendet om klassning av som i det sammanhanget.
mot · GT02T256 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att SJ skall konkurrensutsättas på tågsträckan mellan och /. Priset på tågresor har ökat betydligt mer än konsumentprisindex på de delar av marknaden där SJ fortfarande har ensamställning. Däremot har samhällets kostnader för upphandlad tågtrafik kollektivtrafik i storstadsområden, länstrafik och tåg till övre sjunkit påtagligt. På den senare typen av marknader möter SJ hård konkurrens. På tågsträckan mellan och /är priset för pendlarna orimligt högt. Då priserna sjunkit på de sträckor där SJ utsätts för konkurrens är givetvis orsaken till de höga priserna mellan och /att SJ på denna sträcka har monopol på persontrafiken. En konkurrensutsättning av sträckan mellan och /skulle därför innebära prissänkningar. Det skulle gynna dem som tågpendlar och ge möjlighet för fler att ha råd att börja tågpendla. gjorda erfarenheter av konkurrens vid länstrafikhuvudmännens upphandling av tågtrafik visar ju att trafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärt till nytta för resenärerna. Jag anser därför att SJ ska konkurrensutsättas på tågsträckan mellan och /.
mot · GT02T258 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppgradera /47. /47 är utpekad av flera bedömare som en nyckelsträcka för att få stråket på att komma till stånd. Dessutom har den klassats som stamväg i den nationella planen för vägtransportsystemet. Dess betydelse som förbindelseled mellan //och nordvästra /och framhålls på flera håll. i har i en rapport visat de positiva effekter en uppgradering av /47 skulle få. De kommuner som berörs mest är , , , , och . Den regionförstoring som skulle bli resultatet visar att arbetskraftstillgängligheten ökar. Detta får till följd att antalet arbetstillfällen kan beräknas öka med ca 117 . Detta ger i sin tur ett beräknat årsförädlingsvärde om , vilket i en nuvärdesberäkning ger det ackumulerade beloppet om . behov av tillväxt är väldokumenterat. Dessvärre saknar den socialdemokratiska regeringen förmåga att presentera verkliga förslag för ökad tillväxt. Detta har dessvärre accentuerats när regeringen valde att tidsmässigt flytta fram 26/47:an till förmån för det s.k. Trollhättepaketet. Den föreslagna uppgraderingen av /47 är ett verkligt förslag som ger tillväxtmöjligheter. Med hänvisning till att Jönköpingsområdet med kranskommuner är ett viktigt nav i regionen är det av regionala men också av nationella skäl viktigt med den föreslagna uppgraderingen av /47. Delar av ombyggnaden av /47 (sträckan MullsjöRisbro) har funnits med i planerna och har av redovisats som ett investeringsprojekt med genomförande 1976.
mot · GT02T259 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompletterande åtgärder för att höja trafiksäkerheten vid mitträckesseparerade vägar genom bl.a. byggande av separata cykelbanor. Trafikseparering med hjälp av vajerräcken i vägens mitt är ett sätt att höja trafiksäkerheten som används i allt större utsträckning. Vad gäller trafiksäkerheten för biltrafikanter har mitträckena fungerat väl. Dock har trafiksäkerheten för andra typer av trafikanter kraftigt försämrats. Åtgärden är gjord enbart med förutsättningen att trafikseparerade vägar endast används av biltrafikanter. Så är inte fallet. Våra vägar måste kunna användas också av andra trafikanter med saktgående fordon som mopeder, cyklar, traktorer och andra motordrivna jordbruksredskap. För t.ex. cykelåkande är trafiksepareringen med hjälp av vajerräcken förenat med livsfara. Det är alldeles för smalt för att kunna cykla i den enfiliga vägdelen. Saktgående fordon i den vägbanan utgör ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. Olyckor har hänt där bilar inte kunnat sakta in utan kört på framförvarande saktgående fordon. För denna typ av fordon har mittsepareringen inneburit uppenbart minskad trafiksäkerhet. Det har inneburit att vissa saktgående trafikfordon som cyklister i praktiken är utestängda från vägar med mitträckesseparering. Detta är inte rimligt. Samtliga icke motorvägar bör vara tillgängliga för alla slag av trafikanter. Vid planering av byggande av trafikseparerande vajerräcken måste planeringen ske med förutsättningen att även saktgående fordon kan trafikera aktuella sträckor. Detta är särskilt viktigt i tätortsnära områden där de trafikseparerade vägarna är trafikled också för saktgående fordon och där cykelåkning är vanligt. En sådan åtgärd som bör övervägas är byggande av parallellgående särskilda cykelleder eller liknande för saktgående fordon.