mot · GS02A11 · 2005-06-01 00:00:00 — med anledning av framst. 2004/05:RRS22 styrelses framställning angående arbetslöshetsförsäkringen - kontroll och effektivitet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sökprocessen enligt betänkande 2004/05:AU1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för hög kvalitet i förmedlingsarbetet. Arbetslöshetsförsäkringen spelar en mycket viktig roll i arbetsmarknadspolitiken. En enhetlig och rättvis tillämpning av gällande regler är av grundläggande betydelse för den arbetslöse och för legitimiteten i försäkringen. Den kritik som framförs i framställning till och i en motsvarande framställning till (2003/04:RRS7) är därför allvarlig och de brister som påtalas kräver åtgärder. Det är av grundläggande betydelse att arbetslösa och deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska program är aktiva i sitt arbetssökande, dock är det nödvändigt att betona att ansvaret för att så sker är ömsesidigt. Det räcker inte med att ställa ökade krav på de arbetslösa att vara aktiva och tillse att rutiner finns hos arbetsförmedlingarna för effektivare uppföljningar och kontroll av arbetslösas sökaktiviteter. Lika viktigt är att detta krav balanseras av ökad kvalitet i hela sökprocessen, från upprättandet av individuella handlingsplaner till konkreta jobbanvisningar. Begreppet "lämpligt arbete" innebär att hänsyn ska tas till den sökandes förutsättningar och personliga förhållanden. Detta förutsätter dialog med den arbetssökande och i arbetet med den individuella handlingsplanen ska arbetsförmedlingen ge den enskilde arbetssökande så goda förutsättningar som möjligt att bedriva ett kvalitativt sett bra sökande efter ett arbete. Måttet på en god sökaktivitet får inte bara vara antalet sökta arbeten. Är förklaringen till en alltför låg sökaktivitet en svag efterfrågan på arbetskraft och få lediga jobb kan insatser för att stärka individen vara mera effektiva än ökad kontroll. Detta har även arbetsmarknadsutskottet och uttalat i betänkande 2004/05:AU1 på sidan 42-43. framställningar till har fått till följd att olika initiativ tagits för att belysa problematiken i syfte att möjliggöra effektiva åtgärder som förbättrar förmedlingarnas arbete. En hearing med berörda myndigheter och aktörer hölls i . Vidare har AMS ledning besökt arbetsmarknadsutskottet vid fler än ett tillfälle för att informera om det arbete som pågår för att åtgärda de brister som påtalats av . Ett utvecklingsarbete som ligger väl i linje med de problembeskrivningar och åtgärder som föreslår pågår på flera håll. Problemen uppmärksammades och åtgärder aviserades även i BP05. förutsätter att regeringen återkommer till med en redovisning av de olika åtgärderna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att en ofta förbisedd fråga vad gäller kvaliteten i förmedlingsarbetet är att balans måste finnas mellan de resurser som förmedlingarna disponerar och de uppgifter som förmedlingarna har att lösa. Arbetsförmedlingens främsta resurs är dess personal. Den resursen har emellertid krympt . minskade det totala antalet arbetsförmedlare (-624 anställda). Arbetslösheten är inte lägre än 1999, arbetskraftsefterfrågan är däremot svagare och fler arbetslösa behöver ökat stöd och hjälp för att hitta ett arbete. har arbetsförmedlarna påförts nya uppgifter, som friåret och ökad samverkan med , för att slussa långtidssjukskrivna tillbaka till arbetslivet. Skärpta krav på kontroller och uppföljning av de arbetssökandes sökaktiviteter har inneburit att arbetsbelastningen ökat ytterligare. Konsekvenserna är sämre kvalitet i verksamheten, fler arbetssökande som inte får det stöd de behöver och färre jobbanvisningar av god kvalitet. Från arbetsförmedlare ute i landet kommer alarmerande signaler om hur denna tilltagande obalans mellan resurser och uppgifter påverkar verksamheterna negativt. vill att regeringen återkommer med förslag på hur förmedlingsresurserna kan förstärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.