mot · GT02So660 · 2005-10-04 00:00:00 — beslutar att uppta ett nytt anslag för en nationell vårdgaranti. beslutar att uppta ett nytt anslag för Nationellt center för komplementär medicin. beslutar att uppta ett nytt anslag för stimulans till arbetet med föräldragrupper. beslutar att uppta ett nytt anslag för Nationellt hälsonät. beslutar att uppta ett nytt anslag för bidrag till sjukhus. beslutar att öppna ett nytt anslag för kompetens- och stödinsatser för anhörigvårdare. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enlig uppställning: Anslag (tkr) (inklusive alkoholpolitiska åtgärder) 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 18:1 Bidrag till utveckling av center för komplementär medicin Nytt anslag Stimulans till Nytt anslag Kompetens- och Inga experter kan ersätta medborgarnas eget engagemang. För är det naturligt att bygga även välfärdspolitiken underifrån och mobilisera människors engagemang och vilja att vara delaktiga. Både den konkreta solidariteten mellan människor och intresset för att ta hand om sig själv och sina närstående är viktiga drivkrafter som inte i tillräcklig utsträckning tagits till vara. Också patienter i sjukvården, funktionshindrade och äldre måste få större självbestämmande och egenmakt. Det ökar tryggheten och känslan av värdighet och ger möjlighet att förbättra kvalitet och effektivitet. I arbetet för en bättre folkhälsa och mot stora folkhälsohot t.ex. den ökande alkoholkonsumtionen är det viktigt att underlätta för medborgarna att engagera sig och agera gemensamt. I en välfärd som byggs underifrån är det också viktigt att ge ökat utrymme för personalens initiativ och vilja till förändring. För människors hälsa är det egna beteendet och den personliga situationen minst lika viktig som de insatser som sjukvården kan erbjuda. Folkhälsoarbetet bör därför uppvärderas och hälso- och sjukvården organiseras så att den hjälper människor till att ta makten över sin egen och sina närståendes hälsa. föreslår att utöver regeringens anslag satsas inom anslaget Folkhälsopolitiska åtgärder . Satsningen bör fortsätta även . Inom anslaget bör en satsning på alkoholprevention inrymmas. Arbetet måste inriktas på att göra medborgarna delaktiga, inte minst ungdomar och deras föräldrar, samt skapa arenor för gemensam handling. Det kan t.ex. handla om få till stånd lokala överenskommelser mellan föräldrar, ungdomar, skolpersonal, polis och andra relevanta samhällsaktörer om gemensamma insatser mot ungdomsfylleri och narkotikaanvändning. Ett sådant arbetssätt kan ge en betydligt större attitydpåverkan än de sedvanliga reklamkampanjerna. Som en positiv bieffekt stärks de sociala nätverken mellan människor. Regeringen har inte anslagit medel till tobaksprevention i sitt anslag till . Inom ramen för anslagsförslag ska anslås till detta ändamål. För att främja ett mer hälsofrämjande och förebyggande perspektiv inom hälso- och sjukvården är det angeläget att stödja de ansatser i den riktningen som sker på olika håll i landet. Det svenska nätverket för omfattar 26 sjukhus men syftar även till att förbättra det hälsofrämjande arbetet i hela vårdkedjan. Bland de projekt som bedrivs kan märkas: Att mäta hälsorelaterad livskvalitet som resultatmått, bl.a. i syfte att belysa i vad mån vården har förmåga att stödja individens möjlighet att leva ett bra liv. Utveckling av modeller för fysik aktivitet på recept också i sjukhusmiljö. Alkoholprevention i primärvård och sjukhusmottagningar. Rekommendationer för rökavvänjning för psykiskt sjuka. Rådgivning om mat och matvanor. Nätverket är av stor betydelse för implementeringen av målområde 6 i den nationella strategin för folkhälsan, en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. anser att ett permanent ekonomiskt stöd ska tilldelas nätverket om . Satsning på nationellt hälsonät och elektroniska hälsopass För att främja människors förmåga att förstå sin egen hälsa och patienters möjligheter vill införa ett nationellt hälsonät och individuella elektroniska hälsopass. Det nationella hälsonätet innebär en fungerande samordnad informationsinfrastruktur som möjliggör användande av elektroniska journaler (och hälsopass, se nedan) på ett integritetssäkert sätt. Hälsonätet omfattar också möjligheter till automatisk registrering av avidentifierade data av resultatet från olika behandlingar, hos olika vårdgivare etc. I hälsonätet ingår också en nationell hälsoportal med tillgängliga kvalitetsregister. Den sammanlagda kostnaden för ett fullt utbyggt hälsonät belöper sig troligen till mångmiljardbelopp. I hälso- och sjukvårdpolitiska motion föreslås en PPP-lösning (Public-Private Partnership) där olika intressenter som kan ha ett legitimt intresse av de möjligheter till kommunikation, information och statistik som nätet kan erbjuda går samman kring finansieringen. Om möjligt bör de individuella hälsopassen finansieras inom ramen för samma projekt. anslår till arbetet med ett nationellt hälsonät och individuella elektroniska hälsopass. Det anslaget är inte tillräckligt för hela finansieringen utan är tänkt som utvecklingsanslag, projektmedel och liknande. Bättre tillgänglighet och nationell vårdgaranti Hälso- och sjukvården ska vara förebyggande och bygga på ett bra samspel mellan den enskilde och vårdpersonalen där den enskildes egen delaktighet och eget ansvar ges bättre förutsättningar. Det förutsätter både tydligare rättigheter för patienten och bra informationssystem som ger förutsättningar för en god samverkan och en bra närvård med individen i centrum. verkar för att stärka medborgarnas tillgänglighet till vården. Därför vill vi genomföra en nationell vårdgaranti. För en nationell vårdgaranti behövs det mer resurser i en engångsinsats för att beta av befintliga vårdköer. Men det räcker inte med pengar. Minst lika viktigt är att skapa mekanismer som gör att den enskilde kan utkräva sin garanti. På så vis får landstingen starka drivkrafter att verkligen leva upp till garantin. vill liksom övriga partier i anslå och för engångsinsatsen, och för detta bör ett särskilt anslag öppnas. De så kallade tillgänglighetspengarna som tidigare anslagits till landstingen liksom regeringens anslag till vårdgaranti ingår i detta anslag, som för tydlighetens skull anslås inom UO9 i stället för inom UO25. Förslaget till nationell vårdgaranti utvecklas i en flerpartimotion som står bakom. ser ingen möjlighet att inkludera tandvården i sjukvårdsförsäkringen och en övervägande offentligt finansiering. I stället inriktar sig tandvårdspolitik som presenteras i särskild motion på att värna de ekonomiskt mest utsattas tandvårdsbehov, att stärka konkurrensen och entreprenörskapet i tandvården samt att ge patienterna bättre verktyg att pressa priserna. Till detta ändamål anslår vi . Huvuddelen av medlen ska tillsammans med de pengar som finansierar den så kallade 65-plus-reformen användas för att finansiera ett inkomstrelaterat högkostnadsskydd (Tandplus) som ska gälla för samtliga personer . ska användas för att finansiera ett presentkort om som varje person som fyller ska få sig tillsänt på sin födelsedag. Detta kort gäller som del av betalning för tandvårdsundersökning vid offentlig eller privat tandvårdsklinik. Inom anslaget ska även rymmas utveckling och införande av ett standardiserat tandvårdsprotokoll, som ska göra det enklare för en patient att ta med sig resultatet av en tandvårdsundersökning till annan tandläkare än den som genomförde undersökning för att på så vis kunna pressa priserna. Även stöd till frivillig certifiering av tandvårdskliniker vad gäller bemötande och transparens beträffande priser och villkor ska rymmas inom anslaget. Nationellt center för komplementär medicin Ett nationellt center för komplementär medicin bör skapas. Centret ska ägna sig åt värdering av olika behandlingsmetoders effektivitet samt fungera som bas för att sprida information och kunskap om verksamma komplementära behandlingsmetoder till bl.a. sjukvårdshuvudmän m.m. Centret ska också ha bibliotek och konferenslokaler m.m. för att kunna fungera som mötesplats och för berörda verksamheter. För finansieringen av centret föreslås ett nytt anslag om . Barn och familj satsning på föräldragrupper Föräldragrupper som träffas regelbundet, byter erfarenheter, tar del av ny information, umgås m.m. har visat sig vara ett verksamt medel för att stärka de sociala nätverken kring föräldraskapet, men även att öka fädernas delaktighet, minska skilsmässofrekvensen m.m. Föräldragrupper ger även föräldrar en arena för att diskutera och komma överens om hur man ska hantera gemensamma problem som t.ex. barn- och ungdomars alkohol- och droganvändning, skolfrågor, förhållningsregler för barn och ungdomar m.m. Ett utmärkt exempel är föräldragrupperna i där vissa grupper nu har hållit samman från barnens födelse till tonårsåldern, långt efter det att kommunens aktiva insatser har upphört. Det är nu aktuellt att bilda en samarbetsorganisation för landets föräldragrupper. anser att det är av stort intresse att stödja och stimulera spridningen av föräldragruppskonceptet. Därför bör anslås under nytt anslag för detta ändamål. Ett funktionshinder påverkas av den enskildes livsvillkor och av hur vårt samhälle är utformat. Handikappolitiken har länge utgått från synsättet att funktionshindrade är människor med ett vårdbehov. Även om man naturligtvis inte kan bortse från att det finns en medicinsk aspekt kopplad till många funktionshinder bör det exklusivt handikappolitiska fokuset ligga på åtgärder som kan vidtas för att funktionshindret ska upphöra att vara ett handikapp. Det är också viktigt att inte i första hand se funktionshindrade som passiva klienter för mer eller mindre välvilliga myndigheter utan ta fasta på att de i likhet med alla människor är viktiga resurser som kan lämna bidrag till samhälle och medmänniskor. Handikapporganisationerna fyller en viktig roll som opinionsbildare, men ännu viktigare är de i egenskap av mötesplatser, stödjepunkter och verktyg för medlemmarna att förbättra sina villkor och sin livskvalitet. Förändringar i bidragssystemen har medfört försämrad ekonomi för många, främst mindre, handikapporganisationer. ser ett stort värde i livaktiga handikapporganisationer och föreslår därför att anslaget till handikapporganisationer (16:5) ökas med . Civilsamhällets organisationer har alltid utgjort ett oersättligt inslag i omsorgen om samhällets mest utsatta. I t.ex. arbetet med uteliggare eller missbrukare har och andra ideella organisationer ofta en större förmåga till kontakt eftersom de hjälpbehövande ofta misstror myndigheter. Pensionärsorganisationernas väntjänst är ett annat exempel som visar hur frivilliga insatser kan bidra med en personlig värme som ibland är svår att tillhandahålla i den offentliga servicen. Det personliga solidaritetsarbetet är viktigt för att hålla allas vårt personliga ansvar och solidaritet levande. I har frivilligorganisationerna skapat en gemensam volontärsförmedling där enskilda som vill göra en insats kan komma i kontakt med hjälporganisationerna via Internet. Även i många andra kommuner pågår liknande ansträngningar i mindre skala. Det vore önskvärt att fortsätta arbetet med att finna former som underlättar rekryteringen till frivilligorganisationer. En nationell volontärsförmedling vore t.ex. en tänkbar möjlighet. Inom anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. bör anslås och för att stimulera frivilligorganisationernas arbete, med särskild inriktning på rekryteringen av volontärer. De nationella sociala myndigheterna gör i allmänhet ett mycket bra arbete. I alla myndigheter insmyger sig emellertid rutiner och självgenererande verksamhet som bidrar till ineffektivitet. Det finns enligt möjligheter att sänka anslagen för de sociala myndigheter som sorterar under UO9 och kompensera för detta genom ökad prioritering av arbetsuppgifterna m.m. Det är också viktigt att erinra sig att aldrig så god vetenskaplig kunskap om sociala problem är tillräckligt för att finna lösningar. Underifrånperspektivet och det personliga engagemanget kan ofta vara nog så effektivt. Därför bör anslagen till , och minskas med i tabellverket redovisade belopp.