ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Bo326 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den statliga bostadskreditnämnden. Lån till större ombyggnader av befintliga permanentbostäder eller nybyggnation av småhus på landsbygden är närmast omöjliga att lösa i stora delar av landet. Trots att de faktiska riskerna med lån till bostadshus snarare är mindre på landsbygden än i större städer, det visar befintlig statistik. Det märks ett ökat intresse för att flytta ut på landsbygden och köpa hus eller bygga nytt som tyvärr kan begränsas av att det är svårt att få lån. Den statliga bostadskreditnämndens syfte är att stödja utvecklingen av nya bostäder, men nämnden ger mest garantier till byggande i större expansiva orter och knappast alls på landsbygden. Nämnden bör få ett uppdrag att dels se över hur problematiken kan lösas genom att underlätta för hela landet att få kreditgarantier på samma villkor, dels minska kostnaderna för garantin i syfte att öka främst bankernas men även andra finansiella aktörers intresse att stödja bostadsbyggande på landsbygden. Att få i gång bostadsbyggandet på landsbygden har stora fördelar för hela samhällsekonomin. Det ger t.ex. en ekonomisk stimulans till den lokala ekonomin, underlättar personalrekryteringen till företagen, ökar möjligheterna till inflyttning, och ger en större framtidstro och en bättre ekonomi.
mot · GT02Bo327 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsmarknaden. Tillgången på bostäder ser mycket olika ut från kommun till kommun. En del har bostadsbrist, medan andra har ett överskott av bostäder. Det finns kommuner som har bostadsbrist i centrala delar och ett överskott i de mer glesbebyggda delarna. Detta gör att man inte kan ha samma lösning till alla kommuner. De kommunala bostadsbolagen har ett socialt ansvar. Där finns ett samarbete med sociala myndigheter. De kommunala bostadsbolagen har någon form av bostadsförmedlingar men uppbyggnaden av dessa ser mycket olika ut. Ny teknik ger andra möjligheter till att förmedla bostäder och det ger också bostadssökande flera möjligheter att söka bostad. Det måste bli tydligare att kommunerna ska ha en offentlig förmedlig där alla ska kunna söka bostad på rättvisa och jämlika villkor. har kommunernas bostadsförmedlingar minskat från drygt 100 till 9. Lagen kräver bara förmedling om det behövs. Lagstiftningen bör skärpas på följande områden: Kommuner ska själva eller tillsammans ha bostadsförmedlingar där alla ska kunna söka bostad. Medborgarna ska känna till var, hur och på vilka grunder de kan söka privata och kommunala bostäder i kommunen. Diskriminering får inte ske och det ska finnas insyn i reglerna för fördelning av bostäder. Ekonomiskt svaga hushåll ska också ha möjlighet att söka bostad. Det stöd som finns för byggande ska riktas till dem med dålig ekonomi, till exempel kan ungdomar erbjudas förmånliga lånevillkor. Kommunerna ska leva upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. Ansvaret ska baseras på verklig kunskap om behoven. För att förhindra bostadsbrist, trångboddhet, dålig kvalitet och ohälsosamma bostäder och miljöer är det nödvändigt att värna och utveckla den bostadspolitik som sätter människan och de sociala behoven främst. Den sociala bostadspolitiken är en hörnsten i den generella välfärdsmodellen.
mot · GT02Bo331 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att driva frågan om allergisaneringscertifikat för hotellrum i EU. har antalet människor med allergirelaterade sjukdomar fördubblats. Enligt beräkningar har var tredje svensk någon form av allergi eller är överkänslig för något ämne. Cirka 400 000 människor lider av astma. Luftföroreningar och ohälsosamma inomhusmiljöer är de två vanligaste orsakerna till att detta problem ständigt ökar. Utbudet av hotellrum anpassade för allergiker, astmatiker och andra med liknande problem är inte lika stort som efterfrågan på de samma i och internationellt. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare som antogs av 2001 fanns målet att göra tillgängligt i enlighet med för människor med funktionshinder. Exempel på en grupp funktionshindrade är personer med allergi eller överkänslighetsbesvär som hindras i sin vardag vid kontakt med omgivningen. Dessa personer har stora problem med att befinna sig i lokaler som inte blivit allergisanerade. Att certifiera allergisanerade hotellrum i skulle göra det enklare för semestrande allergiker och astmatiker. Det skulle underlätta, och därmed främja, utbytet mellan ungdomar och organisationer som inte kan resa på grund av dessa besvär. Det skulle dessutom vara ett steg på vägen för att öka tillgängligheten i vårt europeiska samhälle för människor med denna typ av funktionshinder. Redan i dagens allergisaneras och certifieras många hotellrum av . En certifiering av allergisanerade hotellrum i skulle underlätta vardagen för ett stort antal människor. Därför är det rimligt att ett certifikat efter svensk modell utformas i .
mot · GT02Fi201 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet statliga verk och myndigheter. börjar folk att reagera på allvar. Regeringen och stödpartierna tycks tycka och tro att lösningen på alla problem är att inrätta ett nytt statligt verk. Min mening är att vi skall gå åt andra hållet. Hela administrationen just verk och myndigheters antal och ansvar, liksom arbetsuppgifter bör utredas. Jag är tämligen säker på att en sådan utredning kommer att minska den statliga administrationen. Jag vill citera vad en professor skriver i : Det finns inte mycket som tyder på att politiska mål uppnås bättre bara för att en myndighet skapas. Myndighetskramare tror ofta att verksamheter blir effektivare om målen görs tydligare i toppen av hierarkier, görs mätbara säger de, vi behöver ett litet . Men det är en felsyn, särskilt när det gäller verksamheter med stort tjänsteinnehåll där hierarkierna inte är tydliga. Samma professor skriver också: Ju fler myndigheter vi har med ansvar för helhetsperspektiv desto mer samordning behövs, kors och tvärs alla specialiserade myndigheter, också när målen är tydliga och mätbara för en viss uppgift. I själva verket kanske främst då. Myndighetskramarna verkar inte förstå att ju fler myndigheter med helhetsperspektiv som inrättas desto mindre riskerar vi att uträtta, även för högst angelägna politiska mål.
mot · GT02Fi202 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att flytta verksamhet från till billigare områden. Många myndigheter och verk alltså verksamheter som betalas med skattemedel har sina kontor och verksamheter förlagda till . Detta betyder att hyrorna är dyra, t.o.m. mycket dyra. Men är det nödvändigt att all verksamhet förläggs till de centrala delarna av huvudstaden? Gör man ett bättre jobb i dessa dyra lokaler jämfört med om verksamheten skulle förläggas till förortskommunerna? Många talar förstås om samordningsvinster, men jag undrar verkligen om dessa vinster inte uppvägs av de höga hyreskostnaderna. Jag anser att regeringen borde se över alla hyresavtal. Vi vet att vi hade samma larm , då det gäller våra ambassader och konsulat. Då såg UD över hyrorna. Jag tror att vi kan spara in åtskilliga miljoner genom att låta verk och myndigheter flytta ut från , till kringliggande kommuner, eller i varje fall från de direkta centrala delarna.
mot · GT02Fi203 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till ett försökslän för utmaningsrätt. Den offentliga sektorn är dålig på att öppna sig för konkurrens. Det gäller inte minst mitt eget hemlän . Ledningen för de socialdemokratiskt styrda Gävleborgskommunerna och tycks inte inse att länets små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras i regionen och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens som kommunerna bedriver. I länet finns exempel på snickeriverksamhet, rörmokeriverksamhet och även taxiverksamhet. Men de ledande socialdemokratiska kommunpolitikerna tycks inte anse att det är ett problem att kommunerna med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut lokala företag. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är att kommunen inte konkurrerar med det lokala näringslivet och att i princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan läggas ut på entreprenad. Det är dags att öppna den offentliga upphandlingen. Som ett led i detta arbete vill liberalerna införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar måste kunna visa att företaget har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet. Arbetslösheten i är näst högst i . Länet har dessutom störst andel öppet unga arbetslösa i landet. Att befolkningen i länet minskar beror till stor del på bristen på jobb. För att stimulera företagandet och därmed framväxten av nya jobb anser jag därför att bör göras till ett försökslän för utmaningsrätt.
mot · GT02Fi204 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en 20-krona som mynt. I har vi haft en tradition att ha relativt värdefulla mynt och stora sedlar. Det gör att de varit prydliga i den dagliga handeln. I andra länder har det tidigare varit vanligt att ha sedlar i små valörer, vilket gör att de lätt blir smutsiga och skrynkliga. Men kan nog sägas att 20-kronorssedeln i hamnat i den kategorin. När enkronemyntet infördes var det betydligt mer värdefullt i den tidens penningvärde än vad ett tjugokronorsmynt skulle vara . I har man ett högsta mynt med värdet 2euro, vilket nästan motsvarar just . Tveklöst finns det lika stort behov i av att ha ett mynt med motsvarande värde, vilket i sin tur torde innebära att man successivt kan fasa ut tjugokronorssedeln. Jag är medveten om att det är själv som beslutar om utgivandet av mynt och sedlar i vårt land. bör dock kunna ge till känna sin mening i frågan.
mot · GT02Fi205 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteutjämning. Under större delen av har kommuner och landsting fått någon form av bidrag i syfte att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar. Men ett skatteutjämnings-system infördes först genom ett statligt utjämningsbidrag. modifierades skatteutjämningssystemet i omgångar men var finansierat av staten, med undantag för en skatteutjämningsavgift som infördes . genomfördes radikala förändringar i det statliga bidragssystemet till kommuner och landsting. De specialdestinerade bidragen försvann och ersattes med ett generellt bidrag. Dessutom avskaffades skatteutjämningsavgifter och avräkningsskatt. Både inkomst- och kostnadsutjämningen betalades fullt ut av kommunerna och landstingen själva. Små förändringar har därefter gjorts av system både vad gäller kostnadsutjämningen och inkomstutjämningen. Det statsbidrag och utjämningssystem som gäller består av fyra delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, generellt statsbidrag och införanderegler. har hård kritik framförts mot det nuvarande systemet. Det är inte en uppgift att sköta utjämningen mellan kommunerna, det är en statlig uppgift. Vidare är det svåröverskådligt och det har en tydlig negativ marginaleffekt. Vissa kommuner och landsting har vid en ökning av skatteunderlaget fått lämna ifrån sig mer till utjämningen än vad de själva erhållit i skatteökning. Denna pomperipossaeffekt leder till att incitamenten för tillväxt förblir låga då effekten av ett ökat skatteunderlag blir väldigt liten eller t.o.m. negativ. behöver ett nytt utjämningssystem som bättre tar tillvara kommuners och landstings egna möjligheter till tillväxt. Under många har det förts en debatt om en s.k. vattenkraftsåterbäring till de kommuner där vattenkraftsresurser har exploaterats. Motivet har varit att vattenkraftsutbyggnaden förstört möjligheterna att utnyttja vattendragen för fiske och turistupplevelse och därmed bidragit till den stagnation, låga tillväxt och låga marknadsförsörjning som karakteriserar många Norrlandskommuner. I en utredning av utjämningssystemet bör ett tilläggsdirektiv omfattande en s.k. vattenkraftsåterbäring finnas med.
mot · GT02Fi206 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska analyser från ett generationsperspektiv av större ekonomisk-politiska beslut och förändringar som rör människors sociala trygghet. Politiska förslag och beslut analyseras regelbundet från en mängd olika synvinklar: hur de påverkar män respektive kvinnor, hur de påverkar människor med höga respektive låga inkomster, hur de påverkar personer boende i städer respektive på landsbygd för att ta några exempel. Ett perspektiv är emellertid påfallande frånvarande i den politiska debatten: generationsperspektivet. På vilket sätt personer födda och uppvuxna under skiftande tidsskeden påverkas av olika beslut uppmärksammas sällan. Faktum är att det i flera väsentliga politiska frågor går att urskilja ett tydligt generationsperspektiv. Låt mig ge två exempel, av skiftande karaktär, från samtiden: Den socialdemokratiska regeringen låter nu statens budget gå med betydande underskott. Den totala statsskulden uppgår till , enligt uppgift från . Den ökande statsskulden är en ekonomisk börda som drabbar yngre generationer betydligt hårdare än äldre generationer. Stora underskott i de offentliga finanserna och en tilltagande statlig skuldsättning kan till en del ses som att äldre generationer ägnar sig åt överkonsumtion och skickar notan . Kommande generationer får betala dryga räntor och amorteringar på skulden, vilket minskar deras utrymme att konsumera exempelvis skola, sjukvård och omsorg. Det är en djupt orättfärdig politik, i realiteten ett uttryck för ett generationssvek. Det andra exemplet utgörs av dåvarande finansminister utspel om det privata pensionssparandet (exempelvis ). ifrågasatte om det framöver skulle vara möjligt att göra avdrag i deklarationen för avsättningar till privat pensionssparande. Enligt var skattereglerna för generösa: De uppmuntrade inte svenskarna att arbeta längre. uttalande kan och bör naturligtvis i hög grad betraktas från en ideologisk synvinkel. Som socialdemokrat är inte överförtjust i att människor ägnar sig åt privat sparande. Men det finns också ett generationsperspektiv att anlägga. Och med det synsättet framstår tankar som inte så lite utstuderade. har 63-årige och hans generationskamrater haft goda möjligheter att göra skatteavdrag för avsättningar till sitt eget privata pensionssparande. när unga människor vill göra samma sak för att trygga sin ålderdom vill förneka dem den rätten. Det är häpnadsväckande fräckt. Enligt min mening borde analyser från ett generationsperspektiv göras obligatoriska inför större ekonomisk-politiska beslut och förändringar som rör människors sociala trygghet. Regeringen borde exempelvis tvingas redovisa beräkningar över vilka följderna blir för kommande generationer av en utgiftspolitik som leder till att statens budget visar stora underskott. Hur mycket minskar kommande generationers möjligheter att få en bra skola, vård och omsorg? Finansministern borde tvingas visa i siffror hur mycket högre skatt, med hans förslag, varje ny pensionssparare måste betala i förhållande till den sparare som alldeles snart ska gå i pension.
mot · GT02Fi207 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för riksbanksfullmäktige som sin mening vad i motionen anförs om initiativ för att komma till rätta med situationen med kontantdepåer och långa sträckor för värdetransporter. minskar sina fyra kontantdepåer till två och stänger dem i och . Kvar finns depåerna i och . Affärsbankerna har tidigare lovat att öppna ett relativ stort antal lokala depåer i egen regi för att hantera kontantförsörjningen gentemot bankkontor och handel. Transporten av kontanterna skulle hanteras av värdetransportföretagen. verkar inga av dessa nya depåer finnas på plats. Risken för våldsamma rån ökar i takt med antal mil. Vi står inför ett stort och allvarligt problem om vi inte har fungerande lösningar vad gäller depåverksamheten. Att köra kontanter långa sträckor som det nu blir frågan om, inte minst i , är alarmerande inte minst för värdetransportföretagen. Vill de utsätta sin personal för risken att transportera pengar så här långt, inte minst med tanke på det fruktansvärda våld som riktas mot dessa transporter? Det är angeläget med ett initiativ från sida för att lösa denna situation. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Fi208 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genderbudgetering inom EU. Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhet publicerade en rapport om s.k. genderbudgetering. Den är viktig för att synliggöra att en budget har brister från jämställdhetssynpunkt. Budgeten är av betydelse för medborgarna inom EU men utgör även underlag för förhandlingar och insatser i såväl framtida medlemsländer som i samarbetsländer inom biståndsområdet. Vi vet att kvinnor är missgynnade i ekonomiskt hänseende både i sitt privatliv, i arbetslivet och i budgetsammanhang. En genderbudget är därför ett viktigt steg i rätt riktning. Men rapporten har ännu inte avsatt några konkreta resultat inom EU. Vi har uppfattat att den anser att rapportens förslag är viktiga. Regeringen bör därför arbeta aktivt i EU för att genderbudgetering ska införas. Förhoppningen är att regeringens agerande ska leda fram till ett snabbt beslut så att genderbudgetering kan införas inom EU .
mot · GT02Fi209 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kommunala självstyret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellan kommunerna. Regeringsformen anger att kommunerna har rätt att ta ut den skatt som fordras för de åtaganden som kommunens folkvalda beslutar om. Den nuvarande utformningen av det kommunala inkomstutjämningssystemet bryter enligt vår uppfattning mot grundlagen. Den kommunala skattenivån är ytterst en fråga som de folkvalda exklusivt skall besluta om. Om skattesatsen uppfattas som riktig och motiverad är slutligen en fråga som väljarna avgör vid allmänna val. Det parti som föreslår väljarna en ändrad skattesats och får gehör för den skall utan statens sanktioner kunna ändra den. Detta oavsett om beslutet innebär en högre eller lägre skattesats. Nuvarande system med mellankommunal utjämningsavgift, s.k. , är ett exempel på statens övergrepp mot det kommunala självstyret. Om en kommun med för låg egen skattekraft behöver ytterligare resurser skall detta regleras mellan staten och den enskilda kommunen. Ingen kommun skall tvingas höja skatten för att finansiera andra kommuners åtaganden. Det kommunala utjämningssystemet måste avskaffas. Kommuner med låg skattekraft måste däremot få förstärkning av sin ekonomi. Kommuner bör garanteras en viss inkomst t.ex. en viss skattekraft via statsbidrag. Detta innebär att alla skattebetalare som betalar statlig skatt stöder kommuner som på grund av låg skattekraft har svårt att finansiera sin verksamhet med egna kommunalskattemedel.
mot · GT02Fi210 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att inrätta en katastroffond i statsbudgeten. Stormen i , regnet i med omnejd, regn och storm i i norra samt flera drabbade platser i och visar på behovet av en katastroffond för oväntade händelser på grund av regn eller andra oförutsägbara händelser i naturen, som kräver insatser från staten. De händelser som i inledningen har omnämnts har ju förorsakat stora utgifter som har utbetalats direkt från statsbudgeten. Medel har då anvisats från konton för redan planerade projekt, för det mesta vägpengar till svensk landsbygd. Detta får därför också konsekvenser i negativ riktning på andra orter i landet där inte olyckan varit framme men där investeringar i t.ex. vägbygge har fått stå tillbaka på grund av stormar eller översvämningar och liknande. En katastroffond borde inrättas innehållande betydande belopp för att snabbt kunna ersätta drabbade företag, kommuner och privatpersoner och för att snabbt kunna sätta in skydds- och hjälpåtgärder var helst man drabbas i landet.
mot · GT02Fi212 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagen om offentlig upphandling och en förändring så att den kommunala driftsformen inte avgör huruvida offentlig upphandling skall ske. Det är få frågor som leder till så irriterade diskussioner ute i landets kommuner som spörsmål om lagen om offentlig upphandling. Oavsett partitillhörighet har förbannats åtskilliga gånger. En kommun som driver all verksamhet i traditionell förvaltning behöver inte bekymra sig om , men vill en kommun använda bolagsform för en rationell och effektiv verksamhet sätter genast käppar i hjulet. En kommun kan t.ex. inte använda sitt eget bostadsbolag för skötsel av en gymnasieskola om gymnasiet ligger i ett kommunalförbund, men hade bostadsbolaget istället varit i förvaltningsform hade inte blivit tillämplig. Det är inte rimligt att driftsformen avgör huruvida ska användas. Det bör vara egalt huruvida kommunerna använder sig av förvaltning, bolag, kommunalförbund eller gemensam nämnd. Utöver detta problem med finns det många andra. Lagen behöver en grundlig översyn. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi213 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet myndigheter. Antalet myndigheter ökar och de redan etablerade sväller. Kostnaderna för de statliga myndigheterna har stigit , konstaterar . Därför bör hela den svenska myndighetsfloran ses över. Föreningen tar i sin undersökning upp ett flertal exempel på hur myndigheter överlappar varandra, snedvrider konkurrensen, tillgodoser enskildas särintressen och ger sig in på den privata marknaden. Stora besparingar kan göras genom att myndigheterna använder skattebetalarnas pengar mer effektivt. Genomför därför en grundlig översyn av myndigheternas verksamhet i syfte att tydligt formulera uppgifterna, minimera riskerna för överlappning och med det yttersta målet att lägga ned överflödiga myndigheter.