mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — En mängd generella åtgärder har presenterats i föregående avsnitt. Dels krävs också särskilda åtgärder för att specifikt göra det enklare för forskare eller högutbildade akademiker att överföra sin kunskap till företag. Bättre villkor för doktorander och post-doktorander En styrande faktor är att det finns tillräckliga resurser i grundutbildningen av forskare under doktorandutbildning och tiden närmast därefter. Allianspartierna är överens om att förbättra villkoren betydligt. Det bör också ges ökade möjligheter för olika slags samarbeten mellan företag och universitet/högskola, där nya forskare efter avlagd examen kan samarbeta med företag utan att helt överge den akademiska banan. är det, inom många discipliner, vanligt med ett tidigt val mellan antingen fortsatt akademisk karriär eller en karriär i näringslivet. Här kan man aktualisera olika modeller för s.k. akademikerpraktik och liknande. Enklare och bättre regler för patent En viktig faktor för svensk innovationsverksamhet är att det ska vara enkelt och smidigt att ansöka om patent. Med den inre marknaden i EU och en alltmer gränslös värld är det också naturligt med ett allt större internationellt patentsamarbete. måste med full kraft bidra till att arbetet med att införa ett gemenskapspatent för hela EU fullföljs. Inom ramen för det pågående EU-arbetet för skydd mot intrång i immateriella rättigheter bör också uppmärksamma behovet för innovatörer att via försäkringar skaffa sig ekonomiska möjligheter att driva patentintrångsprocesser. Det bör därför utredas om det är möjligt att under konkurrensneutrala former införa någon form av europeisk patentintrångsförsäkring på kommersiell grund. anser att flera saker måste göras för att stödja uppfinnare och patent. Ett par ytterligare förslag skulle kunna vara: En större andel av befintliga statliga medel ska avsättas till bidrag och villkorslån för idéutveckling i ett tidigt skede. Stipendier till fria uppfinnare som vill jobba heltid med att utveckla uppfinningar. Det allra viktigaste vi behöver göra i är dock att göra det mer intressant och lönsamt att satsa på en riskfylld bana som entreprenör, där innovationerna omsätts i praktisk näringsverksamhet. Värnskatten måste avskaffas, inkomstskatterna sänkas och förmögenhetsskatten bort. 9.4Strategiska satsningar på infrastruktur Infrastrukturen svarar för viktiga kommunikationer som knyter ihop företag med varandra och med de marknader där de verkar. Både underhåll och utbyggnad av den svenska infrastrukturen är eftersatt . Kommunikationer har stor betydelse för tillväxtmöjligheterna inom en region. Försörjning av råvaror, transport av produkter liksom möjligheten för anställda att pendla mellan bostad och arbete påverkar både hur attraktiv en region är för företag att lokalisera sig och för befintliga företag att dra nytta av förutsättningarna för expansion. När det är svårt att rekrytera nyckelpersonal för att pendlingsmöjligheterna eller transportekonomin är för dålig så hjälper det inte om marknaden gör en expansion möjlig den uteblir i alla fall. Den svenska transportstrukturen bygger på en kombination av transporter på väg, järnväg, till sjöss och i luften. Trafiknätet måste utformas så att det blir både trafikekonomiskt och miljömässigt effektivt att kombinera transportslagen. har med anledning av att investeringarna i väg- och järnvägsnätet länge varit eftersatta, förordat en högre planeringsram. Särskilt i våra storstadsregioner är flaskhalsarna i infrastrukturen så stora att de allvarligt hämmar tillväxtförutsättningarna. menar att planeringsramen för investeringar i vägar bör ökas med . Genom att lyfta ut Norrbotniabanan ur planeringen frigörs 3 miljarder för mer strategiska och tillväxtinriktade satsningar på järnvägsnätet. vill satsa ½ miljard kronor mer än regeringen på tidigareläggning av väginvesteringar och förbättrat underhåll. För att ytterligare öka möjligheterna att göra angelägna satsningar inom infrastrukturen, bör möjligheter att använda s.k. PPP-lösningar, Public-Private Partnership, öka. Olika möjligheter till alternativa finansieringslösningar bör studeras. Skatterna och den globala konkurrensen har de högsta skatterna i världen. av den samlade produktionen tas in som skatter eller avgifter till stat, kommuner och landsting. Med så höga skatter är det självklart att skatternas nivå och utformning på ett avgörande sätt påverkar människors beteenden och möjligheter att hävda sig i den globala konkurrensen om investeringar och arbetstillfällen. Skatterna påverkar hur mycket människor väljer att arbeta och hur mycket de väljer att spara. Skatterna påverkar också hur många som väljer att starta företag och hur många som väljer att låta bli. Skatterna påverkar om företagen ska välja att investera och anställa i eller om de ska flytta produktion och arbetstillfällen till andra länder. vill förändra det svenska skattesystemet och sänka skatterna för att göra det mer lönsamt att arbeta och utbilda sig, göra det mer lönsamt att spara och starta företag i , göra det mer lönsamt att investera och anställa människor i . Sänk skatten för dem som arbetar Den stora och växande obalansen mellan antalet arbetande och antalet som försörjs av olika offentliga bidrag hotar välfärden i det svenska samhället . Problemet är att alltför många svenskar befinner sig i en ekonomisk situation där de inte alls uppmuntras att arbeta tvärtom. är många familjer beroende av tillskott i form av socialbidrag, bostadsbidrag m.m. Systemet är också sådant att det lönar sig föga att arbeta mer för att komma bort från bidragsberoendet. Många människor är fast i en fälla där de bara får marginellt mer pengar kvar i plånboken om de arbetar jämfört med om de fortsätter att leva helt eller delvis på bidrag. En vanlig människa med full arbetsförmåga ska inte vara beroende av bidrag. Det ska i stället vara möjligt och lönsamt för varje människa och varje familj att försörja sig på sitt eget arbete. Den som tjänar mer kan också betala en större andel av sin inkomst i skatt. Men hälften räcker. Att den högsta marginalskatten aldrig överstiger är en symbolfråga för att stimulera människor att utbilda sig, och på andra sätt utveckla sig i arbetet. Därför vill sänka den högsta marginalskatten genom att ta bort den s.k. värnskatten som är . I vårt förslag försvinner värnskatten . Sänk skatten på boende Huvuddelen av de flesta svenskars sparande ligger i boendet. Den höga fastighetsskatten, och ofta därtill förmögenhetsskatt, gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Den höjning av taxeringsvärdena på framför allt småhus som kommer att genomföras kommer kraftigt att öka människors kostnader för att bo . Den utökning av begränsningsregeln för fastighets- och förmögenhetsskatt som regeringen föreslår är bara en marginell lindring av problemet. Genom att höjningen av taxeringsvärdena kommer att slå så hårt mot många hushåll med låga inkomster godtar vi denna nya begränsningsregel tillsvidare. För att kompensera hushållen för höjningen av taxeringsvärdena föreslår vi att fastighetsskatten sänks till 0,på småhus och till 0,på flerfamiljshus. Genom denna sänkning kommer alla hushåll i landet att betala lägre fastighetsskatt . vill vi i även sänka fastighetsskatten för de fastigheter som berörs av nedtrappningen av räntebidragen utöver den fastighetsskattesänkning som vi föreslår generellt för flerbostadshus. Det är vår avsikt att senare fortsätta nedtrappningen av fastighetsskatten tills den är avskaffad. Genom reformer som förbättrar marknadsmässigheten inom bostads- och byggsektorn, sänkt skatt på boende och andra åtgärder som avser att öka rörligheten på bostadsmarknaden såväl som nybyggnationen, bör också en rad av de olika subventionssystem som byggts upp för att kompensera för dagens stelheter avskaffas. föreslår att räntebidraget avvecklas till 2011. Förslaget innebär att inga nya räntebidrag beviljas. För de fastigheter som har räntebidrag och som är befriade från fastighetsskatt sänks schablonen för beräkning av räntekostnaden till 2006 från dagens . Därefter trappas schablonen ned successivt . För övriga fastigheter trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden ned från . Utöver detta avskaffas skattelättnaden för vissa byggtjänster och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder. Beviljandet av nya stöd i dessa system upphör . Förslagen beräknas medföra en sammantagen besparing för den offentliga sektorn på 2006. Att skapa fungerande konkurrens på marknader är ett bra medel för att öka produktiviteten. En väl fungerande konkurrens leder till att resurserna används effektivt. Konkurrensen skapar också ett förändringstryck som främjar både innovationer och tillväxt. Vill vi öka tillväxten är det viktigt att en större del av ekonomin utsätts för konkurrens och att konkurrensen fungerar väl inom den del av ekonomin som redan är konkurrensutsatt. Enligt tillhör åtgärder för att främja konkurrens inom vissa delar av ekonomi de mest prioriterade reformerna i . De offentliga tjänsterna är ett särskilt viktigt område. Brist på konkurrens ett problem i Det finns många indikationer på att konkurrensen i inte fungerar så väl som den borde. Den svenska prisnivån låg över genomsnittet i EU 2003. Särskilt höga är de svenska priserna inom detaljhandel, byggande och boende. Att är ett avlångt land med långa transporter mellan producenter och konsumenter förklarar bara någon procentenhet av prisskillnaden mellan och EU:s genomsnitt. Skillnader i löner och skatter mellan och övriga EU förklarar också bara en del av skillnaden i allmän prisnivå. Marknadskoncentrationen är stor inom många branscher i , inte minst inom livsmedelsproduktion. Koncentrationen har dock minskat , enligt . Detta beror bl.a. på avregleringar och avskaffade monopol inom telekommunikationsområdet och inom järnvägar. För att behålla effektiviteten i ekonomin är det centralt att se till att konkurrensen upprätthålls i den privata sektorn. Detta måste ske på flera sätt: förslag till tjänstedirektiv innebär att tjänstesektorn kommer att öppnas för full konkurrens inom EU på samma sätt som varuhandeln. Detta stöder helhjärtat. Ta bort etableringshinder och monopol De avregleringar som gjorts har minskat koncentrationen på flera viktiga marknader i . Det är viktigt att fortsätta denna utveckling. Etableringshinder och monopol måste tas bort så långt detta är möjligt. Koncentrationen på vissa marknader skulle kunna bli mindre om det stora statliga ägandet avvecklades. Staten skulle också få större trovärdighet som övervakare av spelreglerna på marknaden om den själv inte var en betydande företagsägare. Politiska mål uppnås mycket effektivare genom lagstiftning och ekonomiska styrmedel än genom ett statligt företagsägande. Ännu svårare är det att tro att ett statligt företag kan uppfylla politiska mål som det ska uppfylla lönsamhetskrav på en fri marknad. anser att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi och det statliga ägandet ska begränsas till företag som har ett entydigt samhällsintresse. anser att det statliga ägandet bör minskas. bör staten kvarstå som ägare endast då tungt vägande skäl talar för detta. Företag som Nordea, Sonera, OMX, samt Vin & Sprit verkar fullt ut på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Försäljning av statliga företag måste ske med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Vår bedömning är att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag 2006 kan vara en rimlig målsättning. Intäkterna ska användas till att minska statsskulden. Budgeteffekten av detta består dels av en minskning av statens räntekostnader till följd av en minskning av statsskulden, dels av minskade utdelningsintäkter från de statliga företagen. Förslagen innebär sammantaget en förbättring av det finansiella sparandet med 2006. måste ges ökade befogenheter och resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden. Olagligt kartellsamarbete bör jämställas med ekonomisk brottslighet och beläggas med höga böter. bör få ökade resurser för att utreda fler fall av misstänkt kartellsamarbete och för att snabbare kunna föra dessa till domstol. Främja konkurrens inom EU Arbetet för att upprätthålla en fri konkurrens måste också föras på Europanivå. insatser mot olagligt kartellsamarbete är en förebild. En separat konkurrensmyndighet bör inrättas på EU-nivå. Kommissionen bör inte vara såväl part i ärendena som domare. En sådan myndighet skulle dessutom minska svängningarna i bedömningar beroende på kommissionens sammansättning. Den privata sektorn utgör av den svenska ekonomin. Återstående består av tjänster som produceras inom den offentliga sektorn. Huvuddelen av dessa tjänster är inte konkurrensutsatta. av kommunernas verksamhet består av tjänster som inte kan betraktas som myndighetsutövning. Möjligheten att producera dessa i konkurrens är mycket stor. Ändå sker detta i mycket liten utsträckning . Kommunernas kostnader för entreprenader och inköp av verksamhet uppgår till av deras verksamhet. Andelen skiftar mellan kommuner och i är andelen . bedömer i en rapport att huvuddelen av landstingens och kommunernas verksamhet bör kunna utsättas för konkurrens. Enligt motsvarar den ytterligare andel av den offentliga sektorns verksamhet som skulle kunna konkurrensutsättas av BNP, alltså ca 250 miljarder. För dem som vill öka konkurrensen inom den svenska ekonomin finns därmed knappast något mer angeläget än att öppna mer av den offentliga tjänsteproduktionen, i huvudsak kommunernas individuella tjänster, för konkurrens från enskilda utövare. Detta kan ske på olika sätt: Konsumenträtt i offentligfinansierade tjänster En förutsättning för väl fungerande marknader är att konsumenterna har en stark ställning. Konsumenträtten bör utvidgas till att gälla även offentligfinansierade tjänster. ska övervaka offentliga tjänster Vi vill införa en rad reformer som öppnar de offentliga tjänsterna för konkurrens. bör även få i uppdrag att bevaka att konkurrensen upprätthålls inom dessa sektorer. Reformera den offentliga upphandlingen Små företag har svårare än stora att hantera administrativa krav och regleringar. Stora upphandlingar leder till att endast de riktigt stora aktörerna kan lägga anbud. En god upphandlingskultur i stat och kommun är av stor betydelse för de små och medelstora företagen. Om kommuner och landsting aktivt verkar för att söka privata alternativ till offentligt producerade tjänster och utformar sina anbud så att småföretagare i praktiken ges möjlighet att delta i upphandlingsförfarandet, t.ex. genom att handla upp varor och tjänster i mindre delar, skulle detta gynna framväxten av små företag. De ramavtal och den samordnade upphandling som i hög grad sker, måste användas mera restriktivt och med större flexibilitet så att inte enbart mycket stora aktörer ges möjlighet att delta i anbudsgivningarna. Detta missgynnar inte bara de mindre företagen, utan medför att mångfalden för köparna begränsas. Den offentliga upphandlingen bör reformeras exempelvis genom att talerätt införs för branschorganisationer, att överförs till och att sanktionerna skärps. Öppna de offentliga monopolen av de svenska tjänsterna produceras inom den offentliga sektorn. Det handlar framför allt om vård, omsorg och utbildning. Huvuddelen av dessa tjänster är inte utsatta för konkurrens, vilket är en stor brist. Att öppna mer av den offentliga tjänstesektorn för konkurrens skulle ge stora möjligheter för nyföretagande och kunskapsuppbyggnad inom verksamheter som det med all säkerhet kommer att finnas en ökad efterfrågan på såväl inom som utom . I takt med att de flesta utvecklade länders befolkningar blir allt äldre växer behovet av sjukvårds- och omsorgstjänster. Kunskap om hur denna kan organiseras och utföras på effektivast möjliga sätt kommer att bli värdefull även på en internationell marknad. De lagar och bestämmelser som har kommit till för att hindra uppkomsten av konkurrerande alternativ till den offentliga produktionen av tjänster måste därför tas bort. Till dem hör den s.k. stopplagen mot vinstdrivande akutsjukhus. Friskolereformen med skolpeng var en mycket effektiv reform för att etablera nya alternativ inom skolområdet. Liknande lösningar bör kunna införas även på andra områden inom den offentliga tjänsteproduktionen där behov och kostnader är lätta att förutse för att se till att fler offentliga finansierade tjänster på ett enkelt sätt kan öppnas för utomstående utförare. har antalet myndigheter kraftigt ökat. För snart sagt varje nytt samhällsproblem skapas en ny myndighet. Antalet små myndigheter växer kraftigt, liksom antalet myndigheter vars primära uppgift är att bedriva opinionsbildning. är mycket kritiskt mot detta. behöver en genomgripande myndighetsreform. Nya myndighetschefer ska förhöras i utskott, tuffa regler för att stoppa politisk myndighetspropaganda införas och en resning i den rikhaltiga myndighetsfloran genomföras. I ett första steg lägger konkreta förslag som innebär att 13 myndigheter netto försvinner. Principen om en självständig statsförvaltning är allvarligt hotad. Undan för undan, utan ordentlig debatt och noggrann analys, sker en dramatisk konstitutionell omvälvning. Utnämningsmakten missbrukas, myndigheterna politiseras och tenderar att bli en integrerad del av den socialdemokratiska maktapparaten. En ny regering efter valet måste prioritera reformer av statsförvaltningen. behöver en självständig och effektiv statsförvaltning i medborgarnas inte ett enskilt partis eller åsiktsriktnings tjänst. För det första är det nödvändigt att reformera utnämningsmakten. Nya myndighetschefer bör förhöras i utskott. För det andra måste tuffa regler mot politisk myndighetspropaganda införas. För det tredje måste myndighetsbyråkratin begränsas. Ett tak bör införas för antalet myndigheter. I ett första steg bör 13 myndigheter netto avvecklas. Myndigheter som bör läggas ned är exempelvis , och Myndigheten för skolutveckling samtliga starkt politiserade myndigheter. föreslår ett besparingsprogram inom den statliga byråkratin. Antalet myndigheter har ökat i snabb takt . visar undersökningar att bara omkring hälften av myndigheternas anslag går till kärnverksamheten. Resten går bl.a. till att täcka kostnader för lokaler, IT-stöd och administration. Vi föreslår att anslagssparandet på minskas, att de statliga kompetensöverföringsjobben dras in och att anslaget till minskas. inleds också avvecklingen av , och Myndigheten för skolutveckling. Tillsammans med effektiviseringar på ett antal myndigheter förstärker vår satsning på minskad byråkrati statens finanser med . Sättet att bedriva penningpolitik har förändrats väsentligt både internationellt och i . I allt högre grad har centralbankerna blivit fristående från direkt politisk inblandning och bedriver penningpolitiken självständigt inom ramar som fastlagts politiskt. Detta har visat sig lyckosamt. Inflationen har dämpats väsentligt som följd av denna förändring. Detta gäller också i . Efter hårt motstånd godtog socialdemokraterna att ett sådant ramverk fastställdes också för den svenska . har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex ska begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Som i vår omvärld har detta nya ramverk som infördes medverkat till stabilare tillväxt och att lönebildningen i motsats till tidigare decennier kunnat ske på ett ansvarsfullt sätt och ge reallöneökningar. självständiga ställning och dess uppdrag har i mycket begränsad omfattning varit ifrågasatt. Däremot har en debatt förekommit om den faktiskt förda penningpolitiken. Detta är inte bara rimligt utan nödvändigt. I denna debatt ska även politikerna kunna delta, även om det kan anses olämpligt att en finansminister eller statsminister uttalar sig mera bestämt om den förda penningpolitiken. Med några enstaka undantag har det enligt uppfattning heller inte skett övertramp i denna fråga. Tyvärr har statsministern själv stått för några av dessa undantag, vilket skapar osäkerhet kring avsikterna med regeringens agerande. Efter att det nya ramverket varit i kraft har finansutskott beslutat om en utvärdering av penningpolitiken utförd av internationell expertis. Vi ser fram emot resultatet av denna utvärdering och den debatt kring penningpolitiken som därefter kan förväntas följa. Det vore angeläget att regeringen klargjorde sitt stöd för ställning. 14De offentliga finanserna och budgetpolitiken Den andra stora förändringen var införandet av en ny budgetordning. Det var följden av ett arbete som började och fördjupades under den borgerliga regeringen så att en färdig ordning även formellt kunde börja gälla . Den nya budgetordningen har varit en väsentlig förklaring till att underskott kunde åtminstone för vändas till balans och överskott. Den ger bättre möjligheter för den politiska budgetprocessen att vara ansvarsfull. Om däremot, som skett, den nuvarande riksdagsmajoriteten bestämmer sig för att bryta mot budgetlagen finns inga egentliga sanktioner. Budgetordningen har fått erkännanden av t.ex. och den internationella monetära fonden (IMF). När den nya budgetordningen infördes satte två mål för statsfinanserna, att statens utgifter ska hållas under i förväg satta tak och att ha ett överskott om av BNP i hela den offentliga sektorn, dvs. staten, kommunerna och pensionssystemet. Överskottet skulle uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet kunde nås som ett resultat av den budgetsanering som inleddes av den borgerliga regeringen och slutfördes av regeringen . Främst genom att konjunkturtoppen 1999/2000 bl.a. höjde företagens vinster, vilket gav extraordinära inkomster till statskassan, uppgick överskottet i de offentliga finanserna år av BNP. Som under tidigare konjunkturtoppar förbättrades de offentliga finanserna. har målet om i överskott inte uppnåtts och kommer inte heller att uppnås enligt regeringens egna prognoser i budgeten. Det beror på att regeringen och dess stödpartier genomfört i hög grad ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningar. Hela budgetsaneringen förslösades. Den offentliga sektorns finansiella sparande 20012008 Källa: och budgetpropositionen 2006. Det är märkligt att om konjunkturen, och konjunkturutsikterna, är så goda som regeringen påstår det offentliga målet inte är mera positivt. Inte ens nu uppnås . I genomsnitt under den nästan två mandatperioder långa tid som tabellen spänner över uppnås bara 0,. Det skulle krävas mycket kraftiga överskott under resten av den nuvarande konjunkturcykeln för att nå regeringens mål om i genomsnitt. Detta skulle kräva en så kraftig omsvängning i de offentliga finanserna att något sådant inte är sannolikt. Det visar hur långt regeringen står från det egna målet. Målet har i praktiken övergivits. Regeringen formulerade överskottsmålet innan pensionsreformen hade genomförts. Reformen medförde att pensionssystemet fick en från de offentliga finanserna i övrigt fristående ställning. Därmed kan dess medel inte användas för andra offentliga utgifter. Premiereservmedlen är i lag skyddade privata tillgångar. Genom den breda politiska pensionslösningen och de tydliga kopplingar som finns mellan premiepensionssystemet och den kvarvarande fördelningspensionen kan inte heller den senare användas för annat än pensionsutbetalningar. Premiepensionens fristående ställning kommer att markeras än mer genom den europeiska statistikmyndighetens, , beslut att premiepensionen inte ens formellt ska räknas in i de offentliga finanserna. Det är därmed nödvändigt att sätta ett nytt mål för de offentliga finanserna. Med hänsyn till pensionssystemets ställning är det rimligt att detta bara ska omfatta staten och kommunerna. Eftersom kommunerna har ett balanskrav, som i princip gäller för varje enskilt år, bör kravet på balans över konjunkturcykeln ställas på staten.