mot · GT02Sf333 · 2005-10-01 00:00:00 — ser positivt på de människor som har kommit till vårt land. Många har lämnat värdefulla bidrag till vårt samhälles sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. För att tillvarata och uppmuntra det tillskott som människor från andra länder bär med sig behövs en fungerande integration i samhället. är övertygat om att arbete och företagande är nyckeln till integration. Att ha ett jobb att gå till är oerhört värdefullt. Har man ett arbete kan man också ta makten över sitt liv. Dessvärre är det ännu svårare för människor med utländsk bakgrund att få ett arbete än för dem som är födda i . Diskrimineringen är förbjuden enligt lag men finns trots detta mer eller mindre öppen både på arbetsplatser och i övriga samhället. Detta är ett problem som måste tas på allvar. Vi måste inse den potential som riskerar att gå förlorad om vi inte öppnar arbetsmarknaden för alla de människor med invandrarbakgrund som inte har något jobb. Vi kan inte blunda för att är segregerat på flera olika sätt. För att visionen om ett öppet samhälle där alla människor har lika värde, och där människor med olika bakgrund lever och arbetar tillsammans, ska bli verklig behövs följande: Ett bättre klimat för arbete och företagande så att alla människor, oavsett från vilket land man kommer, lättare kan starta företag och leva på frukterna av sitt eget arbete. Med ett eget arbete växer människors egenmakt, och möjligheten och förmågan att ta ansvar för sig själv och andra ökar. Hårdare tag mot diskriminering, både på arbetsplatser och i övriga samhället. Nyanlända invandrare ska få arbete eller praktik efter att de kommit till . Detta skapar en bra grund för integration. Ökade möjligheter till en god individualiserad undervisning i det svenska språket där den praktiska inlärningen har stor betydelse. Ökade satsningar på samarbete mellan orter som har hög arbetslöshet och orter som är i behov av arbetskraft. Detta lämpar sig särskilt för mindre orter på landsbygden och invandrartäta förorter nära storstäderna. Satsningar på ett varierat bostadsbyggande och ökade möjligheter för delaktighet och egenförvaltning av bostadsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en integrationspolitik som präglas av öppenhet och fokus på arbete och företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att invandrares företagande måste prioriteras i högre utsträckning än och beaktas vid näringspolitikens utformning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att stoppa diskrimineringen av invandrare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öppna arenor för delaktighet och egenmakt i bostadsområden för att motverka bostadssegregationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avveckla . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stimulera och uppmuntra samarbete mellan landsort och storstäder för att få fler människor i arbete.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att nystartsjobb skall gälla även för nyanlända invandrare som fått uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om validering där tester, som har tydliga kriterier och standardiserade metoder, erbjuds på faktiska kunskaper.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om validering av praktiska kunskaper genom ett fristående yrkesprov, som skall vara oberoende av hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna och erfarenheterna.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en utbildningspeng för sfi där var och en själv kan välja utbildare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en individualiserad språkundervisning varvad med praktik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att asylsökande som skall avvisas skall ha rätt att arbeta och studera fram till avvisningsdatum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en jobb- och utvecklingsgaranti för dem som fastnat i bidragsberoende.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att satsa särskilt på skolor och unga i invandrartäta områden.3 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. 2 Yrkandena 3, 6 och 13 hänvisade till AU. 3 Yrkandena 811 och 14 hänvisade till UbU. ser positivt på de människor som har kommit till vårt land. Många har lämnat värdefulla bidrag till vårt samhälles sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. För att tillvarata och uppmuntra det tillskott som människor från andra länder bär med sig behövs en fungerande integration i samhället. tror att integration skapas bäst underifrån, av människors eget samarbete i vardagen, inte genom specialinsatser av bekymrat välvilliga politiker och byråkrater. Vi tror att integrationspolitiken handlar mer om att riva hinder än om att utforma och genomföra byråkratiska åtgärder. är för en politik som präglas av öppenhet och som ger goda förutsättningar för människor att påverka sitt eget liv, oavsett från vilket land man kommer. Precis som med jämställdhetspolitiken måste integrationspolitiken genomsyra alla politiska nivåer och kan därigenom inte behandlas som en isolerad del. Detta bör ges regeringen till känna. anser det viktigt att framhålla allt det positiva som människor från andra länder bidrar med i vårt land. Företagandet är ett sådant exempel. I invandrartäta områden finns ofta en kreativitet och ett stort företagande, även om den bild som ofta speglas i medier är odelat mörk och negativ. Många människor med utländsk bakgrund har svårt att få arbete men tvekar inte att starta eget. Detta visar på ett stort mod och en positiv energi som många fler människor i borde inspireras av. Både i och i har invandrarägda företag bidragit till den ekonomiska tillväxten. De har lyft nedgångna områden och genom sina kontaktnät internationaliserat de lokala ekonomierna. Det välstånd företagen skapar sprider sig till andra människor med invandrarbakgrund och stärker medlemmarnas ställning i samhället. Innovationsförmågan och kunskaperna hos affärsfolk som invandrat har gjort en mängd produkter och tjänster från thaimat och gatumarknader till mjukvara och barnomsorg tillgängliga för lokala konsumenter och företag. Närvaron av invandrarföretagare har dessutom bidragit till att den lokala ekonomin har blivit än mer internationaliserad i en rad länder och på en rad orter. Konsumenter på orten har fått möjlighet att köpa utländska varor, företag på orten kan sälja sina produkter utomlands och dessutom har investeringar från utlandet stimulerat den ekonomiska tillväxten och internationella nätverk etablerat sig där det tidigare inte har funnits några. Även om företagandet blomstrar bland många invandrare finns det hinder och barriärer för att företagandet ska breddas och för att fler ska kunna starta företag. Likaså behöver arbetsmarknaden öppnas för invandrare, då alla varken kan eller vill starta eget. är övertygat om att arbete och företagande är nyckeln till integration. Att ha ett jobb att gå till är oerhört värdefullt. Har man ett arbete kan man också ta makten över sitt liv. Dessvärre är det ännu svårare för människor med utländsk bakgrund att få ett arbete än för dem som är födda i . Diskrimineringen är förbjuden enligt lag men finns trots detta mer eller mindre öppen både på arbetsplatser och i övriga samhället. Detta är ett problem som måste tas på allvar. Vi kan heller inte blunda för att är segregerat på flera olika sätt. För att visionen om ett öppet samhälle där alla människor har lika värde, och där människor med olika bakgrund lever och arbetar tillsammans, ska bli verklig behövs följande: Ett bättre klimat för arbete och företagande så att alla människor, oavsett från vilket land man kommer, kan leva på frukterna av sitt eget arbete. Med ett eget arbete växer människors egenmakt, och möjligheten och förmågan att ta ansvar för sig själv och andra ökar. Offentliga arbetsgivare ska aktivt sträva efter att sammansättningen av de anställda i personalen speglar befolkningssammansättningen. Hårdare tag mot diskriminering, både på arbetsplatser och i övriga samhället. Nyanlända invandrare ska få arbete eller praktik efter att de kommit till . Detta skapar en bra grund för integration. Ökade möjligheter till en god individualiserad undervisning i det svenska språket där den praktiska inlärningen har stor betydelse. Ökade satsningar på samarbete mellan orter som har hög arbetslöshet och orter som är i behov av arbetskraft. Detta lämpar sig särskilt för mindre orter på landsbygden och invandrartäta förorter nära storstäderna. Satsningar på ett varierat bostadsbyggande och ökade möjligheter för delaktighet och egenförvaltning av bostadsområden. Integrationspolitiken har inte fungerat vill förändra integrationspolitiken så att människor får mer makt själva och inte fastnar i inlåsande system. Den svenska integrationspolitiken är ett av de senaste decenniernas stora politiska misslyckanden. senaste rapport om integrationspolitiken visar att kraven på myndigheternas arbete för integration är otydliga. Detta är inte acceptabelt. Trots att en femtedel av den svenska befolkningen består av människor med utländsk bakgrund och trots att miljarder kronor har satsats på integrationsåtgärder, har sämst integration av . vidtogs de första åtgärderna för att underlätta invandrares anpassning till livet i . Integrationspolitikens målsättning var då att assimilera invandrarna där riktade säråtgärder var en central del av politiken. kom integrationspolitiken att bli mer mångfaldsinriktad där invandrarna skulle behandlas utifrån individuella behov och inte som en homogen grupp. Den förändrade inriktningen av politiken medförde bl.a. att inrättades 1998. Trots att inriktningen av integrationspolitiken förändrades kan vi konstatera att integrationen misslyckats. är ett delat land. Stora grupper av invandrare befinner sig i ett utanförskap. Vi ser det på arbetsmarknaden, i socialförsäkringssystemen, inom utbildningen och i bostadsområdena. Politiska insatser i form av integrationsverk, integrationsminister, integrationskanslier, integrationsprojekt, storstadssatsningar, särskilda invandrarprogram på arbetsförmedlingarna listan kan göras lång har inte bidragit till att vi har fått en fungerande integration i . är kritisk till bristande integration av invandrare och manar till åtgärder så att det ska löna sig bättre att arbeta i . Alla människor är resurser har människor med utländsk bakgrund svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det är dags att öppna den inhemska arbetsmarknaden för de människor som av olika skäl inte släpps in. Det finns en stor outnyttjad potential hos den grupp arbetslösa invandrare som finns i vårt land. Invandrare har en genomsnittligt svagare arbetsmarknadsanknytning än infödda svenskar, vilket är en trend som går tillbaka till 1970-talet. Den höga sysselsättningsgraden bland invandrade män sjönk . Andelen förvärvsarbetande invandrare av båda könen sjönk kraftigt när massinvandringen av krigsflyktingar sammanföll med den ekonomiska krisen i . är det svårt för många invandrare att få ett jobb, det är särskilt svårt för människor med invandrarbakgrund att få ett arbete som man är kvalificerad för. Totalt finns det 30000 icke sysselsatta eller felsysselsatta invandrade akademiker i landet. Att inte tillvarata dessa resurser innebär en stor kompetensförlust för . Anledningen till varför situationen ser så dyster ut finns att finna i flera olika faktorer. anser att förklaringarna till invandrares svårighet att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden främst finns att finna i fyra huvudfaktorer: dåligt företagsklimat, diskriminering, passivisering och brist på motivation till följd av bidragsberoende. Företagsklimat även för invandrare? Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är och har alltid varit en viktig del av den svenska ekonomin. Dessa företagare skapar nya marknader, introducerar nya produkter och bidrar till en hög servicenivå i samhället. Vart femte företag som startas i landet drivs av en person med invandrarbakgrund. Det innebär att företagsamheten bland nya svenskar är något högre än för dem som är födda och uppvuxna här. Företagande kan också vara en nyckel till integration och ett sätt att bli en del i det svenska samhället. Men det finns en annan sida av myntet. Sociala och strukturella mekanismer, som t.ex. låg status i samhället och diskriminering på arbetsmarknaden, gör att många invandrare startar egna företag. Det krävs nya verktyg inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken för att ta bort strukturella barriärer och ogynnsamma villkor för företagen. De allmänna bristerna i det svenska företagarklimatet höga skatter och en omfattande regelbörda kan förväntas ge invandrarföretagare särskilda svårigheter. Regelverk, som är svåra att förstå för personer med svenska som modersmål, blir till än större besvär för personer med bristfälliga språkkunskaper och vana vid andra rättskulturer. En annan konsekvens av detta är en sämre rättssäkerhet. Regelförenklingar och en ökad servicemedvetenhet från myndigheternas sida borde därför vara av särskilt stor vikt för invandrares företagande. Det är dags att uppmärksamma och uppmuntra invandrarnas potential och företagaranda. Vi måste se dem som de resurser de är, människor med idéer och möjligheter. Men de måste också ges möjlighet och resurser att starta och driva företag i större utsträckning än vad som görs . Vi anser att invandrares företagande måste prioriteras i högre utsträckning och beaktas vid näringspolitikens utformning. Detta bör ges regeringen till känna. Flera utredningar visar att företagare med invandrarbakgrund har särskilda svårigheter att få hjälp med finansiering till start och utveckling av företagets verksamhet. Det är beklagligt att diskrimineringen är utbredd även i bankärenden. Vi föreslår hårdare straff för dem som diskriminerar (se mer om detta i nästa stycke och i vår motion Jobb, jobb, riktiga jobb) men även andra åtgärder behövs. Även om särlösningar för olika grupper kan stärka skillnader snarare än att sudda ut dem, anser vi att det finns ett behov av särskilda åtgärder för att underlätta företagande i utsatta områden. Därför vill pröva möjligheten att införa s.k. solidaritetsbanker. De ska kunna förmedla räntefria lån samt ge de ekonomiska och kunskapsmässiga resurser som behövs för att göra det lättare att starta företag i socialt utsatta områden. Det finns ett behov av sådana lösningar för de många människor som har svårt att få del av traditionell kreditgivning. Dessa utlåningskontor ska på förmånliga villkor låna ut och förmedla de ekonomiska och kunskapsmässiga resurser som behövs för att öka människors makt över sin situation. Solidaritetsbankernas huvuduppgift ska vara att kanalisera finansiella resurser till våra mest utsatta områden, där många människor med invandrarbakgrund bor, i form av riskkapital till projekt syftande till att utveckla lokala initiativ av ekonomisk eller social betydelse för områdets utveckling. Bankerna ska också fungera som kunskapsbanker med rådgivning, vägledning och träning angående olika projekt som möjliggör egenmakten och den lokala utvecklingen. Flera faktorer till varför invandrare är dåligt etablerade på arbetsmarknaden brukar anges, exempelvis att invandrare ofta saknar utbildning eller har brister i svenskkunskaper. Detta stämmer inte. Det finns få empiriska studier som belyser svenskkunskaperna i relation till arbete. Av de undersökningar som finns (2002, Arai m.fl. 2000b, Rooths 2001b) kan man utläsa att kunskaper i svenska språket visserligen är viktigt på den svenska arbetsmarknaden, men också att mycket goda kunskaper i svenska inte är tillräckligt för att personer med utländsk bakgrund ska ha samma chanser som etniska svenskar. Studier där man undersökt utbildningsgrad i förhållande till arbete visar att låg utbildning inte kan vara en förklaring till den låga sysselsättningen bland personer som inte är födda i . Att invandrare skulle söka arbete i mindre omfattning än personer som är födda i finns det inte heller något empiriskt stöd för. Många faktorer talar för att diskrimineringen är boven i dramat till varför många invandrare är dåligt etablerade på den svenska arbetsmarknaden. Flera undersökningar ger belägg för att diskriminering förekommer i svenskt arbetsliv. Hjerm (2002) hävdar att diskrimineringen av invandrare på arbetsmarknaden är mer utbredd än vad vi velat tro (bilaga 4 till LU 2003/04, SOU 2004:73). Flera studier visar den krassa verkligheten sorteringen på arbetsmarknaden sker efter hudfärg. Utrikes födda, adopterade barn med icke svenskt utseende, andra och tredje generationens nya svenskar har svårare att få ett arbete än etniska svenskar. Detta trots att många personer med utländsk bakgrund har kompetens eller utbildning som är efterfrågad på den svenska arbetsmarknaden. Resultaten av de många undersökningar som gjorts talar sitt tydliga språk: diskriminering på grund av hudfärg förekommer i . Ett annorlunda utländskt namn kan medföra att man som invandrare inte ens får komma till en anställningsintervju. Det finns flera exempel på vetenskapligt belagda fall av diskriminering, exempelvis finns ett uppenbart samband mellan arbetsförmedlingarnas tjänstemäns bemötande av invandrare och möjligheterna att få ett arbete (bl.a. , A 2000, Broomé, 2001). Destruktiva mönster i bemötande från tjänstemän vid arbetsförmedlingar och socialtjänst är vanligt. Listan på exempel på diskriminering på arbetsmarknaden kan göras lång. Anmälningarna till när det gäller etnisk diskriminering ökar lavinartat, vilket är ytterligare ett tecken på hur utbredd diskrimineringen är. Troligtvis beror en del av det dåliga bemötandet av invandrare på okunskap. Vad som behövs är ökad kunskap om hur diskriminering kan förebyggas och motverkas. Individuella egenskaper måste lyftas fram och värderas i varje enskilt fall där fokus ligger på människan och inte på personens utseende eller härkomst. finns det inte någon utarbetad strategi för hur vi ska få bukt med diskrimineringen av invandrare. är det att agera. Diskrimineringslagstiftningen är för lam och det innebär en alltför liten risk för företag och myndigheter att diskriminera. Det skadestånd som en arbetsgivare riskerar att få böta om han eller hon blir anklagad för diskriminering står inte i proportion till företagets storlek, vilket alltför ofta innebär att beloppet handlar om en struntsumma för arbetsgivaren. För att arbetsgivare ska inse att diskriminering får konsekvenser vill därför att företag förutom skadeståndet även ska riskera att få betala böter om de blir dömda för diskriminering. Vi vill införa ett slags företagsbot för diskrimineringsbrott på samma sätt som för t.ex. miljöbrott. Storleken hos denna ska stå i proportion till företagets storlek. Det här ska vara regeln även när det handlar om diskriminering i krogköer och så vidare. Detta bör ges regeringen till känna. Mer information om politik mot diskriminering finns i vår arbetsmarknadsmotion och i motionen Jobb, jobb, riktiga jobb. Arbetsförmedlingar som ser till individen Arbetsförmedlare upplevs av många invandrare som inkompetenta och ovilliga att bistå den sökande till arbete. Egna initiativ och förslag från den arbetssökande bemöttes med kritik, ovilja eller rent av ilska över agerande utanför rutinerna. Naturligtvis finns det även flera positiva exempel men måste vi göra vad vi kan för att få in människor med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden. vill öppna för privata alternativa arbetsförmedlingar som kan fungera parallellt med de offentliga. Vi tror att det är värdefullt att olika nischer av förmedlingar uppstår för att på bästa sätt stödja den arbetssökande. Detta kan särskilt gynna människor med invandrarbakgrund eftersom förmedlingar med rätt kompetens och kunskap då kan bistå den arbetssökande. Naturligtvis ska inte människor med invandrarbakgrund gå till en specifik invandrararbetsförmedling, men det vore önskvärt med fler förmedlingar som förstår vilka dörrar som måste öppnas för att få in invandrare på arbetsmarknaden. Det handlar bl.a. om nätverksbygge och kontakter och framför allt ett positivt bemötande av de arbetssökande. Kompetens och yrkesskicklighet måste komma före hudfärg, etnicitet eller vilket namn man har. Vi tror att en ökad konkurrens bland arbetsförmedlingarna kan bidra till att arbetssökande behandlas utifrån de behov man har som individ. Fyra av tio utrikes födda män är fortfarande efter fem till i utan arbete. Av de flyktingar som mottogs 1997 stod två tredjedelar utan egen försörjning introduktion. Vanmakt och social problematik ersätter de möjligheter som borde följa utbildning och kompetens. Snarare än att nyanlända etablerar sig i svenskt arbetsliv, integreras och bidrar till samhällets ekonomi, skapar dagens system ett bidragsberoende och ett utanförskap som förstärker segregationen. blev ansvarig för flyktingmottagandet och i samma veva etablerades socialbidraget som försörjningskälla för nyanlända invandrare. Detta är en av orsakerna till varför en stor del av invandrarna är dåligt etablerade på arbetsmarknaden. I stället för att slussa in asylsökande och flyktingar i en negativ spiral av bidragsberoende, bör de uppmuntras till arbete. Det är dags att se alla människor som tillgångar och komma bort från den omhändertagandepolitik som länge präglat integrations- och migrationspolitiken. Det är dags att byta fokus till en integrationspolitik som inriktas på integration genom arbete via anställning eller företagande. Satsningar för att få in fler invandrare på arbetsmarknaden måste till. Arbetsplatser bestående av människor med olika bakgrund genererar ett utökat socialt kontaktnät, band kan knytas mellan svenskar och invandrare, vilket bidrar till en lyckosam integration och förståelse för varandra. Framför allt bidrar ett eget arbete till ett ökat självförtroende och en möjlighet att själv påverka sitt liv. Arbete bidrar till att få makt över sin vardag. Att ha ett arbete att gå till är ett led i detta. Låt oss se invandrarna som de resurser de är och öka deras möjlighet till självbestämmande. Detta kläms på i migration. Läs gärna mer om detta i asyl- och migrationsmotion. Ofta bor människor med invandrarbakgrund för sig och infödda svenskar för sig. är uppdelat efter om man är född i eller inte. Bostadssegregationen är inte något storstadsfenomen utan finns även i medelstora städer. Personer med invandrarbakgrund bosätter sig inte alltid i invandrartäta områden av fri vilja, det beror också på att det är svårt, särskilt om man har utländsk bakgrund, att få bostad i andra områden. Det visar bl.a. att den strukturella diskrimineringen mot människor med utländsk bakgrund är utbredd också när det gäller möjlighet att välja bostad. På samma gång är det inte något problem i sig att människor med utländsk bakgrund bosätter sig i samma område. Som ett resultat av det uppdelade , där infödda svenskar bor och arbetar för sig och där invandrare bor och arbetar för sig, gror fördomarna mot invandrare och främlingsfientligheten riskerar att få fotfäste. Om människor i stället träffas naturligt i bostadsområdet och på jobbet kan en förståelse för varandras olikheter öka. Men med dagens uppdelade är det svårt. Arkitekturen, bostads- och samhällsplaneringen spelar en stor roll för hur människor trivs i sitt bostadsområde, och för vilka som väljer att flytta dit. Om bostadsområden skiljer sig kraftigt åt från varandra, där endast en och samma typ av boendeform dominerar, förstärks bostadssegregationen. Vad som behövs är ett bostadsbyggande med större variation där billigare boenden varvas med mer påkostade bostäder, lägenhetsområden varvas med villaområden samt där hyresrätter varvas med bostadsrätter osv.