mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Det är därmed också en politik som stärker arbetslinjen och förbättrar tillväxten. Det mest självklara målet för finanspolitiken är att säkerställa att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig. Endast på detta sätt kan den långsiktiga välfärden säkras. har regeringen genomfört ofinansierade reformer. Det har bidragit till att statsbudgeten uppvisar underskott i det finansiella sparandet på 2005 och 2007 och att det finansiella sparandet i de offentliga finanserna således inte har varit i närheten av målet om ett överskott som motsvarar av BNP. Målen för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn har inte hindrat regeringen från att genomföra stora ofinansierade reformer trots att prognoserna för de offentliga finanserna visat att sparandemålen inte kommer att nås. Mål för sparande i den offentliga sektorn utgör sannolikt en alltför svag styråra för finanspolitiken. Ankaret i finanspolitiken bör i stället vara ett mål för den offentliga sektorns skuldsättning. Den offentliga sektorns skuldsättning bör reduceras och möjliggöra stabila skattesatser på en lägre nivå. Med ett skuldmål innebär oväntade överskott att det blir enklare att föra finanspolitiken . En ansvarsfull finanspolitik belönas med att frihetsgraderna blir större . då målen uppnås närmar sig den tidpunkt då skuldmålet är uppnått och det blir tillräckligt att upprätthålla balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Ett långsiktigt skuldmål, vars nivå bestäms av faktorer som demografisk utveckling och uthållig produktivitetstillväxt, medför också ökad stabilitet i skattesatser, bättre planeringsförutsättningar, effektivare utnyttjande av resurser och därmed högre tillväxt och välfärd. Den offentliga sektorns bruttoskuld uppgår till av BNP. Vi moderater anser att den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuldsättning bör reduceras så att den motsvarar av BNP. Därav följer att det strukturella finansiella sparandet i hela den offentliga sektorn bör uppgå till ca 2procent av BNP i genomsnitt . När detta mål för skuldsättningen har nåtts får en bedömning göras av om ytterligare reduktion av skuldsättningen bör ske. Det övergripande ramverket för finanspolitiken påverkas av de regelverk som styr de olika delarna av den offentliga sektorn. För kommuner och landsting gäller ett balanskrav. Det är rimligt att räkna med att det finansiella sparandet i den landstingskommunala sektorn i genomsnitt är i balans. Pensionssystemet är autonomt och självreglerande i förhållande till statsfinanserna. Givet detta regelverk utgör det finansiella sparandet i statsfinanserna det enda instrumentet för att upprätthålla målet om ett genomsnittligt sparande på i hela den offentliga sektorn. Mot denna bakgrund föreslår vi att det operativa målet för finanspolitiken formuleras i termer av ett årligt mål för det finansiella sparandet i statsfinanserna. 11.2Årliga saldomål för 20062007 Målen för det årliga finansiella sparandet i statsfinanserna bör fastställas dels utifrån en bedömning av resursutnyttjandet, dels utifrån en bedömning av det finansiella sparandet i pensionssystemet respektive i landsting och kommuner. Regeringen beräknar att det finansiella sparandet i kommunsektorn kommer att uppvisa ett överskott perioden 20042007 och att överskottet i det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet i genomsnitt kommer att motsvara 2procent av BNP . Vi delar i huvudsak regeringens bedömning av konjunkturläget. Såväl KI, som gör bedömningen att det föreligger lediga resurser och att den faktiska BNPtillväxten kommer att överstiga den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan. Därmed återstår att tillföra en bedömning av hur de åtgärder vi föreslår kommer att påverka ekonomins långsiktiga produktionsförmåga. Att göra en sådan bedömning är komplicerat och förknippat med stor osäkerhet, men det är trots det nödvändigt att försöka bedöma hur produktionsförmågan och de lediga resurserna påverkas för att förhålla sig till hur stort det finansiella sparandet bör vara. Som framgår av kapitel12 räknar vi med att sänkta marginaleffekter för låg- och medelinkomsttagare medför ett ökat arbetsutbud och en sysselsättningsökning på ca 1procent på kortare sikt och på lång sikt, se tabell 12.4. Vi räknar också med att lägre ersättning i sjukpenningen, sjukersättningen, föräldraförsäkringen och i arbetslöshetsförsäkringen kommer att medföra en sysselsättningsökning på ytterligare 1,52procent på kortare sikt. föreslår vi ökade anslag till sjukvården, utbildningsväsendet, rättsväsendet och försvaret motsvarande en sysselsättningsökning på 0,5procent. Den sammantagna effekten är att det potentiella arbetsutbudet stiger med drygt 3procent på kortare sikt medan sysselsättningen stiger med 3,5procent. I termer av lediga resurser, som ofta mäts med s.k. BNPgap, betyder det att kapacitetsutnyttjandet i ekonomin som helhet beräknas stiga med motsvarande drygt 0,5procent av BNP. På stiger utbudet med 6procent och sysselsättningen med knappt 8procent. Detta betyder att den långsiktiga arbetslösheten minskar med drygt 1procentenhet. En minskning av de lediga resurserna som motsvarar drygt 0,5procent av BNP betyder att det strukturella sparandet försämras med i storleksordningen 0,4procent av BNP (prop.2004/05:1, bil.2, s.71). medför sysselsättningsökningen att det faktiska finansiella sparandet förbättras med motsvarande drygt 1,5procent av BNP. Tabell 11.1 finansiella sparande i offentlig sektor 20062008 Finansiellt sparande enligt budgetpropositionen, periodiserat Regeringens finansiella sparande i % av BNP utgiftsminskningar, netto exkl. räntor ränteeffekt pga. lägre statsskuld än regeringen Samlad effekt av förslag (B+C+D) finansiella sparande, periodiserat (A+E) finansiella sparande i % av BNP, statisk effekt Regeringens strukturella sparande, andel av BNP strukturella sparande, avvikelse från regeringen strukturella sparande, andel av BNP (G+H) Dynamisk effekt på det finansiella sparandet finansiella sparande, inklusive dynamisk effekt (F+G) finansiella sparande i % av BNP, dynamisk effekt justering för dynamiska effekter på BNP-gapet dynamiska strukturella sparande, andel av BNP (I+J) Vi förordar således att saldomålen för statsfinanserna fastställs till 1,1, 1,4 och 1,7procent av BNP 2006, 2007 och 2008. Dessa saldomål för statsfinanserna innebär att det strukturella sparandet i hela den konsoliderade offentliga sektorn kommer att uppgå till 1,4, 1,4 och 1,7procent av BNP för 20062008 i ett statiskt perspektiv och till 2,4, av BNP för perioden 20062008 i ett dynamiskt perspektiv. I förhållande till regeringen innebär det att det strukturella finansiella sparandet stärks märkbart. Med de saldomål som här anges kommer det strukturella finansiella sparandet i den offentliga sektorn att i genomsnitt uppgå till 2,1procent för perioden 20062008. Den sammanlagda förändringsvolymen av vårt budgetförslag summan av satsningar, skattesänkningar, övriga inkomstminskningar och stärkt saldo är i storleksordningen 100miljarder kronor och motsvarar därigenom en bra bit över en tiondel av statsbudgetens omslutning. Vi föreslår omfattande satsningar på välfärdens kärnverksamheter rättstrygghet, vård, skola och omsorg. Vi föreslår avsevärda skattesänkningar för fler jobb. Vi finansierar vårt budgetförslag genom besparingar och vissa skatte- och avgiftshöjningar och föreslår ett starkare sparande än regeringen. Huvuddragen i vårt budgetförlag sammanfattas i tabell 11.2. Tabell 11.2 Huvuddragen i budgetförslag Utgiftsförändring, netto: Inkomstförändringar, netto: Skatteförändringar, netto: Övriga inkomstförändringar, netto: Vi moderater vill stärka människors makt på bekostnad av politikernas. En viktig del i att ge den enskilde makt över den egna vardagen och inflytande i den egna lilla världen är att låta var och en behålla en större del av sina inkomster. Vi moderater vill att var och en som arbetar ska kunna försörja sig på den inkomst det ger. Så är inte fallet . beskattar låginkomsttagare hårdare än många andra länder. I vänsterkartellens betalar lågavlönade ensamstående föräldrar högre marginalskatt än statsministern. I vänsterkartellens tvingas många människor betala höga skatter med ena handen för att sedan förnedras genom att behöva be om bidrag med den andra. Detta tycker vi är fel. Vi moderater vill göra det mer lönsamt att leva på eget arbete i förhållande till att leva på bidragsinkomster. Detta uppnås genom sänkt skatt för människor som arbetar som ersättningsnivåerna i olika försäkringar sänks. Kärnan i vår skattestrategi är att vi vill införa ett särskilt förvärvsavdrag för arbetsinkomster, ett jobbavdrag, som beskrivs i avsnitt 6.1. Därtill vill vi göra det enklare att anställa och att vara företagare. Detta uppnår vi delvis genom sänkta skatter för företagare och företag, se kapitel 7 och 8. Men det finns en rad andra skatter som är angelägna att sänka. Många människor är beroende av bil för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Detta gäller särskilt i glesbygd där alternativa färdsätt ofta saknas. Resekostnaderna utgör inte sällan en betydande kostnad för intäktens förvärvande. Detta gäller i särskilt stor grad nu när bensinpriserna stigit kraftigt till nya rekordnivåer. För att underlätta transporter och stimulera flexibiliteten vill vi sänka skatten på bensin och diesel med 15 respektive per liter. Därtill vill vi höja reseavdraget till 20kronor per mil. På så sätt gynnas rörlighet och möjligheterna att arbeta och verka i hela . Fastighetsskatten är orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällan äldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få en tryggare ålderdom straffbeskattas. I kombination med förmögenhetsskatten blir situationen bekymmersam och för många ohållbar. Den fasta egendomen är ofta ett hushålls största investering och sparande. Huset och dess värde är för många det som ska trygga ålderdom och kunna fungera som skydd vid oväntade händelser. Nya skattehöjningar står nu för dörren . Återigen kommer taxeringsvärdena att skrivas upp med tvåsiffriga tal, vilket väntas medföra en betydande ökning av skatteintäkter, trots regeringens alla dämpnings- och begränsningsregler. Vi moderater vill avskaffa fastighetsskatten. Detta måste emellertid ske stegvis av statsfinansiella skäl. Som ett första steg föreslår vi emellertid att det samlade skatteuttaget för småhus begränsas genom att införa ett tak för hur hög skatten kan bli. Som högst ska skatten vara 80kronor per kvadratmeter värdeyta (ungefär lika med boyta) och 2kronor per kvadratmeter tomt, dock maximalt för tomten. Därtill inleder vi en avveckling genom att sänka skattesatsen 2007. Förslaget innebär att skatteuttaget från hushållen hålls oförändrat . Fastighetsskatten på hyresfastigheter sänks 2008 och schablonintäkten avskaffas. föreslår att rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar. Rätten till avdrag för resor och dubbelt boende begränsas till att gälla bara den kommunala beskattningen. höjs reseavdraget till per mil. Avdraget för förmån av personaldator avskaffas. Skatten på rulltobak höjs till per kilo. Skattereduktionerna för akasseavgift och avgift till fackförening slopas. Sammantaget bedöms dessa skatteförändringar stärka den offentliga sektorns finanser med 2006. Som ett led i finansieringen av jobbavdraget och sänkta företagsskatter är överens om att skärpa beskattningen på vissa områden. För det första föreslår alliansen att vissa avdrag endast ska tillåtas i den kommunala beskattningen. Detta innebär exempelvis att ett visst reseavdrag blir lika mycket värt i kronor för alla inkomsttagare med samma kommunalskatt. För det andra slopas den skattemässiga förmånen för personaldator. Slutligen höjs skatten på rulltobak. Förändring av inkomster från statens verksamhet Skattesänkningar för fler i arbete Jobbavdrag, inkomst av tjänst Jobbavdrag, inkomst av näringsverksamhet Interaktion, regeringens grundavdragshöjning Skattereduktion för jämställda föräldrar Nystartsjobb, inkl. invandrare Sänkta arbetsgivaravgifter vid nyanställningar Införande av räntefritt belopp i p-fonder (10'') Ytterligare nedsättning av socialavgifter i Sänkt bensin- och dieselskatt (15 resp. /liter inkl. moms) Nej till regeringens höjning av fordonsskatten Sänkt skatt på naturgrus Nej till regeringens skatt på flygbiljetter Slopad skatt på bekämpnings- och gödselmedel Fastighetsskattesänkning, takregel m.m. Ej avdrag fackavgift, inkl. avdrag a-kassa Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Slopad avdr.rätt mot statl. besk., resor och dubbelt boende, m.m. Slopad nedsättning av skatt för utländska experter Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Minskad nedsättning egenavgift, ensk. Räntebeläggning, obeskattade reserver (fribelopp 10'') Nej till regeringens soloföretagssatning Slopad miljöbonus för vindkraftsel Nej till skattenedsättning för miljöförbättrande installationer i småhus Avskaffad CO2- och energiskattebefrielse för torv Slopat anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Slopat skattestöd till källsorteringslokaler Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Nej till skattenedsättning för konvertering från direktverkande el Nej till skattenedsättning för konvertering från oljeuppvärmning Höjd skatt på rulltobak Förändringar av inkomster från statens verksamhet Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Ett mål för vår politik är att förbättra tryggheten för alla medborgare. Vi föreslår, som framgår av tidigare avsnitt, en bred satsning för att upprusta tryggheten i skolan, sjukvården och brottsbekämpningen. anser att skolan, sjukvården och rättstryggheten är prioriterade områden. För att klara dessa prioriteringar är det nödvändigt att föra en stram utgiftspolitik. Andra områden måste stå tillbaka. Sänkta skatter och starkare statsfinanser är viktigare än för generösa bidrag. Skolan, rättstryggheten och sjukvården är viktigare än generösa bidrag. anser också att investeringar i en bättre infrastruktur och satsningar på ett starkare försvar är motiverade. Ett effektivt transportsystem är viktigt för att förbättra den långsiktiga tillväxten. Ett starkt försvar är viktigt, inte minst mot de nya globala hot som uppkommit och de krav som ställs på svenskt deltagande i internationella fredsinsatser. Finansieringen av ökade skattesänkningar för hushållen har ställt hårda krav på prioriteringar, vilket har föranlett att våra satsningar har reducerats, bl.a. vad avser försvaret och infrastrukturen, sedan förra budgetmotionen. Tabell 11.4 Moderata satsningar, Varav kvalitetssatsning i vården Varav införande av fritt val i äldreomsorgen Varav bidrag till psykiatri och social psykiatri Varav övriga satsningar på vård och omsorg Varav satsning på fortbildning av lärare Varav matematik- och NO-satsning Varav satsning på pedagogisk förskola Varav satsning på resultatuppföljning och insatser för ökad måluppfyllelse Varav den kulturella skolsatsningen Varav grundläggande universitets- och högskoleutbildning Varav ökade resurser till forskning och forskarutbildning Varav ökade bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Varav satsningar på elever med multifunktionshinder Avskaffad medfinansiering i sjukförsäkringen Förbättrat bostadstillägg för pensionärer Höjning av generella statsbidraget till kommunerna Satsningar, totalt: 11.5.1Kvalitet i skola, högre utbildning och forskning Den svenska skolan är i många stycken bra, men där finns stora och växande problem. Kunskapsresultaten har försämrats. Likvärdigheten i skolkvaliteten brister hur väl eleverna lyckas i skolan beror i allt högre grad på elevens kön och familjebakgrund. Detta är oacceptabelt för . Alla elever ska ges förutsättningar att klara kunskapsmålen. Skolorna ska ges förutsättningar att kompensera för barns skilda förutsättningar, så att alla ges chans till en bra start i livet. Vägen dit går genom att återupprätta skolans kunskapsuppdrag, att stärka lärares kompetens och skolors befogenhet att individanpassa undervisningen samt genom uppföljning och utvärdering av elevers kunskapsresultat och skolors kvalitet. Forskningen visar att lärares kompetens är avgörande för kunskapsresultaten i skolan. Inte minst är detta av betydelse för elever som inte kan räkna med stöd hemifrån eller som av andra skäl behöver särskilt stöd. I behövs insatser för att stärka lärares kompetens, skapa drivkrafter för fortbildning och förbättra lärares utvecklingsmöjligheter. Inte minst är detta viktigt i ljuset av den stora pensionsavgång av välutbildade lärare som skolan står inför . Mot bakgrund av detta föreslår till lärares akademiska fortbildning, en stor satsning på skolnära forskning och ett auktorisationssystem för landets lärare. Därutöver har vi förslag för att skapa fler vägar till läraryrket och för att kvalitetssäkra lärarutbildningen, så att skolors tillgång till behöriga, välutbildade lärare kan säkras. För att förbättra måluppfyllelsen krävs att varje elevs utveckling mot kunskapsmålen följs upp kontinuerligt redan från skolstart, så att eventuellt behov av stöd kan sättas in . För att stärka alla elevers rätt till tidig uppföljning och stöd föreslår vi kontrollstationer i skolår 2, 5 och 8 samt större befogenheter till skolnivån att individanpassa undervisningen och förbättra studieron. Det ska kombineras med tydliga kunskapsmål och täta utvärderingar av varje skolas kvalitet. Våra högre krav på resultatuppföljning och insatser för ökad måluppfyllelse gör att vi ökar resurserna för dessa ändamål med . Därutöver föreslår vi en särskild matematik- och NO-satsning i grund- och gymnasieskolan. För detta syfte avsätter vi under 20062008. Antalet platser i den högre utbildningen ska inte avgöras utifrån arbetsmarknadspolitiska skäl. Kvaliteten i utbildningen måste säkras. Utbyggnaden av högskolan ska ske i en takt som är förenlig med hög kvalitet. utbildar lärosätena fler studenter än de får resurser för. Så ska det inte vara. Vi kompenserar lärosätena fullt ut och ökar därutöver resurserna per utbildningsplats. Totalt satsar vi 3miljarder kronor 20062008. Fördelningen av utbildningsplatser ska baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte. Tyngdpunkten i statens forskningsfinansiering ska ligga på grundforskning och forskarutbildning. har dock statens resurser till lärosätena urholkats. Den utvecklingen måste genast vändas för att den framtida kvaliteten i såväl forskning som högre utbildning ska säkras. föreslår därför, tillsammans med , och inom , att lärosätenas s.k. fakultetsanslag i ett första steg stärks med totalt under 20062008. satsningar på utbildningsområdet motsvarar totalt 20062008. Utgångspunkten för moderat kriminalpolitik är människors rätt till trygghet från våld och brott. Därför föreslår vi en betydande satsning på rättsväsendet, i syfte att säkra trygghet och säkerhet för den enskilde. Människor som drabbas av brott ska kunna lita på att dessa upp och lagförs. Vi satsar, till skillnad från regeringen, på hela rättsväsendet. Polisen är den yttersta garanten för människors trygghet och måste finnas till hands vid rätt tid, på rätt plats. Därför ger vi polisorganisationen resurser för att nyutbildade poliser ska kunna anställas, som utrymme ges till utbildning och anskaffning av material. Våra satsningar ska också möjliggöra en modernisering av polisorganisationen, bl.a. genom en bättre chefsutbildning. Brottsoffren ska sättas i centrum för rättsväsendet. Våra satsningar på polisen innefattar därför resurser till brottsofferhandläggare, vilka ska finnas över hela landet i anslutning till polisen. ges genom våra satsningar möjlighet till ytterligare anställningar och en ökning av lagföringar och rättstrygghet. Domstolarna ges resurser att hantera måltillströmningen på ett rättssäkert sätt. Detta är särskilt viktigt då domstolarna tillförts nya arbetsuppgifter, såsom trängselskatter och utlänningsärenden. Kriminalvården tillförs resurser för att klara av en ökande intagning av dömda brottslingar, och för att tillförsäkra dessa att vården ges ett meningsfyllt innehåll. Sammantaget föreslår vi en resursförstärkning för rättsväsendet med ca för perioden 20062008, utöver regeringens förslag. Med detta tillskott banar vi väg för ett starkare, effektivare och mer rättssäkert rättsväsende, som inte tolererar brottslighet. 11.5.3Kvalitet och valfrihet i vården Det har blivit alltmer uppenbart att den svenska sjukvården inte klarar av sin viktigaste uppgift att erbjuda vård med god tillgänglighet och kvalitet. Misslyckandet kostar i lidande och försämrad livskvalitet för dem som väntar på vård. Bristen på valfrihet inom offentlig sektor leder till fyrkantiga och omoderna lösningar. En orsak är att de offentliga monopolens byråkrati försvårar anpassningen till människors behov. De stela strukturerna måste ersättas av flexibilitet, småskalighet och anpassningsförmåga. De fyra borgerliga partierna har inom ramen för presenterat ett antal förslag som syftar till att förbättra svensk sjukvård och omsorg, exempelvis införandet av en vårdgaranti och att staten ska överta det finansiella ansvaret för assistansersättningen. Det handlar också om satsningar på ökad kvalitet i sjukvården, fritt val i äldreomsorgen, en ny tillsynsmyndighet samt åtgärder inom ramen för den av alliansen föreslagna s.k. startlagen, dvs. åtgärder som syftar till att öka mångfalden av utförare inom den offentliga sektorn.55 Därtill vill göra ett antal specifika satsningar. Det handlar bl.a. om en tillkommande satsning på psykiatrin på för åren 20072008 som syftar till att finansiera merkostnaden för att genomföra de delar av regeringens psykiatrisamordnares förslag som regeringen inte har beviljat resurser till. Vi vill också öka anslaget till verksamheten med personliga ombud med . Dessutom föreslår vi att ett bostadsstöd till personer med funktionshinder införs. Landstingen ska ges bättre möjligheter att styra verksamheten som ekonomin bör förstärkas. Detta kan bl.a. ske genom att landstingen ges större utrymme för avgiftsfinansiering inom den öppna vården. Vi höjer därför högkostnadstaket . Taket höjs från dagens till . Vi räknar med att de direkta intäkterna från höjda avgifter kommer att uppgå till ca . Eftersom höjningen ger landstingen bättre möjligheter att anpassa avgifterna inom den öppna vården bedöms förslaget leda till påtagliga dynamiska effekter. Dessa kan komma att uppgå till årligen.56 De extra resurser som höjningen av högkostnadstaket ger ska oavkortat tillfalla landstingen, vilket betyder att politiken ger vården och omsorgen betydande resurstillskott utöver regeringen. En positiv välfärdsutveckling är i stor utsträckning förknippad med ökad handel och därmed även med transporter och kommunikationer. Till följd av att underhåll och investeringar i det svenska vägnätet varit eftersatt har tappat i konkurrenskraft. Eftersom vägnätet och övrig infrastruktur spelar en avgörande roll för hela den svenska ekonomins tillväxtförmåga avsätter vi därför ca 7miljarder kronor mer än regeringen till utbyggnad och underhåll av vägar . har inte råd att tappa konkurrenskraft och att slösa pengar i politiskt köpslående mellan olika landsändar och för att tillfredsställa regeringens stödpartier. Alltför ofta får renodlat partipolitiska hänsynstaganden för stort inflytande. Analyser av ett stort antal projekt visar att det finns en skillnad mellan de projekt som är samhällsekonomiskt lönsamma och de som genomförs. Vi anser därför att prioriteringen mellan olika projekt måste vara tydligare än tidigare och grundade i samhällsekonomiska överväganden. eftersträvade i försvarsbeslutet en bred uppgörelse med Socialdemokraterna för att söka en bred samförståndslösning kring försvars- och säkerhetspolitiken.