mot · GT02N476 · 2005-10-05 00:00:00 — Miljöeffekterna av stängningen har blivit årliga ökade utsläpp av koldioxid, svaveloxider och kväveoxider. har, i rapporten elproduktion och CO2-utsläpp i , undersökt vilken marginalproducerad el som kommer att nyttjas i bl.a. utifrån scenariot att 2stängts. Resultatet av studien visar att det kommer att vara kolkondenskraftsproducerad el från danska som utgör marginalproduktionen. Således kommer varje enhets reducering av elproduktionen i att föra med sig ökade CO2-utsläpp från de danska kolkraftverken. anser att effekterna av stängningen borde ha belysts i en miljökonsekvensbeskrivning innan beslutet togs. Växthuseffekten kan vara det största hotet mot framtida livsbetingelser på vår jord. Ansvaret för kommande generationer måste vara en viktig drivkraft i arbetet för att minska klimatpåverkande utsläpp. anser att ett europeiskt perspektiv måste läggas på energipolitiken. Energibeslut måste fattas i samklang med övriga . Från avvecklades den europeiska energimarknaden för företag. Samma sak sker för hushåll från . Dessvärre har den inte gjort någonting för att förbereda och svensk energimarknad för det som komma ska. Avregleringen ska, trots högre elpriser i , inte ses som ett hot utan som en möjlighet. är nettoimportör av el, men har grundläggande förutsättningar för att kunna bli nettoexportör till våra europeiska grannar. Det skulle dessutom röra sig om el som gör grönare eftersom all el som produceras på marginalen i kommer från olja eller kol. Men för att ska kunna bli en elexportnation krävs att regeringen ger sitt stöd till en sådan utveckling. Så är inte fallet . är nästan bäst i på att producera el utan utsläpp men använder nästan mest el av alla. Basindustri och det kalla klimatet har betydelse för denna situation. Det finns också en stor besparingspotential om rätt styrmedel sätts in. Ett sådant kunde vara att byta bort direktel för uppvärmning i hushållen. Ett annat att öppna för investeringar i ny produktion. Ett tredje är att utveckla metoder för energieffektivisering. menar att bör genom att öka produktionskapaciteten och överföringskapaciteten kunna bli en nettoexportör till . En avreglerad europeisk marknad erbjuder stora möjligheter. Men då måste en betydligt större långsiktighet finnas i besluten. Enligt () ökade EU-ländernas CO2-utsläpp med . Detta som man endast lyckats minska utsläppen (se tabell). EU-länderna har som åtagande, enligt , att minska de totala koldioxidutsläppen mellan , basåret är . Enligt EEA är denna målsättning i det närmaste omöjlig att uppnå med tanke på utvecklingen . EU-ländernas CO2-utsläpp 19902001 och mål för 200820124 Tio av medlemsländerna verkar vara på väg att skjuta över sitt mål med relativt stor marginal medan , och trots allt ser ut att kunna nå sina mål. Utvecklingen visar tydligt att om inget radikalt görs så kommer inte EU att klara av de målsättningar man åtagit sig i samband med Kyoto. måste visa ledarskap när det gäller klimatfrågan. Om man inte kan föregå med gott exempel så går det heller inte att påverka andra länder att faktiskt ansluta sig till . För att begränsa klimatutsläppen krävs olika åtgärder, framför allt insatser för bättre energihushållning samt en övergång till alternativa energikällor, främst förnybar energi. Transporternas roll måste beaktas. Medlemsländernas förutsättningar att satsa på förnybar energi varierar starkt. Länder som och saknar vattenkraft och har begränsade möjligheter för odling av biomassa. Ett land som däremot har goda förutsättningar både vad gäller vattenkraft och biomassa. Det är därför rimligt att de olika medlemsländerna hjälper varandra när det gäller att klara CO2-målen, dvs. utnyttjar de möjligheter frihandeln ger när energimarknaden blir gemensam. har länge drivit kravet att EU ska göras mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det, just på grund av ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Dessvärre har den , senast i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. På energiministrarnas ministerråd nåddes en politisk uppgörelse om att påskynda liberaliseringen av energi- och gasmarknaden. Enligt överenskommelsen ska en liberalisering av el- och gasmarknaderna för icke hushållsförbrukare genomföras , och marknaderna ska öppnas fullständigt för alla konsumenter . I överenskommelsen fastställdes också bestämmelser om uppdelning av verksamheterna för systemansvariga för överföringssystem och för distributionssystem och tillsynsuppgifter. Beslutet innebär att energipolitiken måste utformas utifrån ett europeiskt perspektiv och inte längre hanteras som en del av inrikespolitiken. Det beklagliga är att regeringen valt att bortse från de nya perspektiv som öppnas upp när framför allt elmarknaden blir gemensam. Det innebär att både företag och enskilda hushåll har dålig beredskap för de prishöjningar som blir en ofrånkomlig del av den gemensamma marknaden. För att inte företag och hushåll plötsligt ska överraskas av kraftigt höjda elpriser måste de möjligheter som finns i vårt land att hushålla långt bättre med energin ses över. På kontinenten är elpriset avsevärt högre än i , inte minst för industrin. Genomsnittspriserna är minst dubbelt så höga som i . Vid hög belastning, dvs. då efterfrågan är som högst, är taxorna högre. De högre priserna på kontinenten har lett till en avsevärt lägre elanvändning än i vårt land. I många av EU:s medlemsländer är konsumtionen per capita bara en tredjedel av . Klimatet spelar in, liksom den höga andelen elintensiv industri i vårt land. Det är viktigt att nu skapar kraftfulla incitament för företag att ytterligare effektivisera sin elanvändning. Genomsnittliga elpriser och för hushåll som konsumerar 20000 kWh/år5 Dagens nordiska system är energidimensionerat, vilket betyder att det är magasinens fyllnadsgrad som styr priserna i medan effektproblemen är relativt begränsade. På kontinenten är det däremot effektdimensionerat, vilket innebär att det är kraftverkens kapacitet som är avgörande. Det uppstår signifikant risk för brist då industrin går för fullt. Detta innebär att man exempelvis i behöver köpa ström för att slippa investera i nya kraftverk. kommer då att kunna utnyttja vattenkraften på ett helt nytt sätt. Ström kan importeras billigt, och skickas strömmen tillbaka två dyrare. är spotpriset på den europeiska marknaden dubbelt så högt som nattpriset. Före EU-inträde var det logiskt att inom flertalet sektorer satsa på typiskt svenska lösningar. Men så kan inte politiken föras . Beslut måste fattas i samklang med övriga . Om så inte sker missas stora möjligheter att snabbt och effektivt bidra till att möta Kyotoprotokollets krav på lägre koldioxidutsläpp som en klimatstrategi med europeiska förtecken ska leda till. EU-länderna har enats om ambitiösa mål för att öka användningen av förnybar energi. av elproduktionen ska 2010 baseras på förnybar energi. I samband med detta (EG-direktiv /77) uppmanades att öka andelen förnybar energi med totalt per årsbasis . Även om redan utnyttjar stora mängder förnybar energi, främst genom det omfattande vattenkraftsprogrammet, finns mycket goda förutsättningar för ytterligare satsningar på förnybar energi, inte minst biomassa för kraftvärme. anser att ambitionerna bör ligga högt och föreslår därför att den ursprungliga ambitionsnivån, dvs. ytterligare på årsbasis från förnybar energi , ska gälla. har varje lands elproduktion i princip svarat mot respektive lands elkonsumtion. På en fri europeisk elmarknad är emellertid alla kraftverk, oberoende av lokalisering, en del av den europeiska produktionskapacitet från vilken alla köper sin ström. är nästan bäst på att producera el utan utsläpp men använder vi nästan mest el av alla. På marginalen kommer den sist påsatta svenska lampan eller spisen eller industrimotorn att ta sin el från det dyraste kraftverket i . Detta kallas den marginella produktionen och den kommer att vara kolkondens, med låg verkningsgrad och stora utsläpp. Alla andra kraftverk går, alldeles oavsett om ytterligare en lampa tänds eller släcks. Det är detta förhållande som gör att den el som blir över genom ett ökat elsparande i skulle kunna ersätta dyr och ineffektiv kolkondens i länder som , och . Regeringen måste sluta tänka svenskt på energipolitikens område Regeringens och samarbetspartiernas energipolitik saknar såväl långsiktighet som ett Europaperspektiv. Man har konsekvent bortsett ifrån de möjligheter som en framtida gemensam europeisk elmarknad erbjuder. Denna marknad kommer att erbjuda stora möjligheter för att i samarbete med EU effektivt och dessutom billigt bidra till att möta de krav som EU står inför enligt Kyotoprotokollet. Den svenska elmarknadens avreglering 1996 får nu sin motsvarighet när elmarknaden i genomförs . Den innebär att svenska kraftproducenter kan sälja el till kontinenten . Reformen underlättar både export och import av el. Nya överföringskablar till kontinenten ska enligt eldirektivet byggas från både och . Existerande överföringskapacitet i MW till vår omvärld med kolkondens som kan ersättas6 Kapaciteten motsvarar av hela kärnkraftsproduktionen. Miljöavgift på importerad kolkraft Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder skapa möjlighet att ålägga importerad kolkraft en svensk miljöavgift. lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter, vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som anser vara helt förkastligt. Till skillnad från vad många tror är vissa år nettoimportör av elenergi. Enligt siffror från () ökade importen av el med . Detta förbyttes då nettoexporten var . Det sistnämnda årets nettoutflöde berodde på den förbättrade vattensituationen och på den då rekordstora kärnkraftsproduktionen. Nordel, samarbetsorganet för systemoperatörer, har i en rapport redovisat att förutsättningarna för att klarar ett lindrigt torrår är små. Det förutsätter bl.a. att konsumtionen momentant kan dras ned med , att reservkraft kan aktiveras och att överföringsmöjligheterna finns. Dessutom förutsätts att , som är det enda landet med överskottskapacitet, överskrider alla CO2-kvoter. Eftersom elanvändningen ökar blir elförsörjningen helt beroende av import från främst , , och . Denna el kommer till största delen från kolkraft eller kärnkraft. I byggs kärnkraften ut. Den kortsiktighet som präglar den svenska energipolitiken har lett till att investeringar i nya anläggningar har uteblivit. i motionen har de senaste 20 årens olika elstopp behandlats. anser att det finns en koppling även mellan strömavbrotten och det underskott av elproduktion som har. Vi föreslår att utreder de underliggande orsakerna till strömavbrotten för att se om de kan härledas till svag produktionskapacitet i och till undermålig överföringskapacitet till och från . Utredningen bör resultera i förslag för att stärka produktionen och minska strömavbrotten. Stängningen av reaktorerna i ökade risken för effektbrist i . Redan tidigare hade en stor del av reservkraftverken i landet avvecklats. är särskilt sårbart på grund av att överföringskapaciteten av el från norra till är otillräcklig och behöver byggas ut, liksom överföringskapaciteten mellan och . Överföringskapaciteten från norra till ligger på 6 7007 000 MW. Överföringskapaciteten mellan mellersta och är begränsad till 35003900 MW. anser att det är bra att regeringen föreslår en utbyggnad av överföringskapaciteten till genom en ny likströmskabel till en investeringskostnad om 1,6 miljarder. Den nya ledningen gör det möjligt att importera framför allt finsk kärnkraftsel från det planerade kärnkraftverket i Olkiluoto. förutsätter att också bygger kraftledningar som gör det möjligt för svensk elexport. Ju större det tillgängliga energisystemet blir, desto större är sannolikheten att energitillförseln i hela området är säker. Ökade överföringskapaciteter gör också att områden som har högt elpris får ökat utbud och därmed konkurrens som kan pressa elpriserna. Med hjälp av likströmsledningar kan kraftöverföringen på långa sträckor väsentligen ökas. Tekniken används redan på där av all el produceras av vindkraftverk på norra och södra udden. Eftersom befolkningen är koncentrerad mitt på ön måste elen transporteras dit utan stora förluster, och utan luftburna högspänningsledningar. Lösningen är nedgrävda likspänningskablar. De kan transportera sex gånger så mycket elkraft som motsvarande traditionella högspänningskabel för växelström. ser positivt på den utvecklingen. kommer det sannolikt att finnas likströmskablar som kan transportera sexton gånger mer effekt än dagens högspänningskablar. Då kan en enda likströmsledning försörja en stad som med el. Utveckling mot större företag Kraftföretagen struktureras mot allt större och mer integrerade energiföretag med verksamheter i flera länder. I domineras elproduktionen av tre aktörer: , och Fortum. De svarar tillsammans för av den totala kraftproduktionen. är den största elproducenten i och har som mål att bli ett av de ledande kraftföretagen i . Statliga koncentrerar nu sina resurser till expansion i främst och där produktionen baseras på kol och kärnkraft. Kapitalbehovet är stort. anser att privatisering istället för eventuellt ägartillskott bör övervägas. Delar av kan med fördel privatiseras. Svenska staten, som till höga kostnader stänger ned kraftproduktion i , är en stor ägare i stora tyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar och kan bli en stor leverantör av el från dessa energikällor till . inser dock att man med knapp tillgång till vattenkraft inte kan avstå från kolbaserad elproduktion. Därför välkomnar vi att arbetar på att möta problemen genom en ny teknik med CO2-sänkor i den experimentbyggda CO2-fria kraftanläggning som planeras. anser att det är viktigt att små producenter stimuleras så de kan leva kvar på marknaden. Småskaligheten har en kompletterande funktion och stärker energiförsörjningen. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 21 för förslår förändringar enligt följande: Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system Såsom nämnts tidigare i motionen är i en framskjuten position när det gäller forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. Dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiga när det gäller den framtida energiförsörjningen. anslår därför totalt ytterligare till de båda forskningsområdena. Nytt anslag: Stöd till bostadsägare som vill sluta att värma upp sin bostad med direktverkande el För att underlätta för villaägare att minska sin elförbrukning föreslås ett nytt anslag för bidrag till investeringar i ny värmekälla. Anslaget uppgår till 2005. Anslaget på finansierar Statens energimyndighets förvaltningskostnader. Myndigheten har fått ett kraftigt utökat anslag och några nya arbetsuppgifter. Vi ser positivt på möjligheten till utökad kontrollfunktion men finner den mindre framgångsrik då sanktionsmöjligheter fortsatt saknas. Vi föreslår en anslagsbesparing på . 35:2 Insatser för effektivare energianvändning Anslaget ingår i ett nytt femårigt program som ersättning för det energipolitiska program som beslutades och som löper ut och ger intrycket av att vara ett diversekonto. Dessvärre återkommer likartade åtgärder som har funnits i tidigare program och som inte visat sig vara framgångsrika. Anslaget på avser bl.a. bidrag till kommunala energirådgivare, fortbildning av desamma, stöd till regionala energikontor samt utveckling och spridning av verktyg och metoder. anser det vara angeläget att energirådgivning fortsatt bedrivs i kommunerna. Det behövs dock en översyn av de olika rådgivningsfunktioner som finns i kommunerna; t.ex. lokala Agenda 21-samordnare, konsument- och budgetrådgivare. Regeringen aviserar en sådan hållning i proposition 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig försörjning. Regeringen menar att det kan finnas samordningsvinster att hämta genom att slå samman olika funktioner till lokala centra för hållbar utveckling och att detta bör utredas. I en sådan utredning bör även de regionala energikontorens roll studeras. ser gärna att en sådan utredning kommer till stånd. En sänkning på av anslaget föreslås då det utökats kraftigt men utan att en nödvändig översyn av verksamhetens organisering gjorts. föreslår en nivåökning med för att kunna behålla de kommunala energirådgivarna. 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion Anslaget som nästan dubblats sedan föregående år avser att bidra till teknikupphandling för att utveckla ny energieffektiv teknik på marknaden. I anslaget ska även stöd för marknadsintroduktion för energieffektiv teknik ingå. ser positivt på den del som syftar till marknadsföring av solvärme. 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Anslaget fördubblades till . Redan då ansåg att en så snabb utbyggnad av produktionen var orimlig med tanke på alla koncessioner och miljöprövningar som måste till. Därmed har ett stort anslagssparande byggts upp. anser att anslaget bör ha en mer jämn fördelning över tiden för att understryka vikten av stabilitet i energipolitiken. Anslaget bör därför minskas med . Med anledning av att föreslår ett nytt anslag för speciell forskning minskas regeringens allmänna forskningsanslag med . Regeringens nu föreslagna fördubbling från till 2006 är orimlig. Det är inte möjligt att få tag i forskningskompetens med så kort varsel. 35:6 Statlig prisgaranti elcertifikat På grund av det höga elpriset har prisgarantin ännu inte trätt i kraft. anser dessutom att systemet med elcertifikat bör ersättas med ett fastprissystem. Hela anslaget kan därför dras in.