ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02A396 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagshälsovården blir ett obligatorium. För att uppnå det goda arbetet behövs en helhetssyn över arbetsförhållandena. Det kan handla om arbetsorganisation, medbestämmande på arbetsplatsen, utbildningsmöjligheter och god arbetsmiljö. har vi allt för höga ohälsotal och accelererande förtidspensioneringar/sjukbidrag i vårt land. Orsakerna till ohälsotalen varierar. För många handlar det om att sjukskrivningen är relaterat till den fysiska eller psykiska arbetsmiljön på jobbet. finns det brister inom arbetslivet när det gäller kompetens och en ovilja att anpassa arbetet efter människors enskilda förutsättningar och ålder. För att vi skall kunna motverka att människor far illa på sina jobb och för att vi skall kunna skapa arbetsplatser som kännetecknas av det goda arbetet så har företagshälsovården en viktig roll. Företagshälsovården är en strategisk resurs i strävan att nå bra arbetsmiljöer. I SOU 2004:113 föreslås bl a en ny företagshälsovårdslag. Syftet med den nya lagen är att främja utvecklingen av god företagshälsovård, genom att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, en slags kvalitetsstämpel. Det är ett steg i rätt riktning. Fast det räcker inte. Företagshälsovården måste vara ett samhälleligt hjälpmedel i arbetet mot ohälsan. Och i ett längre perspektiv i arbetet med att öka sysselsättningen och därmed förutsättningen för en fortsatt god välfärd. För att säkerställa att alla anställda får tillgång till nödvändig företagshälsovård bör den bli obligatorisk.
mot · GT02A399 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn över hur vi i skulle kunna utforma en långsiktig och hållbar lärlingskultur i syfte att skapa lärlingsplatser. Alla unga människor är inte motiverade att läsa vidare på gymnasium eller högskola/universitet, likaså äldre arbetslösa. Detta kan leda till att de hamnar i en arbetslöshet eller blir kvar i arbetslösheten. I många kommuner skapar man andra utvägar som t.ex. praktikplatser och lärlingsplatser. Ofta kombineras dessa med teori och praktik. Arbetsförmedlingen bistår också med åtgärder. Inom vissa yrken som t.ex. frisöryrket har man en tradition av lärlingsutbildning/lärlingsplats som utbildningsform, vilket är ett bra alternativ till den traditionella gymnasieutbildningen. Utbildningstiden är och större delen av utbildningstiden är förlagd till en frisörsalong/arbetsplats. Man gör också att gesällprov för att ta sitt gesällbrev. Trots att denna verksamhet är konjunkturanpassad så är den lyckosam. Det finns många områden inom arbetsmarknaden där vi skulle kunna utveckla denna form av lärande till ett yrke, t.ex. inom hantverk, udda byggnadsvård och turistnäringen. Den satsning som vi nu gör på lärlingsplatser är bra. skall 3000 lärlingsplatser inrättas och riktas till ungdomar mellan som saknar fullständig gymnasieutbildning. Fast vi behöver planera långsiktigt. I andra länder t.ex. i har man en tradition av att ha lärlingsutbildningar, likt vårt gamla gesäll- och mästersystem. Vi behöver göra en ordentlig översyn över hur vi i skulle kunna utforma en långsiktig och hållbar lärlingskultur i syfte att skapa lärlingsplatser. Målet är att skapa sysselsättning, ge människor förutsättningarna att lära sig ett yrke, skapa alternativ till de teoretiska utbildningarna och att bevara det yrkeskunnande som många besitter. Detta bör ske i samverkan med arbetsmarknadens parter.
mot · GT02A403 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier och . Vi talar om livslångt lärande och att man som arbetslös måste vara aktiv och söka arbete. Arbetslösa bemöts när de söker arbete med att de inte har tillräcklig kompetens eller kunskaper i svenska språket och därför ej kan få arbete. Tar de arbetslösa egna initiativ för att förbättra sin kompetens och sina kunskaper i svenska språket eller när arbetsförmedlingarna är stängda och personalansvariga på företagen har slutat arbeta för dagen eller har helgledigt är risken stor att man begår brott mot a-kassornas regelsystem och blir återbetalningsskyldig samt kan bli åtalad för bedrägeri. Regelsystemet för rätt till a-kasseersättning säger att den arbetslösa ej får studera sfi (svenska för invandrare) mer än oavsett om detta äger rum och när arbetsförmedlingarna är stängda och ingen personalansvarig på företag finns tillgänglig. Dessa begränsningar gäller även komvux 216 poäng och 264 poäng , samt högskoleutbildning max 12 poäng per termin. Begränsningarna av ovan nämnda slag bör tas bort. Vi bör istället stimulera arbetslösa att ta egna initiativ till utveckling/utbildning som underlättar för dem att få arbete. Arbetslösa bör i samråd med arbetsförmedlingens handläggare få rätt att studera och för att höja sin kompetens för att lättare få arbete. Givetvis bör inte detta äga rum under tid (kontorstid) då arbetsförmedling och personalansvarig är tillgänglig, dvs. utveckling/studier får inte inkräkta då den arbetslöse aktivt kan och bör söka arbete. Detsamma gäller om den arbetslöse blir erbjuden ett heltidsarbete. Då bör han/hon kunna ta erbjudet arbete.
mot · GT02A404 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ackumulera sparad semester. Med dagens regler i semesterlagen tvingas alla löntagare sparande av semesterdagar att ta ut sex veckors semester de kommande fem åren innan man på nytt kan börja spara semesterdagar. Jag menar att lagen bör förändras så att jag ska kunna spara fem veckors semester och därefter kunna ta ut intjänad semester, samt ta ut de sparade semesterdagarna som är som jag ånyo spar betalda semesterdagar som överskrider de jag intjänat under det senast intjänande året. Semesterlagens 18 § andra stycket säger: Sparade semesterdagar skall läggas ut ... Det tredje stycket i semesterlagens 18 § säger dessutom: Semesterdagar får icke sparas under semesterår då arbetstagaren får ut semesterdag som har sparats . Semesterlagen ska ge alla en möjlighet att spara alla betalda semesterdagar som överskrider 20 betalda semesterdagar under ett intjänandeår. Detta ska man kunna göra så att man max ska kunna ha sparat ihop 25 sparade semesterdagar. Ändrar man lagen på detta sätt kommer taket på fem veckors semester och fem veckors sparad semester att kvarstå, vilket borde vara meningen med semesterlagen.
mot · GT02A409 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sektorsöverskridande jämställdhetsarbete. I årets särtryck till budgetpropositionen Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män kan man läsa: Årets genomgång visar endast på marginella förändringar jämfört med föregående år. är löneskillnaderna mellan kvinnor och män betydande, deltidsarbetande är mer vanligt förekommande bland kvinnor än män, arbetsmarknaden är starkt könssegregerad, kvinnor utför en större andel obetalt arbete än män, en större andel kvinnor än män får ersättning från socialförsäkringen m.m. Ja, listan kan göras lång. Jämställdhetsarbetet går alldeles för långsamt. Det handlar nu om att synliggöra den könsmaktsordning som råder och att angripa de strukturer som upprätthåller den. I samhället finns flera sektorsöverskridande områden där det finns myndigheter. Det gäller exempelvis integrationsfrågor, miljöfrågor och ungdomspolitiken. Detsamma borde också kunna gälla jämställdhetsarbetet och genusperspektivet. Där myndighetens uppgift t.ex. kan vara att ansvara för omvärldsbevakning, uppföljning och utvärdering, bidragsgivning, kunskapsutveckling och information. Detta föreslås också utav utredaren till SOU2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitikens nya mål. Det finns ett behov av att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet och att tydligt visa att det är en prioriterad fråga, så att man inte igen kan läsa i bilagan om marginella förändringar.
mot · GT02Bo201 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge med omgivande områden status som nationalstadspark. Genom en ändring i lagen om hushållning med naturresurser (NRL) har möjligheten öppnats att förklara områden för nationalstadspark, om området i huvudsak är oexploaterat och då parklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till, ur rikssynpunkt, unika landskap. första nationalstadspark är området UlriksdalHagaBrunnsvikenDjurgården i och kommuner. har också Uppsalaåsen-Fyrisån i och det centrala i blivit nationalstadsparker. Regeringen kan överväga att förklara områden för nationalstadspark. Det bör övervägas i samband med den fortsatta fysiska riksplaneringen. och med omkringliggande områden uppfyller väl de kriterier som gäller för en nationalstadspark. Argumenten för en nationalstadspark är att skydda tillgång till en rik och varierad natur- och kulturmiljö, något som blir allt viktigare för människors välbefinnande. För boende i tätorter är tillgången till parker och grönområden av stor betydelse för vardagsmiljön och för rekreation och friluftsliv. Dessa områden har också betydelse för människors hälsa och för den biologiska mångfalden i tätorterna. Status som nationalstadspark innebär ett samlat och långsiktigt skydd mot exploateringsföretag m.m. Ny bebyggelse och nya anläggningar får komma till stånd och andra ingrepp utföras endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmark och utan att i övrigt skada natur- och kulturvärden i området. De ekonomiska konsekvenserna av ett utpekande bör vara begränsade. och är inte detaljplanlagda och har inget förordnande enligt naturvårdslagen. Däremot är området i översiktsplan markerat som område av riksintresse för sina kulturvärden och område för långsiktigt bevarad markanvändning. Kommunen äger i stort sett all mark i området. Enskilda objekt som kan framhållas är bl.a. , , , och Klippträdgården. Några aktuella exploateringsintressen är inte kända och området är starkt förankrat i kommunen som en betydelsefull stadspark. De fördelar som skulle uppnås med att och angränsande områden förklarades som nationalstadspark är att skyddet skulle bli starkare och därmed långsiktigt trygga områdets fortbestånd utan exploateringsintrång. Dessutom skulle uppmärksamheten av en sådan förklaring ge dessa områden en tydligare bevarandestatus.
mot · GT02Bo202 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa tanken på ett moratorium för nyetablering av stormarknader. Handel sker i flera olika former då det finns en efterfrågan och ett behov av olika butiker. Vårt samhälle kräver allt från små specialiserade butiker till stormarknader. För att etablera en ny stormarknad krävs i de flesta fall att kommunen ändrar detaljplanen för att den nya verksamheten skall få bedrivas. Flertalet kommuner ser en stormarknadsetablering som någonting mycket positivt då detta ökar kommunens attraktionskraft. Invånarnas krav på bra livsmedel kan mötas på naturlig väg genom att flera företag visar intresse för att etablera sig. som flera kommuner välkomnar etableringar av stormarknader finns det olika intressegrupper och politiska partier som ifrågasätter rådande lagstiftning på området. , och () har till och med gått så långt att man ställt krav på ett tillfälligt moratorium för etableringar av stormarknader. Ett moratorium för etableringar av stormarknader är ett mycket effektivt sätt att hindra fri konkurrens inom dagligvaruhandeln och därmed även motverka sänkta matpriser. De svenska matpriserna är bland de högsta i vilket bland annat visas i en undersökning från Norska Sentralbyrån som presenterades . Samma undersökning visar att ligger i absoluta toppen vad gäller matpriser, över genomsnittet i EU. införde ett moratorium för externa etableringar 1998. Sannolikt är en av anledningarna till de högre matpriserna att moratoriet i hindrat etableringar av stormarknader och lågpriskoncept som ökar konkurrensen och därmed sänker prisnivån. Att införa ett moratorium för etableringar av nya stormarknader är en kraftig inskränkning i näringsfriheten. Därför bör alla förslag i riktning att införa ett sådant moratorium avvisas med kraft.
mot · GT02Bo203 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generationsboende. föreslog miljödebattören annex bostäder, även kallat generationsboende, som lösning för kommande demografiska och eventuella samhälleliga ekonomiska påfrestningar. Det är ett mycket bra förslag som dock inte uppmuntrats särskilt. Miljömässigt är generationsboende en fördelaktig typ av boendeform, eftersom samma tomtareal kan rymma två hushåll istället för ett. Själva namnet antyder också att det är möjligt för flera generationer att leva nära varandra och ha nytta av varandra. Att ha nära till sina anhöriga och känna sig trygg om något skulle hända är för många äldre en viktig fråga. Många barnfamiljer önskar också att far- och morföräldrar har en nära relation till sina barnbarn och kan hjälpa till med barnpassning eller läxläsning. Närheten mellan generationerna skapar också förutsättningar för att de äldre kan leva längre i hemmet innan andra boendeformer krävs; eller att ungdomar kan få större frihet och ansvar utan att behöva flytta långt hemifrån. Detta leder till en ömsesidig vinst för äldre och yngre att kunna umgås, ta hjälp av och berika varandra i vardagen. Denna typ av boende är alltså positiv i ett socialt-, ekonomiskt- och miljöperspektiv. talade dåvarande bostadsminister för en ökning av byggandet av radhus och villor med hyresrätt. Detta har allmännyttiga Stångåstaden i på ett lyckligt sätt genomfört. Fler kommuner borde följa detta initiativ! Generationsboendet minskar bostadsbristen och motverkar ålderssegregationen i boendet.
mot · GT02Bo204 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillgänglighet för funktionshindrade såtillvida att diskriminering och utestängning på allmänna platser i samhället skall förebyggas och att kraven på tillgänglighet måste vara tydligare formulerade så att tillämpningen underlättas. Alla människor har olika funktionsförmåga, och någonstans i alla samhällen och miljöer går en gräns mellan dem som klarar sig i den fysiska miljön och dem som inte gör det. Lagstiftning om planering och byggande är ett sätt att välja eller påverka var gränsen skall gå. Därför är det viktigt att de krav på tillgänglighet för funktionshindrade som ställs i (PBL) efterlevs. Tyvärr möter rörelsehindrade personer i alldeles för ofta hinder som leder till att de utestängs från delar av samhället. Allmänna kommunikationer, offentliga lokaler och miljöer är ofta otillgängliga för dem med rörelsehinder. Kraven i PBL måste följas när det gäller att undanröja enkelt åtgärdade hinder i den befintliga miljön. Likaså när det gäller att göra transportmedlen tillgängliga och vid nybyggnationer. ges alldeles för ofta dispens från kraven på tillgänglighet för alla, vilket i praktiken utesluter många människor från det vardagliga samhällslivet. Det är oacceptabelt. Det finns fortfarande såväl synliga som osynliga hinder kvar som måste rivas för att samhället på allvar ska vara öppet för alla. I och med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare som antogs av så finns nu en beskrivning av hur vägen till fullt medborgarskap skall se ut. Den nu verksamma har som uppgift att se över PBL samt lämna förslag till de lagändringar som anses nödvändiga. Slutbetänkandet skall lämnas . Genom att ha en fungerande plan- och bygglagstiftning kan diskriminering och utestängning förebyggas. Därför bör i sitt slutbetänkande ta hänsyn till de brister som finns i tillämpningen. Bland annat de stora möjligheter till avsteg från grundkraven med hänsyn till exempelvis terrängförhållanden, verksamhetens art, skäliga kostnader, tekniska förutsättningar och kulturvärden som finns. Ett annat problem är att kraven på tillgänglighet endast kan ställas på själva byggnaden, som placering och utformning av installationer och teknisk utrustning t.ex. i hissar ofta är avgörande för användbarheten. Kraven måste vara tydligare uttryckta så att tillämpningen underlättas. Slutligen behövs incitament för bättre tillämpning, främst genom starkare sanktioner och genom att tillgänglighetsfrågornas status höjs, t.ex. genom utbildning och forskning på akademisk nivå. I tillämpas stränga sanktioner vid försummelser av krav på tillgänglighet, vilket i sin tur leder till efterfrågan på kompetens och grundläggande utbildning.
mot · GT02Bo205 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bullerservitut. Det är stor brist på bostäder i . Därför är det bra att vi har markägare som vill sälja mark till bostadsbyggande i denna region. kommun ligger mitt emellan städerna och och så pendlar många människor från den orten till sitt arbete i någon av städerna. Pendlingsavståndet är perfekt. Allmänna kommunikationer som bra tågförbindelser gör det enkelt att ta sig till båda städerna och även förbindelserna till är bra. Möjligheterna är många, man kan bo i och pendla till sitt arbete om man har det på annan plats. är en bra ort att bo på, här finns bra service av alla slag och det finns även stora möjligheter för fler att bosätta sig här. som när det gäller att resa inom och utom landet även för Knivstaborna är perfekt. Men det finns ett stort problem att bullret från en tänkt flygbana sätter käppar i hjulet för de markägare som kan sälja sin mark för bostadsbyggande. Kommunen ger bygglov men dessa överklagas alltid av flygets myndigheter. Detta måste man komma tillrätta med. En lösning kan vara att man i lagstiftningen inför ett bullerservitut så att markanvändningen inte hindras. Det behövs lättnader i lagstiftningen när det gäller markanvändningen, staten intecknar alltför stora områden med hänvisning till bullerbestämmelser. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GT02Bo206 · 2005-09-26 00:00:00 — beslutar att upphäva lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag i enlighet med vad som anförs i motionen. Många kommuner har hårt ansträngda ekonomier och stora låneskulder, som belastar skattebetalarna med höga räntekostnader. I vissa fall förvärras problemen av kommunala bostadsbolag som går med förlust, vilket kostar skattebetalarna än mer pengar. Det är förvisso fel i sig att kommunerna ägnar sig åt att driva företag, eftersom detta bättre löses av den privata marknaden och utan att man tar ekonomiska risker som medborgarna sedan får betala dyrt för. Än värre är det att staten i praktiken tvingar kommunerna att fortsätta att driva bostadsföretag trots att det vore bättre för den kommunala ekonomin och därmed för medborgarna om man tilläts att privatisera verksamheten. Den nya lagen om allmännyttiga bostadsföretag som infördes försvårar och omöjliggör i vissa fall för kommunerna att privatisera sina bostadsföretag. Detta hindrar kommuner från att göra sig av med förlustbringande verksamhet och att betala av på sina skulder med hjälp av privatiseringsintäkterna. I slutänden är det som alltid skattebetalarna som drabbas. Lagen utgör också en kraftig inskränkning i det lokala självstyret och visar tydligt regeringens bristande respekt för den lokala demokratin. Av dessa skäl bör lagen om allmännyttiga bostadsföretag upphävas.
mot · GT02Bo207 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvisa villkor vid ombildning till bostadsrättsförening. Enligt nuvarande praxis måste en hyresgäst delta i bostadsrättsombildning som fastigheten köps av bostadsrättsföreningen eller senast därefter. Hyresgäster som på grund av arbetslöshet, sjukdom eller annan omständighet inte har kreditvärdighet i bank tvingas ofta att avstå från att delta i bostadsrättsbildningen. Om en hyresgäst anmäler att hans ekonomi förbättrats och att han nu kan och vill förvärva sin lägenhet i bostadsrättsform möts han ofta av svaret att det visst går bra men att fullt marknadspris måste betalas. Man tar med andra ord från de fattiga och ger till de rika; en omvänd . Detta är för den allmänna rättskänslan oerhört stötande. Det är för den enskilde illa nog att bli tillfälligt arbetslös. Att dessutom bli bestulen på sin rätt att delta i en bostadsrättsombildning på lika villkor som andra hyresgäster utgör ytterligare en ekonomisk belastning och lägger ytterligare sten på bördan. En sådan behandling hör inte hemma i en rättsstat och villkoren bör studeras med de mest utsattas tillvaro för ögonen.
mot · GT02Bo208 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostad och arbete. Enligt undersökning bor av ungdomar i åldern hemma hos sina föräldrar. Siffran är högre hos de unga männen än hos kvinnorna. Att ungdomarna i så stor utsträckning bor kvar hemma hör ihop med att de inte har råd, de har inte möjlighet att ekonomiskt klara av ett eget boende. Detta i sin tur har ett samband med att många inte har ett arbete, de har ingen egen inkomst att betala en egen bostad med. Många ungdomar har därmed kommit in i en ond cirkel, ingen bostad inget arbete ingen bostad. Detta är ett ekorrhjul som även andra åldersgrupper i har fastnat i. Människan är beroende av en fast punkt i tillvaron en bostad är en av förutsättningarna för att utvecklas och bli delaktig i samhället. Vid studiebesök i kommer vi ledamöter i kontakt med olika projekt som syftar till att se till så att ungdomar och bostadslösa hittar sin plats i samhället. I söker man komma till rätta med den onda cirkeln ingen bostad inget arbete ingen bostad genom målinriktade projekt. Projektidén har hämtats från , det visar på ett bra samarbete mellan EU-länder. Ett samarbete som även kan hämta inspiration ifrån och finna lösningar på problem som vi även har i vårt land. Ett intressant projekt som gett bra resultat är det som speciellt vänder sig till en målinriktad grupp, ungdomar som saknar både bostad och arbete. får de stöd av samhället genom ett boende i en hotelliknande verksamhet. Projektet är inte kravlöst utan alla som ingår i det måste ställa upp på en individuell utvecklingsplan där man noga följer upp att ungdomar och bostadslösa följer ett arbetsschema där både utbildning och ett aktivt arbetssökande ingår i programmet. Kravet är att ungdomarna måste visa på resultat och egna framsteg av studier eller ett aktivt sökande av ett arbete. Denna projektidé borde även prövas i .