mot · GT02Sf428 · 2005-10-05 00:00:00 — Bland de drygt 550 000 personer som lämnat arbetsmarknaden med aktivitets- eller sjukersättning finns med all säkerhet många som hade kunnat komma tillbaka om de fått rehabiliteringsinsatser snabbt. av förtidspensionärerna återvänder till arbetslivet. RFV:s stora undersökning bland långtidssjukskrivna visar att många av dem skulle kunna arbeta deltid eller heltid om de bara fick hjälp. nya studie Sjukskriven i onödan? visar att av de heltidssjukskrivna skulle vilja arbeta deltid med tanke på sin arbetsförmåga. uppger att de skulle kunna arbeta, åtminstone en del av sin normala arbetstid, om de i större utsträckning kunde påverka sin arbetssituation. Det är misshushållning med mänskliga och samhälleliga resurser då människor är sjukskrivna längre än nödvändigt! 7.2Rehabilitering lönar sig! Ett stort antal studier pekar på att aktiva sammansatta rehabiliteringsinsatser och ett snabbt agerande vid sjukskrivningar faktiskt ger positiva effekter för individen jämfört med passivitet. Dessa effekter kan avläsas på individers funktion, sjukdagar och in- eller återinträde i arbetslivet. Jämfört med dagens situation med relativt hög grad av passivitet ger förstärkt rehabilitering minskade sjukdagar och aktivitets- eller sjukersättningar. En fördjupad rehabilitering ger inte bara positiva effekter för de individer som på olika sätt drabbats av sjukdom eller arbetsskada. På lite sikt innebär det även stora samhällsekonomiska vinster. Enligt de försiktiga antaganden, med ett omfattande antal undersökningar som bakgrund, som görs i utredningen skulle en fördjupad rehabilitering medföra omfattande samhällsvinster: Om 7 000 personer deltar i ett rehabiliteringsprogram men endast 1 260 personer av dessa blir helt rehabiliterade, 1 400 personer rehabiliteras inte alls, medan övriga får arbetsoförmåga skulle samhällsvinsten ändå uppgå till . Varje satsad krona ger på lite sikt 9 tillbaka med utredningens antaganden. I utredningen görs också en beräkning för hur framgångsrika rehabiliteringsåtgärderna måste vara för att samhället inte skall förlora på dem. Enligt denna beräkning överstiger samhällsvinsten kostnaden för rehabilitering om var femte deltagare i fördjupad rehabilitering ökar sin arbetsinsats och får ett minskat vårdbehov motsvarande . I föreliggande budgetproposition redovisar regeringen att av dem som fått delta i någon form av samordnad rehabilitering hade uppvisat en ökad arbetsförmåga! Trots detta är det av dem som varit sjukskrivna längre än som fått delta i någon form av rehabilitering. Detta är högst anmärkningsvärt och ett slöseri med mänskliga resurser. 7.3Kravet på en rehabiliteringsförsäkring från flera håll Problemen med de skenande sjukförsäkringskostnaderna har lett till en tydlig ökning i debattintensitet på området. Flera seriösa och tunga instanser bl.a. LO, TCO och har, liksom , krävt att regeringen skall inrätta en ny rehabiliteringsförsäkring. Vad väntar den socialdemokratiska regeringen på? har länge motionerat i om att rehabiliteringsmomentet måste få en betydligt starkare ställning i sjukförsäkringen. Vi har ett mycket väl utvecklat, konkret förslag om hur detta skulle kunna genomföras. Förslaget bygger på en statlig utredning vars betänkande offentliggjordes men som ignorerats av regeringen. Utredningen heter Rehabilitering till arbete en reform med individen i centrum (SOU 2000:78). satsar sammanlagt på en kraftigt förbättrad Friskförsäkring (se tabell nedan). Sjukförsäkringen är huvudintäkt. Staten bör skjuta till den del som är rimlig för att finansiera rehabilitering för de som inte har en traditionell arbetsgivare, exempelvis arbetslösa. Specifikation av kostnaderna för Friskförsäkringen: Tabell 1 Ny och samordnad Friskförsäkring Ny och samordnad Friskförsäkring, kostnader vid helårseffekt Bättre rehabiliteringsutredningar (drygt 100 000 nivå-2-utredningar) Förstärkning med nya yrkesinspektörer Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering Rehabiliteringsinsatser (nivå 3-utredningar inkl fördjupad rehabiliterings-utredning) Avdrag för nuvarande medel till köp av rehabiliteringstjänster Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster Nationell metod- och utvärderingsenhet Koordinatorer (ca 1000 nya heltidstjänster inkl försök med 30 arbetsplats-rådgivare) Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud (inkl utredningsresurser) Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden Kompletterande arbetsmarknad förlängd rehabiliteringsersättning Tanken är att den nya försäkringen fortsättningsvis skall finansieras via arbetsgivaravgifter, men skall staten stå som medfinansiär. Enligt utredaren behöver mellan 2,6 miljarder och satsas för att sätta i gång det nya arbetssättet. 7.4Aktiv och snabbare rehabilitering är målet Ett stort antal studier pekar på att aktiva sammansatta rehabiliteringsinsatser och ett snabbt agerande vid sjukskrivningar faktiskt ger positiva effekter för individen jämfört med passivitet. Dessa effekter kan avläsas på individers funktion, sjukdagar och in- eller återinträde i arbetslivet. Jämfört med dagens situation med relativt hög grad av passivitet ger förstärkt rehabilitering minskade sjukdagar och aktivitets- eller sjukersättningar. är det inte ovanligt att den försäkrade bollas mellan olika offentliga aktörer. Nuvarande fyra ansvariga sektorer (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och ) har samma ansvar men olika mål och medel, vilket ofta gör att individer hamnar mellan stolarna. Individens ställning i dagens rehabiliteringssituation varierar beroende på vilket regelverk som är aktuellt. För att sätta individen i centrum och komma bort från det uppifrån- och myndighetsperspektiv som präglar dagens system krävs det en förändring. Det kristdemokratiska förslaget om förstärkt Friskförsäkring sätter individen i centrum och låter därmed det offentliga anpassa sig efter individernas skiftande behov och önskemål. 7.6En offentlig huvudaktör som samordnar alla insatser I arbetet med ohälsa saknas det samhällsekonomiska perspektivet . Den del av offentlig sektor som står för rehabiliteringskostnaden, dvs. sjukvården, har svårt att mäta resultatet av sitt arbete. Vid framgångsrik rehabilitering minskar kostnaderna i stället i en annan del av den offentliga sektorn, dvs. Det omvända gäller också, när insatser i sjukvården uteblir ökar kostnaderna hos . Några samverkande incitament finns således inte och incitamenten finns heller inte hos alla parter. anser därför att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret skall flyttas från de fyra nuvarande offentliga sektorerna (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och Försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör som har ett samordnande ansvar och erforderliga resurser. Vi föreslår som huvudaktör. För att det ska fungera på ett professionellt sätt krävs det att det utbildas personer med särskild kompetens inom rehabilitering på Försäkringskassorna, s.k. koordinatorer. Varje enskilt ärende ska ha en koordinator. Denne bör ha god förmåga att självständigt driva rehabiliteringsprocessen med respekt för individens rättigheter och integritet, gärna med erfarenhet från olika delar av arbetslivet. Koordinatorn driver på och följer rehabiliteringsprocessen och har på så sätt relativt god kontroll på om den försäkrade uppnått arbetsförmåga eller ej. Den första uppgiften innebär att försäkringsgivaren även skall arbeta med förebyggande insatser. Den andra uppgiften för försäkringsgivaren är att beräkna och betala ut ersättning till individen för dels inkomstförlust, dels andra ersättningar och bidrag som kan vara aktuella i det enskilda fallet. Den tredje uppgiften är att ansvara för rehabiliteringsutredningen. En grundlig utredning är själva utgångspunkten för en lyckad rehabiliteringsprocess. Den måste också göras tidigare än vad som sker . Som regel ökar då förutsättningarna för framgång, och på så sätt minskar också kostnaderna för försäkringen. Den fjärde uppgiften innebär att försäkringsgivaren aktivt skall verka för att den sjukskrivne individen kan komma åter i sitt tidigare arbete eller om detta inte är möjligt i likvärdigt arbete. Om den sjukskrivne individen saknar anställning skall försäkringsgivaren i stället se till att individen uppnår arbetsförmåga. Den femte uppgiften är att ansvara för uppföljning så att uppnådda positiva effekter kan vidmakthållas. 7.6.2Rehabiliteringsprocessens tre faser snabbare rehabilitering I vårt förslag skall rehabiliteringen komma in snabbt och ses som en process som består av tre faser. I praktiken råder det givetvis inte vattentäta skott mellan de olika faserna, tvärtom överlappar de varandra. Det är mycket viktigt att processen kommer i gång efter insjuknandet. I utredning föreslår man vid en avvägning att rehabiliteringsutredningen bör göras efter fyra veckors sjukskrivning eller tidigare om individen själv begär det. Genom att rehabiliteringsprocessen kan komma i gång tidigare än i nuvarande ordning kan man komma ifrån mycket av den tid som den sjuke, enligt nuvarande ordning, är passivt sjukskriven. Den nuvarande ordningen med att arbetsgivaren alltid skall inkomma med rehabiliteringsutredning upphör till förmån för Friskförsäkringen. Dagens system fungerar inte på ett tillfredsställande sätt. Det kan i vissa fall vara känsligt att arbetsgivaren utreder, speciellt med tanke på det växande antalet individer med stressrelaterade besvär. För vissa är lösningen inte att gå tillbaka till den gamla arbetsplatsen, vilket försvagar motivet för att den tidigare arbetsgivaren skall ha utredningsansvaret. Alltfler i arbetslivet nästan var fjärde saknar dessutom en traditionell arbetsgivare som kan utföra utredningen. Även om arbetsgivaren med vår Friskförsäkring inte längre ansvarar för rehabiliteringsutredningen är det ändå viktigt att betona arbetsgivarens ansvar att medverka till att lämna nödvändiga uppgifter och information till försäkringsgivaren samt att även i övrigt bistå för att underlätta utredningen. Fas 2 Sammansatta rehabiliteringsinsatser När rehabiliteringsutredningen är klar är det för själva rehabiliteringsinsatserna. Det kan röra sig om olika former av träning och aktiviteter för att individen skall återvinna funktioner, självförtroende och ibland motivation. Förutom behandling, medicinsk eller annan, kan olika rådgivningsinsatser ekonomiska, sociala, psykologiska m.m. komma i fråga. Fas 3 Avslut, utvärdering, uppföljning Koordinatorn ansvarar för att följa upp och säkra de uppnådda rehabiliteringseffekterna i varje enskilt fall. Utvärdering av processen innebär att individens och övriga aktörers uppfattning om kvalitet fångas upp och dokumenteras systematiskt. Denna information möjliggör och bidrar till framtida metodutveckling och mer generell utvärdering och forskning. 7.7Individens rättigheter och skyldigheter förstärks En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. Samhället bör givetvis kunna kräva av individen att delta i aktiv rehabilitering. Detta kan dock endast göras genom att samhället i sin tur ställer upp med rehabiliteringsstöd. Det är denna balans mellan individens rättigheter och skyldigheter som saknas . anser att individen skall ges ett reellt inflytande i rehabiliteringsprocessen genom att han eller hon får vissa lagfästa rättigheter mot försäkringsgivare och rehabiliteringsaktörer. Om kravet på att delta aktivt i rehabiliteringen inte uppfylls kan det påverka ersättningen. Varje person får även rätt till en som kan fungera som ett stöd genom hela processen. Mentorsstödet anpassas efter individen och kan t.ex. handla om en samtalspartner, bollplank och rådgivare inför olika val och beslut eller att vara individens talesman. Många arbetsgivare, framför allt mindre företag, har svårt att leva upp till de skyldigheter och förväntningar som ställs på dem enligt nuvarande regler. Många företag saknar dels tillgång till adekvat professionell rådgivning i rehabiliteringsfrågor, dels att tillgången är både ojämn och bristfällig. Denna brist försvårar förebyggande insatser på arbetsplatserna, tidig upptäckt och en effektiv planering av rehabiliteringsinsatserna. Arbetsgivarna skall därför erbjudas en personlig arbetsplatsrådgivare som ett stöd både när det gäller arbetsgivarens rehabiliteringsverksamhet generellt och i enskilda rehabiliteringsfall. Genom stödet skulle arbetsgivarens kunskap om arbetsmiljölagens krav på arbetsanpassning och rehabilitering öka. Arbetsgivaren skulle också få ökade kunskaper om hur rehabilitering går till i praktiken. Därmed kan den arbetslivsinriktade rehabiliteringen integreras med det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen. Den utredning som ligger till grund för vårt förslag (SOU 2000:78) är förhållandevis omfattande och lägger ett stort antal förslag utöver det vi redogjort för här. Det rör sig bl.a. om en regional resultatenhet inom den regionala försäkringskasseorganisationen, en metod- och utvärderingsenhet, ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare, vidgad rätt till rehabilitering för egenföretagare, kompetensförstärkning av handläggarpersonal och utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning m.m. Sammantaget stämmer dessa förslag väl överens med vad länge eftersträvat, nämligen resurssatsningar på rehabiliteringsområdet för tidiga åtgärder och höjd kompetens inom försäkringskasseorganisationen. Utredaren belyser också på ett bra sätt att vissa personer behöver hjälp med arbetsmarknadsinriktade åtgärder för att komma tillbaka i arbete. gör en god analys av behoven av rehabilitering och arbetssätt, och ställer sig positiva till utredarens förslag om en ny Friskförsäkring. Vi instämmer dock inte i utredarens förslag att en ny fristående myndighet kallad Rehabiliteringsstyrelsen införs. I övrigt anser vi det viktigt att reformen får genomslag . Genom regeringens senfärdighet har vi redan gått miste om dyrbar tid. bör fatta ett principbeslut enligt utredningens förslag samt ge regeringen i uppdrag att påbörja erforderligt lagstiftningsarbete. Dessutom måste en organisationskommitté tillsättas. 8Ökad kvalitet, kontroll och kortare handläggningstider I tider av neddragningar har arbetsgivarna inte ansett sig ha vare sig tid eller resurser att prioritera rehabiliteringsarbetet. har försäkringskassorna fått utstå kraftiga neddragningar så att inte heller de kunnat arbeta aktivt med rehabiliteringsarbetet. I takt med att antalet sjukskrivningar ökat har kassorna tvingats prioritera utbetalningar av sjukpenning. Personella resurser har således flyttats över från rehabiliteringssidan till utbetalningssidan. I efterhand kan man konstatera att denna kortsiktiga prioritering blivit mycket kostsam. Bristande rehabiliteringsinsatser på grund av resursneddragningar och ökad mängd sjukfall är inte det enda problemet inom sjukförsäkringen. JO har påpekat allvarliga brister med anledning av det kraftigt ökade antalet anmälningsärenden som inkommit. När beslut fattas på felaktiga grunder eller handläggningstiderna blir för långa är den enskildes rättssäkerhet i fara. Av budgetpropositionen framgår det att bristerna kvarstår. föreslog i Sjukförsäkringsutredningen10 att regeringen skulle ge sjukförsäkringen ett temporärt resurstillskott för att komma till rätta med den onda cirkel försäkringskassorna befinner sig i. På grund av regeringens senfärdighet har behovet av detta resurstillskott bara ökat. Utan en fungerande administration kommer arbetet med ohälsan aldrig att lösas. har vi avvisat den administrativa belastning som förslaget om att alltid kräva in ett beslutsunderlag från arbetsgivarna skulle innebära för försäkringskassorna. satsar på rehabiliteringsinsatser, och därför avvisar vi en del av de medel som i form av en engångssatsning tillförs . 8.1Stoppa den rutinmässiga förtidspensioneringen Den socialdemokratiska regeringen har infört en regel som innebär att senast skall överväga om sjukpenning skall övergå till sjukersättning. En stor del av de långtidssjukskrivna har fortfarande efter inte fått någon rehabilitering. Detta problem löses inte genom att en tidsgräns sätts för utbyte av sjukpenning till andra ersättningsformer. Risken är snarare att sjukpenning rutinmässigt övergår till sjuk- eller aktivitetsersättning i stället för att lägga fokus kring att rehabiliteringsinsatser sätts in så snabbt som möjligt. Alla rehabiliteringsmöjligheter måste nämligen först uttömmas innan man övergår till en ersättningsform som utgår från en mer permanent arbetsoförmåga. Sjuk- och aktivitetsersättning skall beviljas endast om arbetsförmågan bedöms förhindra återgång till något arbete eller till utbildning som kan leda till en anställning. 8.2Omprövning av aktivitets- och sjukersättningar Trots att antalet långtidssjukskrivningar har ökat dramatiskt är antalet rehabiliteringsinsatser relativt oförändrade. anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. De som först bör komma i fråga är de som förtidspensionerats där en ordentlig rehabiliteringsutredning aldrig gjordes. På så sätt kan vi finna de som med rätt insatser både skulle kunna och vilja återgå till arbetslivet. Även av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna bör, liksom , löpande omprövning göras. 8.3Fusk är osolidariskt och oacceptabelt! När dåvarande partiordförande nämnde ordet fusk var kritiken inte nådig och förnekandet från den socialdemokratiska regeringen öronbedövande. talar alla öppet om fusk och missbruk av våra socialförsäkringssystem. Till och med Socialdemokraterna, som så sent som för förnekat förekomsten av missbruk och fusk eller skyllt på socialförsäkringsadministrationens bristande information kring systemet, vill nu se över hur fusk ska stävjas, och i budgetpropositionen återfinns flera rubriker med ordet fusk. var det första partiet som vågade stå för kampen mot fusket. Den kampen är nu viktigare . Frågan om bidragsfusk är viktig eftersom det i grunden hotar principen som hela vår generella välfärd vilar på; solidaritet. Solidariteten bygger på ett ömsesidigt socialt kontrakt. De som kan försörja sig gör det och bidrar genom att betala skatt för att hjälpa dem som av olika skäl hamnar i en mycket svår situation. Att fuska är att stjäla från såväl den som är svårt sjuk eller handikappad som den som går till arbetet . Resultatet är att tilltron till systemet urholkas. Hur litet fusket än må vara måste frågan därför prioriteras. föreslår tre åtgärder för att bekämpa bidragsfusket: Mer resurser till för arbete mot fusk och missbruk. betalar ut i olika bidrag och ersättningar . läggs bara ca på arbetet mot fusk och missbruk och endast 16,5 årsarbetare arbetar som fuskkontrollanter. har länge krävt att skall få ytterligare resurser för att ha fler kontrollanter, göra fler hem- och arbetsplatsbesök och ha fler samtal. Vi välkomnar således den nya satsningen som görs i budgetpropositionen. Fler samkörningar av register mellan olika myndigheter. möjliggjordes ökat elektroniskt informationsutbyte mellan , CSN och arbetslöshetskassan. Detta har gett mycket goda resultat. har de felaktiga dubbelutbetalningarna minskat med ca 12miljoner kronor. Möjligheten att samköra register bör spridas till andra myndigheter, t.ex. , länsstyrelserna och . I första hand är det dock arbetslöshetskassan och som är i behov av detta. Straff för bidragsfusk snabbt och kännbart. För att ett kontrollsystem skall ha någon förebyggande effekt krävs det att man uppfattar att man löper risken att upptäckas om man fuskar och att konsekvenserna skulle bli allvarliga. Liksom vid skattefusk bör ränta utgå vid felaktigt utbetalade bidrag. För att kunna få tillbaka felaktigt utbetalade bidrag bör det även övervägas om återkrav kan kvittas mot ett annat bidrag. växer högarna med polisanmälningar från . Ärendena prioriteras inte, och av 930 polisanmälningar hade endast 70 lett till åtal. Förutom bristande resurser menar polis och åklagare att det är svårt att finna bevis i dessa ärenden. krävs det att man bevisar att den anmälde har haft uppsåt när denne t.ex. lämnat oriktiga uppgifter. menar att det måste bli lättare att lagföra bidragsfuskare. Liksom i skattebrottshänseende skall det räcka med att bevisa grov oaktsamhet för att fällas för brottet. 8.3.1Påverka attityder genom opinionsbildning Regeringen erkänner i budgetpropositionen att en del av förklaringen till de dramatiskt ökade sjukskrivningstalen beror på en förskjutning av attityderna till sjukskrivning. Detta kan delvis bero på bristande kunskaper om syftet med sjukförsäkringen. Det är vanligt att man gör en vidare tolkning av försäkringen än att den skall gälla för medicinskt betingade sjukdomstillstånd. Det som var tänkt att vara en sjukförsäkring har i mångas medvetande kommit att betraktas som en inkomstbortfallsförsäkring. Det förekommer också att sjukskrivning, eller ibland hot om detta, tillgrips som ett sätt att uttrycka missnöje med olika förhållanden på arbetsplatsen. Olika undersökningar har också pekat på en sådan förskjutning till såväl sjukförsäkringen som andra sociala trygghetssystem. Enligt en undersökning som presenterades ansåg att trötthet eller osämja med arbetskamrater är godtagbart skäl för sjukskrivning. Enligt en ny mätning som utfört har attityderna till hur man kan använda sjukförsäkringen blivit något mer restriktiva . Till viss del har debatten om fusk med olika socialförsäkringssystem påverkat denna attitydförändring men även RFV:s informationssatsning Hela halva sjukfrånvaron. Det är av största vikt att legitimiteten för socialförsäkringssystemet inte urholkas. Som ett led i att stärka legitimiteten måste arbetet med att informera om sjukförsäkringens syfte ges ett stort utrymme. Vi måste återupprätta försäkringstanken. 8.4Läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen Läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen är av största betydelse. Det sjukintyg som utfärdas leder i de flesta fall till att sjukersättning betalas ut av . Såväl för individen som med tanke på samhällets kostnader är det mycket viktigt att precisionen ökar i sjukskrivningsprocessen detta inte minst för att den enskilde skall få den adekvata behandling och rehabilitering som främjar en snabb återgång till arbetslivet. Varje läkare måste vara medveten om att en sjukskrivning innebär utfärdande av en check som dras av arbetsgivaren och senare statskassan och belastar den kostnad som är så hög att den hotar andra välfärdssystem. har påpekat att det saknas drivkrafter för läkarna att bidra till kortare sjukskrivningar och mera precisa intyg. Verkets mening är att det behövs en tydligare koppling mellan läkarnas sjukskrivning och kostnadsansvaret och att detta bör belysas ytterligare. Vidare måste den sammantagna och långsiktiga konsekvensen av att ta en person ur arbetslivet bedömas ur ett helhetsperspektiv av den intygslämnande läkaren. Varje sjukskrivning rymmer nämligen en inneboende risk för isolering och passivisering. Att läkaren lämnar sjukintyg av omsorg om patientens behov av försörjning är förståeligt i sig inom ramen för nuvarande system men strider naturligtvis mot sjukförsäkringens syfte. 8.5Friskintyg i stället för sjukintyg beslutades att den sjukskrivande läkarens uppgift skulle vara att fokusera på individens arbetsförmåga och i första hand deltidssjukskrivning. har deltidssjukskrivning tillämpats i större utsträckning. Eftersom läkarnas sjukintyg fortfarande väger mycket tungt som underlag för sjukskrivning krävs det dock ytterligare förtydliganden. saknas det ett föreskrivet formkrav på hur läkarintyg skall vara utformat. har dock i samråd med fastställt ett formulär för sådana läkarintyg. Vi anser att dessa läkarintyg bör göras obligatoriska. För att i större mån fokusera vid det friska vid intygsskrivandet vill vi kalla sjukintyg för friskintyg.