mot · GT02U229 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hot att använda militärt våld mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd för demokratin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en förening mellan och måste ske på demokratins grund och med respekt för mänskliga fri- och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vilja att lagstifta om automatisk användning av våld mot om landet förklarar sig självständigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett-Kina-politiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försök att påverka utfallet av fria och demokratiska val i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av dialog mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konventionella och nukleära upprustning. är en liten demokrati med 23 miljoner invånare. Alla politiska ledare är utsedda i fria val. Där finns yttrandefrihet och en rad politiska partier. utveckling från diktatur till demokrati och rättsstat har varit fantastisk, de senaste dryga 15 åren. står dock under ständigt hot från den mäktiga grannen, . Många svenska politiker tror sig kunna förutspå att den ekonomiska utvecklingen i kommer att följas av ett politiskt töväder, och en förändring i demokratisk riktning. En sådan förändring skulle innebära ökat säkerhet för . Men de faktiska tecknen på en positiv politisk förändring i är i bästa fall små. Även i det bästa av lägen väntar en övergångsperiod av betydande osäkerhet då måste börja dela med sig av makten. Risken finns att kommunistledningen i stället söker ena med hjälp av konflikter mot vad som beskrivs som yttre fiender. Den som tror att de senaste årens tillväxt i skulle vara en garanti för att landet inte skall attackera har dessvärre fel. är en överordnad fråga för . Skulle situationen förvärras i kommer detta att få betydande konsekvenser för världsekonomin. Där passerar handel med och , tillika med en god del av världens oljetransporter. Den oerhörda upprustning bedrivit både nukleärt och konventionellt gör att taiwaneserna är rädda. kunde inte invadera ön räknar man med en överlevnadstid . Detta är allvarligt eftersom det ökar risken för strategiska överfall. Det är en sak för omvärlden att söka hindra en invasion en annan att ställas inför fullbordat faktum. 3Kinas hot om våld oacceptabelt Varje diskussion om förening mellan och måste ske på demokratisk grund och med respekt för människors i val uttryckta vilja. Därför är det allvarligt att ånyo aviserade lagstiftning om automatiskt militärt angrepp mot , om förklarar sig självständigt. Det avser inte att göra, eftersom man agerar inom ramen för ett-Kina-politiken. Men agerande är i flera avseenden allvarligt. Det trappar upp spänningen mellan och och oron för framtiden bland det demokratiska invånare. Lagen indikerade en automatik i agerande, vilket i en krissituation riskerar att allvarligt och snabbt eskalera situationen. Lagen öppnar också för att på egen hand avgöra vad som anses vara självständighetssträvanden från sida. demokratiskt valde president är rädd för att detta skulle kunna ge en juridisk förevändning för att invadera . drar ut i juridisk strid. Om inte viker kan militär strid följa, sade . Det är uppenbart att i aktar hur omvärlden reagerar på landets signaler gentemot . använde än en gång hot om våld och invasion för att påverka demokratiska beslut i , vilket är fullkomligt oacceptabelt. Den gången gällde det diskussionen i om en ny grundlag. TT rapporterade den 30/7 2004: president riskerar att utlösa krig med om han genomdriver en ny taiwanesisk grundlag till 2008, rapporterade tidningen . Men om han erkänner att är en del av kan ön känna sig säker, hette det. De hotfulla uttalandena kom enligt den statliga från , kinesisk viceminister med ansvar för Taiwanpolitiken. Diktaturen krav på demokratin i är enkla: Gör som vi vill annars invaderar vi! genomförde en manöver utanför , som syftade till att öva invasion av . Märk väl att inte har några offensiva ambitioner gentemot . Dessa avskaffade man 1991, men har dem fortfarande kvar. Värt att notera är att har aldrig haft kontroll över . Dagens grundades av Koumingtang, KMT, som fram till den kommunistiska revolutionen hade regeringsmakten över hela . Regeringen i har full demokratisk legitimitet. Dess president och parlament utses liksom lokala ledare i demokratiska val. Regeringen respekterar mänskliga fri- och rättigheter. Det finns en fri press och ett självständigt rättsväsende. exempel visar att västerländsk demokrati och kinesisk kultur inte bara är fullt förenliga, utan också en mycket lyckosam kombination. demokratiseringsprocess är därvidlag ett gott exempel för hela regionen. , EU och det internationella samfundet stödjer principen om ett . En utgångspunkt för och EU är och skall vara att varje diskussion om förening mellan och sker på demokratins grund och med respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Våld eller hot om våld är inte acceptabelt i sammanhanget. Detta bryter dock Folkrepuliken mot ständigt. sa att man bör ta hänsyn till att blivit en demokrati vid en återföreningsdiskussion. Formuleringen är begränsande och otydlig. Begränsande så till vida att det enbart riktar sig in sig på förhållandena i men utelämnar krav på demokratisering av . kan knappast godta en förening som gör att en liten demokrati uppgår i en stor diktatur. Otydligt eftersom formuleringen tar hänsyn till kan innebära andra än att folket i eller ens självt får avgöra frågan. Konsekvensen blir att folk gärna får rösta om sin framtid, men kan köras över om påtryckningar blir för kraftfulla. En sådan linje kan inte upprätthålla. Jag har aldrig hört någon forskare, diplomat eller politiker göra tolkningen att ett-Kina-politiken skulle hindra uttalade krav från sida på att en förening måste ske på demokratisk grund och syfta till ett demokratiskt som helhet. Ett-Kina-politiken hindrar på inget sätt uttalat svenskt stöd för demokratin i . 5En rad av hot Ovan redovisades hur ledning hotat med militärt våld och med automatiska militära angrepp vid självständighet. Dessa hot är del av ett mönster, där återkommande hotar med krig och invasion av . har enligt det amerikanska försvarshögkvarteret tagit fram realistiska planer för hur ett angrepp på skulle kunna genomföras med kort varsel. Enligt Pentagons rapport planerar för hur de med våld ska tvinga att ge sig. Utan varning, kan besluta sig för att sätta in en begränsad styrka i luften och till sjöss för att tvinga fram en kapitulation. Särskild anledning till oro ger utplacering av hundratals kortdistansmissiler vid , liksom ambitionen att utöka landets strategiska nukleära förmåga, vilket utvecklas i egen motion. efter det förra presidentvalet i sade , ansvarige för Taiwanfrågor, att om ledning inte godtar principen om ett , om den inte erkänner att är en del av , så kommer resultatet inte att bli fred utan krig. Upprepade gånger, under en rad år, har jag begärt att regeringen ska reagera på rustningar både på kärnvapen- och missilområdet med större tydlighet. En orsak att detta är så viktigt är säkerheten för demokratiska grannar. måste också tydliggöra att våld, eller hot om våld, varken är en framkomlig eller av omvärlden accepterad väg för att nå återförening mellan och . Likväl tog den svenske utrikesministern inte ens upp kärnvapenprogram när hon mötte utrikesminister . Det är oacceptabel eftergivenhet gentemot diktaturens ledning. 6Försök att påverka fria val som människor i fick välja president fick de också i folkomröstning ta ställning till ett par frågor som gäller relationerna till . Utgångspunkten var att folk vill ha fredliga relationer till . Den ena frågan handlade om huruvida försvaret mot robotar skall förstärkas, försåvitt inte vill ta avstånd från våldsanvändning och vägrar att avrusta de missiler som finns riktade mot längs . Den andra frågan handlade om huruvida regeringen skall inleda förhandlingar med om ett ramverk för fred och stabilitet, samt integration över . Det är värt att minnas att tidigare försökt störa demokratiska val i med användning av just dessa robotar. har också genomfört militärövningar i syfte att påverka fria val på . skickade missiler mot 1996, eftersom höll fria och demokratiska presidentval. Sammantaget har avfyrat ett hundratal missiler i sundet mellan och . Att försöker störa ett demokratiskt val är beklagligt. I stället för att respektera folkets vilja försökte skrämmas.