ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub559 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av forskning och kunskapsspridning kring det demokratiska entreprenörskapet. Nya entreprenörsformer kan vara ett av sätten för att öka tillväxten i samhället. är ett exempel på en entreprenörsform som ger stora möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och därmed stor arbetstillfredsställelse. Arbetstillfredsställelse är oerhört viktigt i ett arbetsliv som ofta präglas av stress och oro. Där kan ett demokratiskt företagande i kooperativ anda ge betydande hälso- och tillväxtvinster. Ett utvecklat och jämlikt samarbete mellan medarbetare skapar ett starkt socialt stöd. Forskning kring nya entreprenörsformer visar att meningsfulla jobb och ökat inflytande, ökad frihet och ökat ansvar är nyckelord för en bra arbetsplats. Föräldrakooperativen och frivilligorganisationerna har också kunnat konstatera att personalen där lägger till förbättrade kontakter med föräldrarna och kortare beslutsvägar som ytterligare positiva effekter av arbete inom kooperativa företag. Det kan handla om hur man utifrån den specifika entreprenörsrollen marknadsför sig, bygger sina nätverk och skapar goda kundrelationer. Att arbeta i team, där ledarskapet är delat och man har gemensamma målsättningar och tillsammans ansvarar för resultatet, är positiva faktorer. Tyvärr är kunskapen om det kooperativa företagets möjligheter och fördelar dåligt spridd bland dem som arrangerar kurser i att starta eget företag eller som på annat sätt arbetar för ökat nyföretagande. I de företagsekonomiska universitetsutbildningarna saknas också ofta den ekonomiska föreningen, kooperativet, i undervisningsmaterialet. Den ekonomiska föreningen har en given funktion som entreprenörsform och den kompletterar handelsbolag och aktiebolag på ett mycket bra sätt. Det är, mot bakgrund av ovanstående, viktigt att forskning och kunskapsspridning kring det demokratiska entreprenörskapet främjas.
mot · GT02Ub563 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som nätverksuniversitet som ett steg till att bli universitet. inrättades efter ett beslut i 1995. Utbyggnaden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Bakgrunden var bl.a. att övergången till högre studier var låg i södra , arbetslösheten hög och segregationsproblemen tenderade att bli stora. Redan från början var det av statsmakterna utsagt att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en ny regional högskola. beslöt också att högskolans verksamhet skulle bedrivas på tre orter. Förutom i även i och . gäller följande nyckelord som ledstjärnor för högskolan: mångvetenskaplighet, mångkulturalitet och medborgerlig bildning. Vikten av ett mångvetenskapligt arbetssätt har blivit en central del i högskolans vetenskapliga och kunskapsteoretiska grundsyn. Det mångkulturella perspektivet handlar inte bara om att sträva efter etnisk mångfald vid högskolan. Mer och mer handlar det om ett interkulturellt synsätt och ett aktivt kunskapssökande och kunskapsutbyte mellan olika kulturer. Den medborgerliga bildningens roll är nära förknippad med mångvetenskaplighet och mångkulturalitet. Det rör sig om en förmåga att betrakta centrala kunskapsfrågor ur olika perspektiv, att träna sig i att argumentera för och emot. Den teoretiska kunskapen är utan liv innan den möter verkligheten och våra egna erfarenheter. När teori och verklighet möts ger det förutsättningar för omdömets skolning. Högskolan har till regeringen inlämnat en ansökan om att tillsammans med och bli en del i ett nätverksuniversitet. Det är mycket angeläget för högskolan att denna ansökan tillstyrks som ett steg mot att godkännas som universitet.
mot · GT02Ub565 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till svenskundervisning utomlands. Språket är det viktigaste verktyget för människan att behålla sin identitet och kultur. Genom sitt modersmål lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning, . Det kostar många för att alla invandrarbarn skall få denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen istället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar lever och studerar utomlands. Dessa har fått minskade anslag för sin undervisning i svenska, vilket kommer att leda till ökade avstånd mellan dessa utlandssvenskar och deras hemland. Det är lika viktigt att satsa på de svenska barnens svenskundervisning utomlands som det är att satsa på invandrarbarnens hemspråksundervisning i . Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sitt modersmål är en viktig grundtrygghet som alla människor har rätt till. Mot bakgrund av detta är det rimligt att analysera vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GT02Ub567 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om adhd/damp i lärarutbildningen. Alla slags handikapp är på olika sätt svåra att ha, men att ha ett neuropsykiatriskt handikapp som adhd/damp är dubbelt så svårt. Man ser inte handikappet utanpå, vilket kan bidra till att personen blir alldeles felaktigt uppfattad. Utvecklingsneurologiska störningar som adhd och damp avser tillstånd hos barn med avvikande utveckling och/eller generella inlärningssvårigheter. Obehandlad damp och adhd har tyvärr en nedslående prognos. Många, främst pojkar, växer upp missförstådda och orättvist bedömda av omgivningen. Vi vet också numer att om pojkar med dessa störningar hade fått rätt hjälp i början av sitt liv, så hade med all säkerhet många av dem som drabbats och ej blivit hjälpta, kunnat undgå missbruk och ett kriminellt liv. Ju tidigare insatser desto bättre är chanserna till god utveckling för denna utsatta grupp. Det är möjligt att identifiera barn med neuropsykiatriska och utvecklingsneurologiska tillstånd tidigt under deras skolgång med relativt enkla undersökningsinstrument. har en unik kompetens inom området. En förstående och stödjande omgivning i tidigt skede kan förhindra att funktionshindret utvecklas till ett allvarligt handikapp. Okunskap kan leda till felaktiga beslut, felaktig behandling och kränkande särbehandling. Att förstå problematiken, att lära sig metoder som underlättar för barnen, att som vuxen sluta med att moralisera över barnens funktionshinder, som naturligtvis inte har med vare sig dumhet eller dålig uppfostran att göra, utan med bristande funktioner i hjärnan, är grundläggande. Hjälp i ett tidigt skede i en ung människas liv blir mer och mer viktigt i de flesta sammanhang, och när det gäller barn med adhd och/eller damp är det helt avgörande. Fick alla barn med dessa störningar tidigt den hjälp som numer finns tillgänglig t.ex. i form av kunskapsöversikt, skulle mycket vara vunnet. Ett första steg till förbättrad kunskap och förändrade attityder är att ytterligare uppmärksamma adhd och damp i lärarutbildningen.
mot · GT02Ub569 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av samarbete om forskarutbildning mellan universitet och högskolor. har en dokumenterat stor betydelse för kompetensförsörjningen i . Antalet helårstudenter uppgår nu till 6400, vilket motsvarar ungefär trettontusen individer. Drygt en tredjedel av utbildningen ges med distansteknik, vilket gör tillgängligheten mycket god. Hälften av studenterna rekryteras från regionen och ungefär hälften av dem som examineras får efter studierna arbete i regionen. Från en tidigare mycket låg nivå uppgår den andel som påbörjar högskolestudier numer till . Dessa förhållanden har en långsiktigt oerhört stor betydelse för regionen, som rymmer den högsta arbetslösheten och den högsta ungdomsarbetslösheten i . När det gäller forskarstudier som slutar i doktorsexamen kvarstår emellertid flagranta och svårmotiverade skillnader jämfört med landet i övrigt. av studenterna i går vidare till forskarstudier. Genomsnittet för riket är och i de stora universitetsorterna uppgår andelen till . Vi har därför stöttat högskolans ambition att erövra rätten till egen forskarutbildning genom att ansöka om tekniskt och humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. I samband med att antog den forskningspolitiska propositionen (2004/05:80) klargjordes det att det rådande statsfinansiella läget inte medger fler vetenskapsområden. I propositionen sägs att högskolesystemet bör utvecklas mot ökat samarbete och att sådana samarbeten ger förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. Vidare anförs följande: För att ge studenter vid de mindre högskolorna goda möjligheter till forskarutbildning är det angeläget att universitet och högskolor med rätt att utfärda examen i forskarutbildning samarbetar på ett konstruktivt sätt med högskolor utan vetenskapsområde. När det gäller forskarutbildning samarbetar redan med ett antal universitet och avser nu att vidareutveckla och förtydliga villkoren för sådant samarbete. Att döma av vunna erfarenheter är dock förutsättningarna mycket skiftande. Högskolan har goda erfarenheter av samarbete med KTH och den forskarskola man gemensamt driver. Utdelningen från de sexton nationella forskarskolorna har varit ganska blygsam. Samarbetet med de stora universiteten i övrigt bygger ofta på mer osäkra och dessutom mycket varierande villkor. I det viktiga arbete som intensifieras efterlyser högskolan ett stöd från regeringen som kan underlätta processen för högskolorna. Man ser det också som viktigt att universiteten ges incitament till ökat samarbete. Vi menar att forskarutbildningens tillgänglighet är av vital betydelse för Gävleborgsregionens långsiktiga utveckling. Vi vill påtala vikten av att universiteten utvecklar samarbetet om forskarutbildning med högskolorna, såsom .
mot · GT02Ub570 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa konflikthantering som ett ämne i skolan. Skolan har tillsammans med föräldrarna ett ansvar för att barn och ungdomar lär sig att hantera alla livets olika situationer på ett bra sätt. Konflikthantering borde därför införas som ett ämne i skolan. För att eleverna ska kunna fungera på ett smidigt och bra sätt tillsammans, i skolan och , är det viktigt att de har redskapen och kompetensen för att kunna hantera konflikter. Konflikter är något som var och en av oss kommer att möta i livet, både i privatlivet, i skolan och i arbetslivet. Om alla vet att hantera konflikter på ett bra sätt behöver dessa inte få negativa följder utan kan istället leda till något konstruktivt. Det viktigaste en skola kan göra för umgängesklimatet är att arbeta förebyggande, innan djupa konflikter uppstår. Ett sätt att träna konflikthantering och odla god umgängeskultur på skolan är så kallad elevmedling. Elevmedling bygger på antagandet att elever är kapabla att hantera konflikter mellan andra elever detta är ibland effektivare än när en vuxen ingriper. Elevmedling bygger också på antagandet att kommunikation och särskilt samtal ansikte mot ansikte i en strukturerad miljö är ett viktigt verktyg för att förhindra ett dåligt socialt skolklimat. Konkret innebär modellen att två elever från varje klass får genomgå en särskild utbildning till medlare. Utbildningen leds av en person med specialkunskaper om konflikthantering. Erfarenheterna från länder som använder sig av skolmedling är så positiva att det är närmast märkligt att idén inte kommit till användning i . Resultaten från utvärderingar som genomförts av nationella projekt i till exempel , och visar bland annat att engagemanget för en bättre social miljö på skolan ökar markant och att eleverna tar till sig ett förhållningssätt som de har nytta av hela livet. Generellt sjunker konfliktnivån och lärarnas tid till skolarbete ökar. Vi anser att denna utbildning bör bli obligatorisk för alla elever genom att göra utbildningen till ett skolämne. Att lära sig konflikthantering är också ett sätt att praktisera grunden för det demokratiska samhällets respekt. Respekt för andras perspektiv och argument skapas genom samtal och dialog. Och på det sättet bygger vi demokrati.
mot · GT02Ub571 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att göra yrkesinriktade utbildningar mer tillgängliga för dem som står längst bort från arbetsmarknaden. Trots hög tillväxt har behovet av arbetskraft inte ökat i den omfattning som vore önskvärd. Det är därför angeläget att ge verksamheten inom såväl privat som offentlig sektor förutsättningar för att kunna öka sysselsättningen. Det verkar som om uttrycket jobless growth, tillväxt utan nya arbeten, får ett starkare inslag inte bara i utan även i andra EU-länder. Alla i arbetsför ålder oavsett kön, ålder, social bakgrund och egna färdigheter måste få möjlighet till yrkesutbildning och fast anställning för att kunna bestämma över sin egen och sin familjs framtid. Alla de som inte klarar med fullgoda betyg får senare betydligt svårare att få fotfäste på arbetsmarknaden. Dessutom måste studiegången anpassas till både arbetsmarknadens behov av praktisk hantverksutbildning inom ett antal vårdande och redan befintliga bristyrken och den enskildes förmåga att tillägna sig kunskaper i basämnena, upp till den nivå som krävs i respektive yrke. Den komplexa bilden av utanförskapet handlar om både de som har utbildning och de som behöver komplettera den, samt behovet av att se till människans arbetsförmåga och dem som står långt borta från arbetsmarknaden i form av sjuk- eller aktivitetsersättning. Det är mycket viktigt att alla individer har arbete och en egen försörjning för att känna trygghet och frihet. Inom arbetsmarknadspolitiken ska särskild uppmärksamhet riktas mot dem som står längst från arbetsmarknaden. Det har redan tagits initiativ för de med svag koppling till arbetsmarknaden. Bland annat har utrymme skapats för en satsning på anställningsstöd från och med och taket för den bidragsgrundande lönen för lönebidrag och för stöd till offentlig arbetsgivare som anställer någon i skyddat arbete höjts från till . Den kvalificerade yrkesutbildningen har tillfälligt utökats med 1 000 platser för att ge möjlighet till utbildning inom de yrkesområden där det råder brist på kvalificerade yrkesutbildade. Vidare har ytterligare medel anslagits till arbetsmarknadsutbildningen i syfte att 2 000 fler utbildningsplatser med inriktning mot bristyrken skapas. Detta är bra men inte tillräckligt. Ytterligare insatser behövs för att göra yrkesinriktade utbildningar mer tillgängliga för de som står längst bort från arbetsmarknaden.
mot · GT02Ub573 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra sex- och samlevnadsundervisningen obligatorisk i socionomutbildningen. I allt socialt arbete är det viktigt att möta hela människan. Ett bortglömt och ofta osynliggjort område är sexualiteten. Många som arbetar inom känner en osäkerhet inför att ta upp och samtala kring frågor som rör sexualitet. Denna osäkerhet bottnar i många fall i att man inte har någon kompetens att möta dessa frågor och inte har fått utbildning om dem. Istället för att ställa frågor till klienten tystnar personalen och klienten får inte det stöd som han eller hon behöver och har rätt till. Detta kan få allvarliga konsekvenser t.ex. när det rör människor som blivit utsatta för sexuella övergrepp, blivit sexuellt utnyttjade eller använder sin sexualitet på ett för sig själv skadligt sätt. Flickor som tvångsintagits på behandlingshem och som blivit utsatta för sexuella övergrepp får inte den hjälp de behöver när det gäller att bearbeta dem. Personalen har inte redskapen att hantera berättelserna och det slutar i tystnad. Sexualiteten är en del av människan och tas inte den aspekten med i arbetet med människor, så riskerar behandlingsinsatsen att bli sämre. Normer kring sexualitet står i många fall i vägen för en fungerande behandling och ett bra möte mellan personal och klient. Detta handlar inte om ovilja från personalens sida utan om brist på kunskap och utbildning inom området. Om man har en gemensam policy för hur man ska ta upp dessa frågor skulle personalen inom vård och socialtjänst kunna utföra ett oerhört mycket bättre arbete. På ett fåtal av landets socionomutbildningar ges kurser i sex och samlevnad och där de finns är de inte obligatoriska. Människor som arbetar inom och relaterade områden har rätt att känna sig trygga i sin uppgift och klienterna har rätt att känna att de får träffa kompetent personal i sina möten med . Vi måste förbättra för socialarbetare att kunna utföra sitt arbete och möta de problem som klienterna har. Givetvis är socialarbetarnas kompetens avgörande för kvaliteten av behandlingen. En självklar väg för att nå detta är att förbättra utbildningen och göra sex- och samlevnadsutbildningen obligatorisk på landets alla socionomutbildningar.
mot · GT02Ub574 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för förskolans gruppstorlek och personaltäthet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avgiftsfri förskola. Barnomsorgen/förskolan har utvecklats enormt om vi ser till hela processen från barnflicka till förskollärare. Från att handla om passning har det kommit att handla om pedagogik. Dagens () generösa föräldraförsäkring gör att de allra minsta barnen som regel är kvar hemma under sitt första levnadsår och därför är tillräckligt stora för att kunna tillgodogöra sig en förskola med pedagogiskt innehåll, när de väl börjar. Det finns forskning som talar om att barn inom förskolan på många sätt utvecklas gynnsamt i förhållande till barn som inte går där. En förutsättning är naturligtvis att kvaliteten är god, dvs. att grupperna inte är för stora, att personalen har adekvat utbildning och att personaltätheten är tillräckligt hög. Så är det långt ifrån på alla håll . Beslut om gruppstorlek och personaltäthet fattas i kommunerna vilket fått till följd att en del kommuner gladeligen sparat bort kvaliteten. Att politiken är patriarkal visar sig tydligt i denna fråga. För att garantera barnen en likvärdig och kvalitativt god förskola bör tidigare regler om gruppstorlek och personaltäthet återinföras. Detta bör ge regeringen till känna. När det gäller förskolans förhållande till den vanliga skolan, blir övergången på goda (pedagogiska) grunder allt mer flytande. Konsekvensen blir att förskolan i själva verket kan ses som en start på det livslånga lärandet. Självklart är det oerhört viktigt att alla barn har tillgång till en förskola och att vi tar ett gemensamt ansvar för att den är både kvantitativt och kvalitativt avancerad. Inte minst ur jämställdhetssynpunkt är detta viktigt, när vi vet hur ofta de traditionella könsrollerna reproduceras i både förskola och skola, om det inte bedrivs en medveten genuspedagogik, med syfte att ifrågasätta och förändra gamla patriarkala mönster. En allmän och avgiftsfri grundskola är en självklarhet i ett samhälle som vill försäkra sig om en likvärdig grundutbildning för alla barn. En avgiftsfri förskola borde naturligtvis vara lika självklart. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som syftar till att förskolan blir avgiftsfri. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub575 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska kunskaper om genus- och HBT-perspektiv i all lärarutbildning, yrkesutbildning, undervisning och forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en total översyn av resurstilldelningssystemet för högre utbildning ur ett könsmaktsperspektiv. Förskola och skola bemöter flickor och pojkar olika. Det händer att flickor som utsätts för våld i skolan får höra att han gjorde det för att han är kär i dig (Källa: ). Flickor förväntas ta och tar mindre plats i förskolan och i klassrummen (Källa: ). Undervisning och läromedel saknar ofta ett genusperspektiv. Obligatoriska kunskaper om genus- och HBT-perspektiv är därför nödvändigt i all lärarutbildning och skall integreras i all undervisning (från förskola till universitet), i all yrkesutbildning och i all forskning. Detta bör ge regeringen till känna. I den högre utbildningen går detta mönster igen (Källa: , 2003, 2004). Dessutom får utbildningar dit kvinnor söker i stor uträckning mindre resurser än där män överväger. I får i synnerhet humanistisk men även samhällsvetenskaplig forskning lägsta finansiering. Utbildningsplatser inom dessa områden, där många kvinnor är verksamma, är också under nedskärning medan traditionellt mansdominerade områden som teknik och naturvetenskap ökar, med näringslivets behov som brasklapp. Men människor med en kritisk medborgerlig utbildning i humaniora och samhällsvetenskap behövs likväl som ingenjörer och ekonomer i förvaltandet av det demokratiska samhället. De som söker till humaniora och samhällsvetenskap bestraffas genom att utbildningarna underfinansieras. Prislappen till dessa utbildningar är en tredjedel lägre än motsvarande för teknik och naturvetenskap. Därför behövs en total översyn av resurstilldelningssystemet för högre utbildning ur ett könsmaktsperspektiv. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub576 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt centrum för vindkraftsinformation inrättas och etableras vid på . har antagit mål om en utökning av förnybar energi med till 2010 och ett planeringsmål för vindkraft på till 2015. För att den potential som vindkraften utgör skall kunna tas till vara i krävs förbättrad information och kunskap om vindkraft i samhället. Det är välkänt att ett av de största hindren för utbyggnad av vindkraften är den komplicerade och långdragna beslutsprocessen. Det finns inga entydiga regler för hur störningar i form av påverkan på landskapsbilden, buller, skuggor etc. skall bedömas. Den snabba teknikutvecklingen inom branschen medför att ständigt nya situationer uppstår vid tillståndsprövning. konstaterade plats för vindkraften (SOU 1999:75) att det behövs ett informationscentrum för att samla in och återföra erfarenheter när det gäller vindkraftsetableringar i . Verksamheten vid informationscentrumet kan bestå av olika delar såsom allmän information och rådgivning, erfarenhetsåterföring, utredningar och forskning samt att skapa och driva en kunskapsbank. Sakligt och lätt tillgängligt kunskapsunderlag om vindkraft underlättar tillståndsprocessen för såväl projektörer som myndigheter och skulle skapa förutsättningar för en välplanerad utbyggnad av vindkraften i . Högskolan på har byggt upp ett centrum för vindkraftsinformation CVI. Kunskapsbanken innehåller forskningsrapporter, utredningar och andra kunskaps-sammanställningar om vindkraft. Högskolan på är därför en lämplig lokalisering för ett nationellt informationscentrum eftersom är vindkraftstätaste region. Det finns över 150 vindkraftverk i drift, i olika storlekar och lokaliserade såväl i inlandet som längs kusterna och till havs. Vidare finns på . Högskolan på har också den mest omfattande vindkraftsutbildningen som erbjuds i landet och den bedrivs i nära samarbete med forskare vid andra lärosäten, myndigheter och olika aktörer inom vindkraftsbranschen. Den centrumbildning (CVI) som finns vid på har goda förutsättningar att utvecklas till det nationella centrum för vindkraftsinformation som konstaterats i utredningar att behöver. Detta bör ges regeringen till känna.