ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub522 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att få bukt med mobbning av barn. Det finns barn som är livrädda att gå till skolan, som kräks på grund av sin ångest när de ska gå i väg till skolan. Vissa mobbas andra är rädda att bli mobbade. Mobbningen sker både av andra elever och av lärare. Många barn som söker vård på psykiatrisk mottagning uppger att de blir mobbade. En studie från visar att av barnen i årskurserna 5, 7 och 9 hade mobbats minst en gång . Och i undersökning Attityder tillskolan framgår att av eleverna på grund- och gymnasieskolan upplevde att de mobbades eller trakasserades av sina lärare. Mobbning sker dock inte bara inom ramen för skolan utan även inom idrotten och fritidsverksamhet. Detta kan vi inte acceptera. Detta skulle vi aldrig acceptera på en arbetsplats. Regeringen bör i sitt arbete beakta behovet av ytterligare åtgärder för att få bukt med mobbning av barn i samhället.
mot · GT02Ub523 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bra och kostnadsfri barnomsorg. Det är bra för alla barn att få nya sociala kontakter utanför hemmet. Att vara tillsammans med andra barn utan att ha mamma eller pappa bakom ryggen är viktigt för barnets jagutveckling. Det lär barn respekt, tolerans och solidaritet. Vi har sänkt dagisavgiften genom maxtaxan och ökat tillgängligheten genom allmän förskola för 45-åringar. Det gör att fler barn får möjlighet att vara på dagis och att fler kvinnor och män får möjlighet att arbeta. Dessutom ger det mer pengar kvar för barnfamiljer. I första hand är barnomsorgen till för barnen, men den är också viktig för de vuxnas möjlighet till arbete. Rätt till arbete är viktigt för den enskilde, både för att kunna försörja sig och för att må bra som människa. För att föräldrarna ska kunna gå till jobbet och lämna ifrån sig sitt barn i andra vuxnas vård måste verksamheten vara bra. Om man som förälder inte känner sig trygg faller en stor del av poängen med barnomsorgen. Barnomsorgen ska vara bra för barnen och så bra att föräldrarna inte behöver gå på jobbet och oroa sig över om deras barn får den uppmärksamhet, stimulans och omsorg som de behöver. Jag anser att alla barn ska ha rätt till bra barnomsorg. Maxtaxa och allmän förskola är steg på vägen. Jag vill att hela förskolan ska vara helt avgiftsfri. Jag vill fortsätta öka antalet anställda i barnomsorgen och minska barngruppernas storlek. Barnomsorgen måste få kosta. Barnomsorgen måste vara tillgänglig för alla.
mot · GT02Ub524 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fristående skolor. Den gemensamma skolan är en viktig mötesplats för elever med olika bakgrund. En sammanhållen och gemensam skola ger därmed ett utbyte av värderingar och kunskaper. En sådan skola ökar förståelsen för olikheter och förbereder eleverna för en mångfacetterad verklighet. har antalet privat drivna men offentligt finansierade skolor (även kallade friskolor) ökat kraftigt. Dessa kan bidra till ökad mångfald inom skolväsendet men även skapa nya problem vilket uppmärksammas i allt högre grad. Nya skolor tillåts starta trots att de skapar stora problem i den lokala skolstrukturen eftersom kommunernas uppfattningar om de nya skolorna spelar mycket liten roll för tillståndsgivningen. är det kommunerna som betalar för driften av de privat drivna skolorna och kommunerna har dessutom alltid det yttersta ansvaret och skyldigheten att ordna undervisning för alla barn och ungdomar. Om en privat driven skola stänger eller avstår från att starta måste kommunen kunna bereda barn och ungdomar plats i den egna skolan. Därför ska kommunerna ha möjlighet att ta hänsyn till denna merkostnad när man fördelar bidragen till dessa skolor. På samma sätt måste kommunernas inflytande över skoletableringar öka. Om en kommun efter en ordentlig konsekvensbeskrivning anser att en ny privat driven skolas verksamhet medför negativa följder för det lokala skolväsendet måste noga pröva dessa synpunkter och ta starkare hänsyn till detta än vad som sker .
mot · GT02Ub526 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillsyn av religiösa fristående skolor. Fristående skolor kan i vissa fall vara ett komplement till den kommunala skolan. Men problemen med fristående skolor diskuteras inte tillräckligt. Det gäller framför allt fristående religiösa skolor. Dessa skolor måste bedrivas på samma sätt som andra skolor, och de måste omfatta skolans värdegrund om alla människors lika värde, jämställdhet och respekt samt förståelse för olikheter. Det får inte råda något tvivel om att alla skolor ger eleverna en allsidig undervisning och att de följer kursplanen i ämnen som religionskunskap. Det är viktigt att eleverna själva får avgöra om de vill delta aktivt i till exempel bönestunder. Skolan får inte utöva påtryckning på eleverna att utöva en viss trosriktning. Det är tveksamt med offentliga bidrag till religiösa friskolor. Men när de nu ingår i det av samhället finansierade skolsystemet måste en förutsättning för bidragen till skolorna vara att det sker en regelbunden och noggrann granskning av dem. Om det visar sig att skolorna inte lever upp till kraven måste snabba åtgärder vidtas genom att bidragen dras in. Religionsfriheten är viktig men den får inte inkräkta på den svenska läroplanen. Det är därför viktigt att följer vad som sker i de religiösa fristående skolorna genom en noggrann och regelbunden tillsyn.
mot · GT02Ub527 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av behöriga lärare. En av grundpelarna för en likvärdig skola är att det finns behöriga lärare med den pedagogiska examen som det innebär. Den nya lärarutbildningen är ett bra medel för att uppnå detta. Barn och ungdomar förtjänar utbildade lärare. Många barn och ungdomar har en komplex inlärningssituation. Lärarnas kompetens är den viktigaste faktorn för att eleven ska lyckas. Alla elever ska därför ha rätt till utbildade behöriga lärare. Så är inte fallet i dagens skola. En viktig orsak till detta är att den särskilda undantagsregeln, som tillåter att andra än behöriga lärare fastanställs, används flitigt av landets kommuner och andra skolhuvudmän. Alla skolhuvudmän tar inte skollagen på allvar. De regelverk som finns för att garantera elever en likvärdig kvalitet i utbildningen följs inte. krav att skolan ska ha utbildade lärare respekteras inte. Man fortsätter att ge alltfler obehöriga lärare fast anställning, trots att arbetslösheten nu ökar bland utbildade lärare. Runt var tionde tillsvidareanställd lärare i kommunala skolor är obehörig. Statusen på läraryrket förminskas genom att obehöriga lärare anställs. som det också leder till att utbildade lärare inte ges möjligheten att snabbt komma ut i arbetslivet och få använda sin yrkeskompetens. Vi vill peka på vikten av att regeringen skyndsamt ser över skollagen och stärker utbildningsinspektörers ansvar och befogenheter mot kommunerna och andra skolhuvudmän när obehöriga lärare anställs tillsvidare. Det är angeläget för våra barn och ungdomars men även för samhällets skull.
mot · GT02Ub528 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall följa frågan om konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader. I har utbildningen förändrats så att alla ungdomar läser på gymnasiet. Det är positivt att alltfler har möjlighet till en bra utbildning. I dagens kan ungdomar i regel inte försörja sig själva förrän . Ett barn får barnbidrag 12 månader , en ungdom får studiebidrag . Den utökning från 9 som är genomförd är positiv, men det kan i många familjer med två tre tonåringar ändå uppstå ekonomiska problem, med tanke på vad tonåringar kostar för en familj i mat och kläder och vad de har för egna krav på fickpengar. Det handlar om att klassklyftorna ökar. De ungdomar som råkar vara födda i en familj med låga inkomster, eller med arbetslösa föräldrar, har inte samma möjlighet. Dessutom avses med barn varje människa under , enligt artikel 1 i om barnets rättigheter. Föräldrarna har då enligt samma konvention huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Att få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan vara besvärligt då många arbetsgivare vill att ungdomarna ska ha fyllt . Det är därför angeläget att regeringen följer frågan och kartlägger konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader, så att det finns ett underlag när framtida höjningar av barn- och studiebidrag diskuteras. Det kan ju exempelvis visa sig vara nödvändigt att överväga om inte en utökning av studiehjälpen till årets samtliga månader är mer prioriterat än ytterligare generella höjningar av nivån för barnbidrag, flerbarnstillägg och studiehjälp.
mot · GT02Ub529 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa läxor i skolan. Läxor är en del av skolplanen. Sett ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv bör en översyn göras om barn och ungdomar med olika bakgrund och hemförhållanden har samma möjlighet att klara av att göra sina läxor. Inom barn- och ungdomsorganisationen möter vi många barn/ungdomar som vittnar om att förutsättningarna ser olika ut. Några ungdomar framför följande tre synpunkter: Eleverna börjar sin dag med att gå till skolan. Beroende på vilken årskurs går man olika antal timmar i skolan, allt . För ett barn eller en ungdom är det en hel arbetsdag. När man kommer hem kräver lärarna att man ska sätta sig och göra läxor. Beroende på hur lätt man har att lära tar detta allt mellan och . Om detta skulle ske på en vanlig arbetsplats vore det olagligt. En chef kan aldrig tvinga någon att ta med sig arbete hem. Jag tycker helt klart att tiden i skolan ska räcka till för att lära sig det man behöver. Det är lärarnas ansvar att lära ut. Det är inte meningen att eleverna ska behöva lära sig själva hemma. Vissa kanske har svårigheter med att lära in. I så fall ska det finnas möjlighet att få hjälp, vilket kan vara svårt hemma. skyller man på eleven om det är så att han/hon inte klarar prov eller läxförhör, fast det egentligen borde vara läraren som ska stå till svars. Läxor är ett orättvist sätt att lära ut. När man tillämpar läxor i inlärningen favoriserar det de elever som har det bättre ställt ekonomiskt, elever vars föräldrar har tid att vara hemma och har högre utbildning än andra föräldrar. blir det svårare för den elev med en ensamstående mamma som kanske måste arbeta för två för att kunna försörja sin familj. Eller för elever med föräldrar som kanske inte hade någon möjlighet att plugga på gymnasium eller högskola och universitet. Om eleverna upplever att läxor tvingar dem att ta med sig arbete hem efter avslutad arbetsdag kanske motivet för att göra läxorna inte blir bra. Skolan och skolans arbete måste vara utformat så att eleverna upplever trivsel, känner att det är roligt och lustfyllt att lära. Lusten till lärande ska även stimulera till en kreativ fritid. Om läxorna då känns tvingande eller att man inte har möjlighet till hjälp i hemmet eller till eget tidsutrymme till läxan, blir läxan en belastning och kan påverka hela skolgången. Läxorna har blivit en klassfråga. Därför bör det ske en översyn, och målet bör vara att läxläsning är en del av skoldagen i skolan.
mot · GT02Ub530 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning inom företagshälsovården. För att nå de av regering och riksdag uppsatta målen om en halvering av antalet sjukskrivningsdagar har ett stort antal åtgärder aktualiserats. På en rad områden har resultat kunnat utläsas som visar på en positiv utveckling. Ytterligare åtgärder måste dock till liksom förebyggande arbete för att minska inströmningen till sjukförsäkringssystemet. En viktig åtgärd i det förebyggande arbetet utgörs av en väl utvecklad företagshälsovårdsorganisation. Det tycks finnas en bred samstämmighet om behovet av denna kompetens och de positiva effekter som en aktiv företagshälsovård kan utgöra. Trots det råder det stor brist på utbildad personal inom företagshälsovården. Medelåldern bland personalen är hög. Vid högskolor finns utbildningar vilka genom omprioritering skulle kunna möta behovet inom företagshälsovården. Vid finns kompetens från tidigare utbildning av skyddsingenjörer liksom inom ergonomi, biokemi, rehabilitering och beteendevetenskap. För att möta behovet av företagshälsovårdsutbildning krävs att dessa kompetenser på lämpligt sätt kan samverka. Regeringen bör därför ge de utbildningsinstanser, som anses lämpliga, förutsättningar att starta utbildning inom företagshälsovården.
mot · GT02Ub531 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad forskning inom vård och omsorg. har internationellt sett en mycket god omsorg för människor som trots stort vård- och omsorgsbehov har eget boende utanför institutioner. Mycket tyder på att eget boende för den här gruppen kommer att öka. Detta som en följd av ökad medellivslängd. För att möta det ökande behovet av vård och omsorg är det av största vikt att olika tekniska hjälpmedel tas fram till stöd för personalen. genomförs lokala försök för att med tekniska hjälpmedel stödja personal och därigenom göra ekonomiska och tidsvinster samt för att öka tillgängligheten och närheten till vårdtagarna. Det saknas dock en samlad forskning och en kunskapsspridning om tekniklösningar inom området. Det hämmar den fortsatta utvecklingen inom ett område där ligger långt framme. Svensk kompetens inom vård och omsorgsarbete utgör en exportvara. Genom att med tekniska lösningar förstärka en redan väl fungerande organisationsstruktur ges nya möjligheter för såväl det offentliga som för företag inom teknisk sektor att vidareutveckla ett verksamhetsområde med ett mycket brett marknadsområde. Ytterligare satsningar på forskning behövs därför på detta viktiga område för såväl nationellt bruk som för möjligheten till vidareexport.
mot · GT02Ub539 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förläggande av arkitektutbildning till . aktualiserades arkitektutbildningen i , som sker i /KTH, /och /LTH. Därvid föreslogs en fjärde högskola med sikte på enbart arkitektutbildning, som då skulle förläggas till . Frågan föll, troligen av arbetsmarknadsskäl, kortsiktigt. Vi vill återigen aktualisera frågan om den framtida arkitektutbildningen, som måste ses långsiktigt, även om det är . Som norrländsk utbildningsort vill vi förorda . kan mäta sig med vilken stad som helst i vad gäller stadsplanering och kvalificerade byggnader. har tappat många arbetstillfällen , bl.a. vid nedläggningen av kustartilleriregementet, KA5. Statens nuvarande satsning på utgör en viss, men alls inte fullständig kompensation, för tidigare indragningar i . En framtida satsning på arkitektutbildning i , gärna inom ram och med inriktning på miljöfrågor, skulle öka möjligheterna till en god långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer.
mot · GT02Ub542 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ökade inflytande över beslut om en fristående skola skall etableras. Alltfler fristående skolor startar på olika håll i landet, ibland med ett mycket litet elevunderlag. Många fristående skolor startas för att man vill ha en särskild pedagogisk eller religiös inriktning på skolan. I vår del av landet är det vanligare att kommunen tvingats lägga ned en skola på landsbygden och att föräldrarna då väljer att öppna en fristående skola för att eleverna inte ska få längre skolväg. Båda anledningarna kan innebära problem både för eleverna och för kommunerna. Det kan i en del fall innebära att några barn isoleras i sin skolgång från resten av barnen i kommunen, vars föräldrar valt att placera barnet i den kommunala skolan. Därmed riskerar man att få ökade klyftor i det framtida samhället. En annan aspekt på frågan om fristående skolor är att trots att många kommuner brottas med ekonomin i de befintliga kommunala skolorna måste man ta pengar ur den redan mycket hårt ansträngda budgeten och lägga på nya skolor. Medan de kommunala skolorna måste kunna erbjuda alla elever plats i kan de nya fristående skolorna indirekt välja sina elever exempelvis utifrån religiös tillhörighet. Eleverna kan också byta skola från den ena dagen till den andra. Det betyder i sämsta fall att eleven tar upp två utbildningsplatser eftersom personal och utbildningsförvaltningar har mycket svårt att snabbt kunna omdisponera personal och resurser med kort varsel. Eleven måste också kunna få plats i den kommunala skolan med kort varsel, om exempelvis den fristående skolan läggs ned, eller av andra orsaker. Det innebär i praktiken att kommunen måste vara beredd att tillhandahålla utbildningsplatser i den kommunala skolan även för elever som går i fristående skolor. Detta kostar naturligtvis mycket pengar och drabbar i slutändan elever i den kommunala skolan. Vi vill ha en skola som ger alla elever kunskap och trygghet. En skola där barn från olika miljöer möts och där segregation motverkas. Vi anser att förändringsarbete ständigt bör ske i den kommunala skolan och att alternativa pedagogiker ska kunna inrymmas och inte vara skäl till bildandet av en fristående skola. För att skolsystemet ska fungera väl bör de fristående skolorna vara ett komplement till den kommunala skolan, och inte äventyra möjligheterna till en god skolgång för andra elever i kommunen. Systemet för fristående skolor bör därför ses över så att kommunernas inflytande i samband med prövning av skolorna stärks. Större vikt måste läggas vid konsekvenserna för kommunens skolorganisation vid prövning av etablering av fristående skola. Vi anser att detta behöver ses över och utredas.
mot · GT02Ub544 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dans i skolan. Allt färre ungdomar kan dansa. är en viktig kultur som håller på att försvinna. En kultur som faktiskt bidragit till en bättre folkhälsa. Skolan har ett stort ansvar för elevernas hälsa. Ämnet idrott och hälsa fyller en viktig roll när det gäller elevers välbefinnande. Genom att skolan satsar mer på hälsofrämjande insatser så kommer svenska barn och ungdomar att må allt bättre. För att öka intresset för dans bör kunskaper om dans och dansens betydelse förtydligas i kursplanen för ämnet idrott och hälsa.
mot · GT02Ub545 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om första hjälpen i skolan. Kännedom om första hjälpen kan ibland vara avgörande mellan liv och död. Utbildning i första hjälpen bör ingå i grund- och gymnasieskolans läroplan, och återkomma kontinuerligt varje termin. Om fler skulle känna att de klarar av att ge första hjälpen skulle fler våga ingripa vid trafikolyckor etc. Regeringen bör se över möjligheterna att göra första hjälpen-utbildning till ett återkommande inslag i grund- och gymnasieskolan.
mot · GT02Ub546 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de yrkesförberedande utbildningarna. Det har varit tydligt fokus på högskoleutbildning och forskning. Yrkesutbildningarna, framför allt de gymnasiala, har hamnat mer i skymundan. Det är nu dags att sätta fokus på de yrkesförberedande utbildningarna. Ambitionen måste vara att förbättra yrkesprogrammen på gymnasieskolan, så att det blir möjligt för fler att få ett jobb direkt efter gymnasiet. har inte parterna på arbetsmarknaden i tillräcklig utsträckning lyckats övertyga ungdomarna om att välja just deras yrkesområde. Resultatet har blivit att det på flera områden saknas tillräckligt med kompetent arbetskraft. Regeringen har uppmärksammat detta i den senaste gymnasieproppen och det är bra. Signalerna från vissa av de yrkesorienterande programmen på gymnasieskolan är oroande. Det är en överlevnadsfråga för att det finns kvalificerade yrkesarbetare. Klarar vi inte detta kommer vi att stå oss slätt i konkurrensen mot omvärlden. Bland dem som går färdigt yrkesprogrammen där det är brist på arbetskraft är oftast arbetsmarknadsutsikterna mycket goda. Av dem som gått ut fordonsprogrammet har ett jobb. På industri- och omvårdnadsprogrammet är det 76 respektive . från byggprogrammet är missnöjda med sitt arbete jämfört med genomsnittet från de yrkesförberedande programmen. Av dem som har gått byggprogrammet har ett arbete vilket kan jämföras med snittet på från de yrkesförberedande utbildningarna. Det behövs en genomtänkt strategi för att rekrytera och utbilda lärare till yrkesprogrammen för att möta de stora pensionsavgångar som väntas. Det finns inga enkla patentlösningar för att göra yrkesprogrammen bättre. Mycket kan göras inom ramen för dagens gymnasieskola. Att ge alla elever en bra start oavsett vilket gymnasieprogram de går måste vara grunden. Den viktiga frågan är hur vi utformar bra yrkesprogram som både tillfredsställer arbetsmarknadens krav och som lockar de ungdomar som vill satsa på en utbildning som kan ge jobb direkt efter gymnasiet.
mot · GT02Ub553 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge elever som utsatts för mobbning upprättelse och rehabilitering. Enligt artikel 36 i FN:s konvention om barnets rättigheter ska barnet skyddas mot alla andra former av utnyttjande som kan skada barnet i något avseende. Den parlamentariska kommittén för barnets rättigheter underströk att barn har en ovillkorlig rätt till skydd mot övergrepp i skolan och framhöll att målet måste vara att inget barn någonsin utsätts för mobbning. Dessvärre pekar statistiken på att kränkning av elever (fortsättningsvis mobbning) är ett utbrett problem och att elever utsätts för detta i skolan. Mobbning är ett problem som kräver olika typer av insatser för att förhindras. Så länge skolan inte lyckas med detta måste barnet ha rätt till skadestånd eller kompensation och rehabilitering för den skada det drabbats av. Skolorna måste satsa mycket mer på förebyggande arbete så att ingen elev far illa i skolan nolltolerans mot alla typer av kränkande behandling måste vara målet. En annan fråga är hur samhället ska agera när någon elev ändå har blivit kränkt. Regeringen överlämnade lagrådsremissen Förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i skolan m.m. till Lagrådet. Förslaget som presenteras i lagrådsremissen är på många sätt ett stort steg framåt i förverkligandet av barnets rättigheter. Det lyfter fram och tydliggör allvaret med de problem med mobbning, diskriminering och annan kränkande behandling som finns inom skolans ansvarsområde. En elev som redan utsatts för kränkande behandling ska i så stor utsträckning som möjligt skyddas från ytterligare påfrestningar. Samhället måste tydligt visa att det som skett mot eleven har varit felaktigt, oavsett om skolan har vidtagit tillräckliga åtgärder för att få den kränkande behandlingen att upphöra.