mot · GT02Sf432 · 2005-10-05 00:00:00 — Problemet är att reglerna tillämpas olika över landet, vilket också (SOU 2005:73) konstaterat. I vissa regioner i landet är det generöst med havandeskapspenning, i andra blir de gravida sjukskrivna och får sjukpenning. I de län där reglerna tillämpas mer restriktivt får den kvinna som inte orkar arbeta fram till förlossningen ta ut föräldrapenningdagar, vilket naturligtvis kortar föräldraledigheten. Genom en graviditetspeng och medföljande rätt till tjänstledighet kan delar av dagens system med havandeskapspenning, förtida uttag av föräldrapenning och i många fall sjukskrivning avskaffas som det nya systemet blir enklare med mer enhetlig tillämpning över landet. Detta skapar trygghet för gravida kvinnor, administrationen inom försäkringskassorna minskar, legitimiteten för sjukförsäkringssystemet stärks . Läkare och barnmorskor får då koncentrera sig på att stödja den gravida kvinnan i stället för att ägna tid åt att bedöma om den gravidas besvär är tillräckligt stora för att berättiga till sjukskrivning. Den statsfinansiella nettokostnaden för reformen uppgår till . finansierar graviditetspengen i sitt budgetalternativ. För att öka gravida kvinnors trygghet ytterligare föreslår en nationell BB-garanti. Den består av två delar, en platsgaranti och en förlossningspeng. Detta reformförslag utvecklas vidare i vår hälso- och sjukvårdsmotion. 7.5En flexibel föräldrapenning med valmöjligheter trygghet för barnen Att hitta metoder för att styra föräldrarnas tid med barnen har blivit högsta mode. Föräldraförsäkringsdebatten har nästan uteslutande handlat om detta. Ökad grad av kvotering föreslås bland annat i betänkande (SOU 2005:73). Den modell utredningen förespråkar är en tredelning, till mamman, fem till pappan och fem till föräldrarna att fritt fördela. Andra vill gå längre och kvotera rakt av till vardera föräldern. Men kreativiteten på området är stor. Att använda skattebetalarnas pengar på bonus eller skatteavdrag för dem som väljer mer jämställt är andra alternativ som dykt upp i debatten och som politiska förslag. anser att föräldrapenningen ska bestå av som ersätts av den sjukpenninggrundande inkomsten. Dessa ska kunna fördelas helt fritt mellan föräldrarna, utan inslag av straff eller belöningar. De nuvarande (garantidagarna) ska ersättas av barndagar, som beskrivs närmare nedan. Vidare vill vi höja grundnivån, och vi välkomnar regeringens beslut att höja taket. Vårt förslag: För att öka valfriheten och minska styrningen av barnfamiljernas tid vill utöka rätten att överlåta dagar i föräldraförsäkringen. Enligt vår mening bör vara överlåtningsbara och därmed föreslås de nuvarande mamma- och pappamånaderna avskaffas. Frågor som rör föräldrars arbetstid och deras tid med barnen måste få avgöras runt köksbordet. Familjer som av ett eller annat skäl inte kan eller vill fördela föräldraledigheten så som vissa politiker önskar ska inte straffas för detta. Det är inte en angelägenhet för staten och vi ska inte använda våra skattemedel till sådant när det finns så många andra viktiga satsningar att göra. Föräldraförsäkringens utformning måste ta barnets behov som utgångspunkt. Vi måste sträva efter att familjepolitiken i stort fungerar bra för alla familjer. Det gör den inte och kvotering skulle göra det ännu sämre, i synnerhet för studerande, arbetslösa och egenföretagare. Vi behöver inte resa fler hinder för människor i , vi behöver riva fler. Barn och föräldrar är olika och har olika behov. Vissa kvinnor vill gå tillbaka till förvärvsarbete efter förlossning med vår familjepolitik kan de det. Andra kvinnor vill vara hemma betydligt längre vår familjepolitik gör det möjligt. Amning och återhämtning efter förlossning måste få ta sin tid. Föräldraskapets konsekvenser är inte exakt lika för kvinnor och män, och det måste vi respektera. Familjepolitiken ska inte skuldbelägga de kvinnor som behöver vara hemma längre eller de som helhjärtat vill satsa på föräldraskapet , de gör en jätteinsats. En man som är hemma och tar hand om barnen betraktas nästan som en hjälte. Det är bra. Men vi borde visa samma uppskattning för alla kvinnor som gör detsamma. Det är oerhört angeläget att män tar en större del av ansvaret för barn och hem. Vissa män alltför många har helt lämnat över ansvaret på kvinnan. Andra har inte axlat ansvaret för hemmet när mamman ökat sitt förvärvsarbete efter föräldraledigheten. Detta har medfört många problem. Slitsamt dubbelarbete för kvinnor, dålig kontakt mellan pappa och barn, ökad risk för separationer och skilsmässor och bristande jämställdhet på arbetsmarknaden. som dessa problem inte på något sätt får förminskas måste vi inse föräldraförsäkringens begränsade möjligheter att lösa dem. Utsikterna till framgång står inte i rimlig relation till det pris enskilda familjer får betala när de fråntas rätten att styra över sin egen tid med barnen. Vi måste försvara den valfrihet som finns inom en annars hårt styrd familjepolitik. Så i stället för att styra familjens val vill vi riva de hinder som finns för de pappor som önskar ta ut en större del av föräldraledigheten. Eftersom män i regel tjänar mer än kvinnor är taket ett faktiskt hinder för pappors föräldraledighet. Vi välkomnar därför regeringens höjning till 10 prisbasbelopp, något som länge har föreslagit. Vårt förslag med barndagar som beskrivs nedan innebär också utökade möjligheter för män att vara hemma med sina barn. 7.6Höjt golv och tak i föräldraförsäkringen Vårt förslag: höjs grundnivån i föräldraförsäkringen per dag. välkomnar att regeringen nu höjer taket till 10 prisbasbelopp. bör taket höjas till 11 prisbasbelopp. Inkomstbortfallsprincipen, som tillämpas i föräldraförsäkringen, innebär att den som inte hunnit skaffa sig en sjukpenninggrundande inkomst före födseln får en relativt låg ersättning på grundnivå. Det är främst yngre föräldrar som studerar eller av annat skäl inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden som får ersättning på grundnivån. Det finns flera skäl till att höja denna nivå. För det första ska man inte tvingas att avbryta sin graviditet enbart för att ersättningsnivån är oskäligt låg. För det andra bör socialbidragsberoende undvikas. För det tredje ska föräldern inte tvingas börja arbeta eller studera redan under barnets första levnadsår. För det fjärde bör golven, den lägsta ersättningen, i de olika socialförsäkringarna i princip vara lika höga. Därför bör golvet i föräldraförsäkringen höjas från dagens per dag till per dag . För detta ändamål avsätter totalt åren 20062008. För att stimulera pappor att ta mer föräldraledighet och för att stärka föräldraförsäkringens legitimitet har länge drivit på i frågan om en takhöjning. Vi välkomnar därför regeringens nu föreslagna höjning, men bör taket höjas ytterligare till 11 prisbasbelopp. 7.7Barndagar en valfrihetsreform för mer tid med barnen Vårt förslag: För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Det totala värdet är alltså per barn. Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, dvs. maximalt per dag. Barndagarna beskattas och är pensionsgrundande. vill ersätta dagens i föräldraförsäkringen med 300 betydligt mer flexibla barndagar. Varje barndag är värd och fördelas till vardera föräldern, men ska kunna överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna kan också om föräldrarna så önskar överlåtas till en annan person som föräldrarna väljer, det kan exempelvis vara far- eller morföräldrar, anhöriga eller grannar. Det ska även finnas möjlighet att överlåta dagar på juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Barndagarna kan spridas ut och användas tills barnet fyllt . De kan användas som den andre föräldern tar ut föräldrapenningdagar vilket möjliggör gemensam ledighet. Beloppen utgör skattepliktig inkomst och är således också pensionsgrundande. Syftet med barndagarna är främst att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Möjligheterna till flexibelt uttag är många och därmed kan barndagarna användas till att förlänga föräldraledigheten, minska arbetstiden eller möjliggöra för annan anhörig att ta hand om barnet. Används barndagarna blir ersättningen per dag lägre, används de blir den högre. Föräldrarna kan välja att ta ut allt per barn och månad. Vid uttag av maxbeloppet, per dag, räcker barndagarna . Vid uttag av ett grundbelopp på per dag vilket motsvarar räcker dagarna . I tabell 2 nedan framgår hur många månader barndagarna räcker vid olika uttag . Tabell 2: Hur länge barndagarna räcker vid olika månadsbelopp Barndagarna kan också kombineras med deltidsarbete och tas ut som kommunalt finansierad barnomsorg nyttjas på deltid, men inte på heltid. Med deltid avses för sammanboende maximalt , och för ensamstående . Ensamstående har en generösare gräns för att de inte kan dela på ansvaret att lämna och hämta på dagis. Föräldrarna vare sig de bor tillsammans eller lever isär ges därmed goda möjligheter att kombinera deltidsarbete med barnomsorg och barndagar. Barndagar enligt detta förslag innebär en väsentligt större frihet än vad som gäller inom föräldraförsäkringen . Föräldrarna kan själva välja ersättningsnivå beroende på de tar ut barndagarna. Kan användas som ett vårdnadsbidrag, föräldrar kan förlänga tiden hemma med barnet. Kan användas som inkomstförstärkning vid deltidsarbete, föräldrarna kan förkorta arbetstiden efter föräldraförsäkringen. Föräldrarna kan anlita någon annan för barnomsorgen: föräldrakooperativ, grannar, mor- eller farföräldrar, eller barnomsorg på den egna arbetsplatsen. Barndagarna kan sparas och användas som kontaktdagar under barnets skolår. Kostnaderna för barndagarna motsvarar för en halvårseffekt och för respektive . 7.8Jämförelse mellan och regeringens förslag I figur 1 nedan jämförs det totala antalet ersatta dagar i förslag jämfört med regeringens. Det framgår tydligt att vårt alternativ, med graviditetspeng, föräldrapenning och barndagar, är mer generöst. Men det är egentligen inte det som är huvudpoängen. Det som inte framgår av den enkla kvantitativa jämförelsen i figuren är de kvalitativa skillnaderna mellan våra barndagar och regeringens garantidagar. Våra barndagar kan tas ut betydligt mer flexibelt, de kan överlåtas på annan person och de kan användas ända tills barnet är . Totalt antal ersatta dagar med respektive Socialdemokraternas förslag Barndagarna kan alltså användas som ett vårdnadsbidrag efter föräldrapenningen, om föräldrarna vill och kan utnyttja det så. De kan användas för att täcka inkomstbortfall vid deltidsarbete. De kan användas för att anlita anhörig, mor- och farföräldrar, föräldrakooperativ etc. Barndagarna skapar verklig valfrihet för småbarnsföräldrar. 8Rättvis barnomsorg med valmöjligheter I har ordet barnomsorg nästan blivit synonymt med daghem, förskola och fritidshem. Detta speglar en syn på omvårdnaden av barnen som vi anser vara felaktig. Det är föräldrarna som har ansvaret för barnens omvårdnad, tillsyn och uppfostran. Barnomsorg kan vara allt från omsorg i familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och skolbarnsomsorg till familjens egen omsorg i hemmet. Den barnomsorg som erbjuds utanför hemmet är ett bra komplement som har stor betydelse för barnets utveckling men den ska inte och kan inte heller ersätta föräldrarnas egen omsorg om barnet. anser att statens och kommunernas arbete för att utveckla barnomsorgen ska syfta till att skapa mångfald, valfrihet och hög kvalitet. Det offentliga stödet ska aldrig innebära att ansvaret för barnen lyfts från föräldrarna det ska erbjuda föräldrarna möjligheter att rent praktiskt ta detta ansvar. Staten ska stödja föräldrarna i deras ansvar, inte ta över det. Vårt förslag: Kommunerna ska ha skyldighet att erbjuda kommunalt vårdnadsbidrag till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. Stödet bör uppgå till av den genomsnittliga nettokostnaden för en plats i den kommunala barnomsorgen. Denna möjlighet öppnas genom förändringar i kommunallagen och skollagen. Ersättningen ska utgå till föräldrar vars föräldrapenningdagar och barndagar tagit slut. Totalt ska dock undantas från denna regel och får sparas för att användas senare under barnets uppväxt. Dagens barnomsorgssubventioner är djupt orättvisa. Bara de som väljer att ha sina barn på kommunalt finansierad förskola eller familjedaghem får del av stödet, som i genomsnitt uppgår till nästan per barn och år. Familjer där någon av föräldrarna själv vårdar barnen får ingen del av subventionerna. Det får inte heller familjer som ordnat sin barnomsorg privat, familjer vars arbetstider inte stämmer med de kommunalt finansierade förskolornas öppettider, familjer i glesbygd samt familjer som står i kö till den kommunala barnomsorgen. Men alla dessa familjer är ändå med och betalar för barnomsorgen via skattsedeln. Detta kan inte motiveras av några sakliga och rimliga politiska skäl. Den nuvarande utformningen av barnomsorgssubventionerna förhindrar att föräldrar får möjlighet att själva ordna omsorgen om barnen. Det vill vi ändra på. Det offentliga stödet till barnomsorg ska sätta barnets bästa i främsta rummet. Ett flertal studier har visat att det inte är förenligt med alla barns bästa att börja på dagis vid 11,5-års ålder. Därför måste det finnas alternativ. Barnomsorgen ska utformas så att den passar alla barn, och det är föräldrarna som bäst känner vad just deras barn behöver. Föräldrarna måste därför få makt över hur det offentliga stödet ska användas. Enligt vårt förslag ska kommunerna ha skyldigheten att införa kommunala vårdnadsbidrag. Skyldigheten ska gälla för barn vars föräldrars föräldrapenning- och barndagar tagit slut. Totalt ska dock undantas från denna regel och får sparas för att användas senare under barnets uppväxt. På detta sätt uppnås en flytande gräns för varje barn för när kommunen kan ge bidrag direkt till föräldrarna. Avgränsningen liknar den som finns i , där barnavårdsstödet gäller från föräldrapenningtidens slut. Kommunerna ska ha frihet att utforma stödet, men det bör förslagsvis uppgå till av den genomsnittliga nettokostnaden för en plats i den kommunala barnomsorgen. Detta motsvarar ca . Stödet ska utgöra pensionsgrundande inkomst och vara skattepliktigt. I syfte att reducera oönskade marginal- och tröskeleffekter bör stödet räknas med som inkomst vid beräkning av eventuellt bostadsbidrag. Den samlade ekonomiska effekten för kommunerna av ett införande av barndagar och en skyldighet att erbjuda föräldrar kommunala vårdnadsbidrag bedömer vi som positiv. Barndagarna kommer att minska trycket på den kommunala barnomsorgen. Detsamma gäller med stor sannolikhet även de kommunala vårdnadsbidragen. I vissa kommuner kan de dock leda till en initial merkostnad i och med att man betalar ut ersättning till de familjer som avstår från den kommunala barnomsorgen utan ersättning. Totalkostnaden beror på vilka stödnivåer kommunerna väljer. Sammantaget skapas bättre förutsättningarna för högre kvalitet i den kommunala barnomsorgen. anslår och för att det kommunala vårdnadsbidraget ska införas. Dessa medel fördelas via 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Den borgerliga fyrpartiregeringen införde ett beskattat vårdnadsbidrag på per barn i åldern . Det bidrog till att skapa ökad rättvisa mellan olika barnfamiljer och underlättade för många föräldrar att ordna barnomsorgen utifrån sina egna behov. Långt mer än hälften av alla barnfamiljer som var berättigade till det valde vårdnadsbidraget under den korta tid det existerade . av föräldrar med barn som fyllt men inte valde att ansöka om vårdnadsbidrag. av dessa föräldrar fick per barn, fick per barn och fick per barn. Storleken på vårdnadsbidraget var beroende av hur många timmar barnet vistades på daghem. Trots att sju av tio småbarnsföräldrar aktivt valde denna form av stöd avskaffade den socialdemokratiska regeringen vårdnadsbidraget direkt efter deras tillträde efter valet . 8.1.2Starkt stöd för vårdnadsbidrag Ett flertal opinionsundersökningar har visat på ett starkt stöd för vårdnadsbidrag. Enligt en undersökning från FSI skulle av alla män och kvinnor välja att själva ta hand om sina barn om ekonomin inte var något hinder. uppgav att de skulle välja deltidsförskola, . I tre kommuner har folkomröstningar om valfrihet inom barnomsorgen genomförts. Den senaste hölls i kommun , vid vilken röstade för en alternativ lösning inom barnomsorgen. I röstade för valfrihet i barnomsorgen och i blev motsvarande siffra för rätten till valfrihet. kommer att arbeta för att fler kommuner genomför folkomröstningar. Det är dags att föräldrarna får vara med och bestämma över familjepolitikens utformning. I ett femtiotal kommuner runtom i har det bildats föräldragrupper som startat namninsamlingar för att få till stånd kommunala folkomröstningar för valfrihet inom barnomsorgen. Intresset är mycket stort och en bred majoritet av allmänheten stöder föräldrarnas krav. gjorde en riksdagsmajoritet bestående av , ett tillkännagivande till regeringen som ställde krav på att mångfalden inom barnomsorgen skulle öka. Regeringen har ignorerat tillkännagivande. Det är oacceptabelt. Vi kräver på nytt att regeringen återkommer med ett förslag som tillgodoser begäran. 8.2Reell etableringsfrihet i barnomsorgen Barn är olika, därför behövs också olika typer av barnomsorg. I syfte att främja mångfald och utveckling av barnomsorgsverksamhet anser vi att full etableringsfrihet ska råda inom barnomsorgen på liknande sätt som gäller för förskoleklass och friskolor. Det innebär att kommunerna ska ha skyldighet att tillhandahålla ett pengsystem som möjliggör för godkända utförare att bedriva barnomsorg. Kommunerna har möjlighet att släppa fram denna typ av friförskolor, och ett flertal kommuner har också infört sådana system. Vi anser att för barnomsorgsverksamheter som kommunen godkänt ska ett bidrag betalas per barn som inte oskäligt avviker från kommunens egna kostnader per barn i motsvarande verksamhet. Denna förändring inarbetas genom en enkel förändring i skollagen 2 kap. 17 §. Med en sådan förändring kommer en mängd nya enskilt drivna verksamheter att kunna växa fram som tillgodoser föräldrars skiftande behov och önskemål av barnomsorg när de själva förvärvsarbetar. 8.3Maxtaxan och kvaliteten inom förskolan Regeringens satsningar på maxtaxa och allmän förskola har inneburit att de flesta fått lägre barnomsorgskostnader. Framför allt gäller det familjer med höga inkomster. har dessa satsningar lett till försämrad kvalitet i form av större barngrupper och lägre personaltäthet. Det är inte rimligt. All barnomsorg måste hålla högsta kvalitet så att föräldrarna kan känna sig trygga i förvissningen att deras barn får bästa möjliga omsorg under deras frånvaro. Utbyggnad av barnomsorgen får aldrig genomföras på ett sådant sätt att barnen riskerar att fara illa. Flera partier diskuterar nu möjligheten att ytterligare sänka kostnaderna genom att införa en avgiftsfri allmän förskola. anser att det är fel prioritering. Genom maxtaxan betalar svenska föräldrar redan mycket låga barnomsorgskostnader. Vad som behövs nu är inte ännu lägre kostnader utan insatser för mindre barngrupper och större personaltäthet. Därför föreslår vi också en höjning av maxtaxan för att därigenom frigöra resurser som kan användas för att våra barn ska få en god omvårdnad. 9.1Utökad rätt till tjänstledighet för föräldraledig Vårt förslag: Utöka rätten till tjänstledighet i samband med att man blir förälder från till . Som en konsekvens av att vi vill göra det möjligt för den som vill förlänga tiden tillsammans med sina barn när de är små bör rätten till tjänstledighet utökas. Man ska inte behöva säga upp sig för att kunna vara hemma med barnen. Den lagstadgade rätten till hel tjänstledighet när man blir förälder bör därför förlängas från dagens till . Det är en rimlig tidsrymd också sett ur arbetsgivarsynpunkt. Föräldrarna ska därefter ha rätt att återvända till sitt arbete. De ska också kunna dela upp tjänstledigheten mellan sig, om båda föräldrarna förvärvsarbetar. Därtill bör rätten till en fjärdedels tjänstledighet utökas från till . Det förbättrar möjligheterna för de föräldrar som så önskar att finnas till hands även för sina 812-åringar efter skoldagens slut. Vårt förslag: För makar med gemensamma barn som inte fyllt ska den totala intjänade premiepensionen fördelas lika dem emellan, om de inte aktivt begär något annat. Genomförandegruppen för det nya pensionssystemet bör ges i uppdrag att utreda den exakta utformningen av reglerna. Dagens kvinnliga ålderspensionärer har i genomsnitt lägre pension än män med ålderspension. Det beror på att kvinnor i högre utsträckning arbetat deltid och tagit ett större ansvar för omsorgen om barnen. I det nya pensionssystemet finns, efter ett kristdemokratiskt initiativ, rätten att tillgodoräkna sig pensionsgrundande belopp för s.k. barnår. Det innebär att upp till per barn kan räknas som pensionsgrundande för den som själv tagit hand om sina barn. I det nya pensionssystemet finns också möjlighet att överföra den s.k. premiepensionen mellan makar, efter en aktiv begäran. Syftet är att de på detta sätt ska kunna utjämna pensionerna mellan sig, genom att den med högre intjänad pension kan överföra intjänad premiepension till den med lägre intjänad pension. Alltför få känner emellertid till eller utnyttjar denna möjlighet. Vi anser att jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar med gemensamma barn bör vara den omvända, dvs. att makarnas totala intjänade premiepension automatiskt delas lika mellan dem så länge de har barn som inte fyllt . De som önskar frångå denna regel bör aktivt begära detta. Den s.k. genomförandegruppen för pensionsreformen bör utreda exakt utformning av förslaget. 9.3Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) föreslår gemensamt med att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ner i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Även inkomstgrunden för föräldraförsäkringen (SGI) ska beräknas på samma sätt som föreslagits för sjukförsäkringen. Effekten av förslaget för den offentliga sektorns finanser, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas till 2006. När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man försäkrar och att denna inkomst inte i alltför stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas på ett genomsnitt av de senaste 12 månadernas inkomster. Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning ska vara SGI-grundande. Förslaget innebär att personer med positiv löneutveckling får en något lägre SGI i förhållande till den senast aktuella inkomsten. Personer med tillfälligt försämrade inkomster får dock ett förbättrat skydd. Eftersom den genomsnittliga löneutvecklingen är positiv innebär förslaget en statsfinansiell förstärkning. Tillfällig föräldrapenning (TFP) utbetalas vid vård av sjukt barn. Skyddet gäller tills barnet fyllt , i vissa fall upp till . Föräldrarna kan få ersättning under per barn och år. Det har uppmärksammats att familjer som har barn som är sjuka ofta, eller då barn är sjuka , kan få det svårt rent ekonomiskt. Är man dessutom ensamstående kan situationen bli än mer bekymmersam. välkomnar den förbättring av systemet som genomförts som innebär att föräldrar med svårt sjuka barn får obegränsat antal dagar med TFP. Det har i ett antal studier och kontroller konstaterats att fusket med tillfällig föräldrapenning är omfattande. Den vanligaste formen av fusk är att ta ut TFP som man arbetar. Möjligheten till fusk är stor eftersom graden av kontroll är liten. För att stävja denna form av fusk anser att det bör utredas huruvida TFP kan utbetalas till arbetsgivaren i stället för till den försäkrade.