mot · GT02A309 · 2005-10-03 00:00:00 — måste en entreprenör satsa i startkapital för att starta ett företag i aktiebolagsform. vill att denna summa ska kunna vara lägre. Om en entreprenör har startkostnader som är lägre än ska det vara möjligt att starta ett aktiebolag med den lägre summan. Detta är särskilt viktigt för tjänsteföretag som ofta har låga startkostnader. Detta bör ges regeringen till känna. vill också öka tillgången på riskkapital i form av s.k. venture capital. Venture capital kallas investeringar i små och medelstora företag som är i uppstarts- eller expansionsfasen. En del av den här typen av finansieringshjälp kan komma direkt från staten via olika typer av bidrag eller förmånliga lån, men statens insatser ska vara ett komplement. I stället måste vi få privatpersoner att investera i andras företag. Därför vill göra det möjligt att göra ett skatteavdrag på den investering som man gör i någon annans företag. För att ytterligare öka viljan att investera vill vi göra det möjligt att göra ett skatteavdrag (på investeringen efter det första avdraget) om den investering man gjort förloras, dvs. om företaget går i konkurs. Detta bör ges regeringen till känna. vill införa statliga kreditgarantier liknande det system som finns i . Systemet administreras av statliga Finneva som tar lånebelopp på . Vid större lån delas risken med en bank. Utöver visst eget kapital krävs säkerhet, exempelvis i form av inventarier. Däremot tas aldrig några personliga egendomar som garanti. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill också utreda möjligheten att införa ett entreprenörslån, likt hur studiemedelslånen fungerar. Detta bör ges regeringen till känna. Ett problem småföretagare ofta möter är att de måste betala in moms till staten för sålda varor och tjänster som de ännu inte har fått betalt för av sina kunder. vill därför förlänga momsinbetalningsperioden för företag med momspliktig omsättning i intervallet . För att göra det lönsammare att anställa och därigenom underlätta för fler att få ett jobb vill sänka arbetsgivaravgiften. vill se ett nytt sjuklönesystem. läggs ett alldeles för stort ansvar på företagaren, vilket slår tillbaka på de svagaste grupperna i samhället. Företagare har helt enkelt inte råd att anställa någon med en sjukdomshistoria när de riskerar att få betala en stor del av sjukfrånvaron.17 Vi vill också att den som går från en anställning över till eget företagande ska kunna ta med sig sitt socialförsäkringsskydd in i det nya företaget . Detta bör ges regeringen till känna. I är det betydligt färre kvinnor än män som driver företag. Kvinnor äger mindre än en femtedel av landets företagskapital och kvinnor är i klar minoritet på ledande poster i alla branscher och i alla storlekar på företag. För att skapa fler jobb måste kvinnors kreativitet och entreprenörskap prioriteras. Många kvinnor upplever att deras affärsidéer inte tas på allvar av banker och finansieringsinstitut och de har därför svårt att få lån till att starta och driva företag. satsade den borgerliga regeringen på ett stort program för kvinnors företagande. Det innehöll bl.a. särskilda kvinnolån, forskning kring kvinnors företagande, affärsrådgivning riktat till kvinnor och kvinnligt resurscentum. Programmet har haft stor betydelse för framväxten av fler kvinnliga företagare och vill att ett liknande program införs igen. Vad som ovan anförs om att kvinnors entreprenörskap bör prioriteras genom ett särskilt program för kvinnors företagande bör ges regeringen till känna. Med fler kvinnor som startar och driver företag får en starkare ekonomisk utveckling, men det har även andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar och deltar i de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, vd och ordföranden rekryteras. Fler kvinnor i näringslivet undergräver de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället. Ökad jämställdhet är en viktig del för ökad konkurrenskraft och en förbättrad svensk ekonomi. Det är viktigt att kunskap om entreprenörskap, kreativitet och företagande ökar hos unga. Det måste finnas med genom hela skolan. Läroplaner behöver omarbetas och ge entreprenörskap och kunskap om företagande en naturlig plats i undervisningen. Detta bör ges regeringen till känna. vill pröva möjligheten att införa s.k. solidaritetsbanker. De ska kunna förmedla räntefria lån samt ge de ekonomiska och kunskapsmässiga resurser som behövs för att göra det lättare att starta företag i socialt utsatta områden. Det finns ett behov av sådana lösningar för de många människor som har svårt att få del av traditionell kreditgivning. Givetvis handlar det inte om bidrag, utan de som tar lån förväntas också betala tillbaka och även bidra till att verksamheten utvecklas och kan komma andra till del. Detta bör ges regeringen till känna. vill också förenkla framväxten av kreditgarantiföreningar och lokala banker. Detta bör ges regeringen till känna. 13.5En översyn av arbetsrätten önskar en arbetsrätt som ger tydliga regler och stabilitet för parterna. Kan man skapa ett regelverk som är neutralt i förhållande till parterna skulle konkurrenskraften och förutsättningarna för nya jobb öka. I flera europeiska länder, exempelvis och , finns krav på proportionalitet mellan strejkers omfattning och de intressen som står på spel. Exempelvis är det orimligt att företag som har gällande kollektivavtal och arbetsfred kan dras med i konflikter som de inte har en relation till via sympatiåtgärder. anser att det ska finnas ett rimligt förhållande mellan ändamålet för den stridsåtgärd som vidtas och de medel som används för att uppnå målet. Detta skulle ge en bättre balans mellan parterna på arbetsmarknaden. Vad som ovan anförs om en proportionalitetsregel bör ges regeringen till känna. 13.6Hur behåller de stora företagen? Att företag och jobb flyttar mellan länder och regioner är en naturlig del av ett rörligt näringsliv. Svensk ekonomi är konkurrensutsatt och den företagsflytt som pågår nu skiljer sig inte i sak från den strukturomvandling som skett tidigare. tycker dessutom att denna omvandling är bra. Vi vill att utvecklingsländer ska få uppleva det välstånd som finns i och vi förstår också att en omvandling är naturlig. Det betyder inte att vi ska låta bli att försöka övertyga de större företagen om att stanna kvar i eller att flytta till . De behövs lika mycket som de små företagen. Det är ofta de stora företagen som köper de varor och tjänster som många små företag säljer. Det gör oss oerhört beroende av att ha stora företag i landet. Den svenska basindustrin spelar en stor roll för , både för de exportintäkter som genereras och för den stora sysselsättningen, ofta i glesare delar av landet. En framtidsinriktad basindustri i samverkan med forskarvärlden som ständigt tar sig an nya utmaningar och en ökande konkurrens skapar möjligheter för hela företagsamhet. Den fungerar också som generator för nya företag som kan knoppas av. Det är viktigt att basindustrin också ser det motiverat att investera i produktion i och erbjuds goda villkor för sin fortsatta tillväxt samt möjligheter att konkurrera internationellt. En fråga av särskild betydelse är den fortsatta tillgången till energi på långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor. säger i sitt framtidsprogram Fördel att av egen kraft måste skaffa sig fördel för att kunna hävda sig i den globala konkurrensen. Det håller helt med om. har en rad fördelar: hög produktivitet, välutbildad arbetskraft, världsledande forskning m.m. Men för att hänga med i den tuffa globala konkurrensen krävs ännu mer. anser att det behövs ett bättre investeringsklimat där fler svenska och utländska företag och ägare väljer att investera i . Vi vill också ge bättre förutsättningar för vuxna att vidareutbilda sig i arbetet och förbättra samarbetet mellan skola och näringsliv. Vi vill se mer av företagsrelevant forskning och en effektivare kommersialisering av forskning. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur, allt från vägar till IT, är också avgörande för hur ska lyckas konkurrera om jobben med andra länder. För ytterligare diskussion kring detta se budgetmotion 2005/06:Fi243. För ytterligare diskussion kring nystartsjobb se motion. var 73000 personer arbetslösa. Detta betyder att andelen arbetslösa ungdomar har vuxit . Källa: Ams. var av de med minst två års eftergymnasial utbildning öppet arbetslösa och deltog i olika arbetsmarknadsåtgärder. Det finns dessutom ett stort mörkertal. Många akademiker har okvalificerade jobb eller studerar som de söker jobb. För diskussion kring äldre i jobb se äldremotion So551. För vidare diskussion om utbildning se motion. För vidare diskussion se integrationsmotion. Vad är rimlig kostnad för myndigheternas styrning, samordning och adminstration? För ytterligare diskussion kring detta se budgetmotion Fi243. För ytterligare diskussion kring detta se skattemotion Fi243. Sociala uppfinningar är uppfinningar som t.ex. bibliotek, förskola eller Ishotellet i . För vidare diskussion se familjemotion, vårdmotion samt äldremotion. För vidare diskussion se Allians för motion om högre utbildning och forskning. För ytterligare diskussion se miljömotion. För ytterligare diskussion kring dessa förslag se företagsskattemotion.