mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Spegelbilden av att barngrupperna blivit större i förskolan är att både öppna förskolor och familjedaghem har minskat drastiskt. Antalet öppna förskolor har minskat med under Socialdemokraternas regeringstid, till 447 stycken. Diagram 4.9 Antalet öppna förskolor 19942004 Vidare har antalet barn inskrivna i familjedaghem (hos kommunala dagbarnvårdare) minskat från 129400 till 35970, eller . Detta är resultatet av den ensidiga styrning av resurser till förskolan som Socialdemokraterna konsekvent ägnar sig åt. Genom maxtaxans införande försämrades familjedaghemmens möjligheter att konkurrera med förskolan. Diagram 4.10 Antal inskrivna barn i familjedaghem 19942004 Det minskande antalet barn i familjedaghemmen och i öppna förskolor är inte en effekt av att barnkullarna varit små . Även andelen barn i familjedaghem och öppna förskolor har minskat i samma utsträckning som antalet barn har gjort. 4.5Elva förlorade år för företagandet Antalet företagare har minskat med 20 000 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. har bland den lägsta andelen nyföretagare bland . Trots utredande i s.k. Simplex-grupp har enbart en handfull perifera regelförenklingar kommit till stånd. när regeringen inledde sitt arbete med regelförenklingar med målsättningen att inom en treårs period tydligt minska regelverkets administrativa börda för småföretag har antalet nya eller förändrade föreskrifter och råd ökat med 2748. är det bara 993 som upphävts. Nettoökningen är alltså 1791 stycken. Den socialdemokratiska regeringen framhåller själv bl.a. följande regelförenklingar i den senaste redogörelsen till (skr. 2004/05:48) om regelförenklingsarbetet: Bildragna släpvagnar med totalvikt om högst och motorcyklar skall kontrollbesiktigas första gången , i stället för som , . Kravet på att använda en särskild blankett för registrering av hund avskaffas. Likaså kravet på att lämna uppgifter om hundens färg och utseende. Ansökan om tillstånd enligt den nya får nu ges in i stället för som tidigare . Nya faktureringsregler för moms har införts. De slår bland annat fast att det är säljaren som är skyldig att utfärda fakturor. Det kommer inte som någon överraskning att nyföretagandet minskat och att antalet konkurser är fortsatt högt. Antalet nyregistrerade företag minskade med nästan 6500 stycken . Antalet aktiebolag har minskat . Enligt () minskade antalet sysselsatta i de nystartade företagen med . uppgick antalet anställda i företag i konkurs till 21 206 personer. Diagram 4.11 Antal egna företagare Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna. 4.6Elva förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har skurits ner med drygt 1200 , från 18162 till 2004. Det motsvarar en minskning . Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt 10 poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskats med ca 1 100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 4.12 Antal anställda poliser Källor: årsredovisningar. 4.7Elva förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl innebär ett svårt mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas, och ett produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett misslyckande av gigantiska mått att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension olyckstalet har ökat med nästan och kommer snart överstiga . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men steg till och har fortsatt stiga.. väntas den öppna arbetslösheten ligga på . Den tidigare minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättningar) och att arbetslösa flyttats till andra kolumner i statistiken. är det över 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning. Därtill ska läggas de ca 245 000 öppet arbetslösa, de 130200 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de drygt 268 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl och de 150000 latent arbetssökande. (SCB:s arbetskraftsundersökning ). Enligt Socialdemokraternas beräkningar i budgeten kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till budgetperiodens slut . Kostnaden beräknas nå upp till nästan . Det motsvarar per invånare. Enbart för perioden 19972004 var den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar värdet av drygt halva årets BNP, eller kostnaden barnbidragsutbetalningar. Diagram 4.13 Olyckstalet 19942005. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: Prop. 2003/04:100 för åren 19982002 (utgiftsområde 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995. Beloppet för är regeringens prognos från: Prop. 2005/06:1 (utgiftsområde 10 och 13). 5.1Valfläsk åt folket! Regeringens budgetproposition innehåller en kraftfull ofinansierad utgiftsexpansion under . Men året därefter dras de tillfälliga vallöftena tillbaka. Syftet är uppenbart. Inför valet skyr Socialdemokraterna inga medel för att behålla regeringsmakten. Väljarna får en extra stor påse med valgodis, vilket hoppas ska ge honom vid makten. I sak är detta inget nytt. Socialdemokraterna har en lång och trogen tradition av gas och broms i den ekonomiska politiken för att väljarna ska hållas nöjda i samband med valår. Detta har blivit alltmer uppenbart. Sedan de återtog regeringsmakten har de fört en ekonomisk politik som mer tar hänsyn till valcykeln än konjunkturcykeln. visar i en studie att denna politik också har haft realekonomiska konsekvenser. Under valår har tillväxten dragit i väg, påeldad av en privat konsumtionstillväxt som härrör från de plånboksförstärkningar regeringen gjort lagom till valet. Men så fort valet vunnits dras godiset tillbaka, och väljarna får betala med lägre tillväxt, stigande arbetslöshet och fallande konsumtion. Tabell 5.1 BNP-tillväxt 19702004 (Valår, året efter valår och övriga år) Året efter valår () Övriga år () * Aritmetiskt genomsnitt.Källa: . Tabell 5.2 Privat konsumtion 19702004 (Valår, året efter valår och övriga år) Året efter valår () Övriga år () * Aritmetiskt genomsnitt.Källa: . 5.1.1Expansion under valår betalas med engångsintäkter och lån Sammantaget satsar Socialdemokraterna mer både 2006 och 2007 i utgiftsökningar och inkomstminskningar än vad man föreslog i vårbudgeten. Huvuddelen av detta betalas av oväntat stora inkomstökningar, som man så sent som inte ville kännas vid. Det handlar till exempel om en kraftig ökning av bolagsskatteinkomsterna till följd av förändrade periodiseringsregler. Detta beräknas ge en ökning av skatteintäkterna på under 20052006. bedömdes denna effekt till 11miljarder kronor. Socialdemokraterna fortsätter också att lånefinansiera statens utgifter. Statsbudgeten visar ett underskott på 37 miljarder . Sammantaget uppgår underskotten till under den innevarande mandatperioden budgetåren 20032006. Detta medför att statsskulden beräknas växa från till . 5.1.2Budgettrixande för att kringgå strama utgiftsramar För att kunna genomföra expansionen utan att bryta mot utgiftstaket måste regeringen återigen ta till olika tekniker som de flesta bedömare ser som rent budgettrixande. I vårbudgeten beräknades budgetmarginalen till utgiftstaket till endast . Det motsvarar av de samlade statsutgifterna. Först och främst sker detta genom att regeringen i stället för utgiftsökningar ger krediter på skattekonton till kommuner och landsting. Det handlar om 2005, 2006 och 11,1 miljarder . Sammantaget räknar regeringen med att budgettrixa på detta sätt för . Av detta har 15,5 miljarder tillkommit på grund av satsningarna i den senaste budgetpropositionen. Tabell 5.3 Krediteringar av skattekonton 20042008 varav nya förslag i BP05/06 Källa: Prop. 2005/06:1, tabell 6.14 (s. 179). Ett annat sätt som regeringen trixar på är att ta i anspråk tillfälliga intäktsökningar för att finansiera varaktiga utgiftsökningar. Räntebeläggningen av periodiseringsfonder väntas ge staten extra skatteintäkter från bolagsskatten på både . Därefter är huvuddelen av periodiseringsfonderna borta, och således också möjligheten för staten att få in fortsatta överintäkter från bolagsskatten. Eftersom intäkten är av engångskaraktär borde pengarna oavkortat användas till att amortera på statsskulden, om regeringen har någon som helst ambition att leva upp till budgetlagens andemening. 5.2Uddlösa förslag mot vår tids stora utmaningar står just nu inför några av de största ekonomisk-politiska utmaningarna i modern tid. På kort sikt måste det växande utanförskapet på arbetsmarknaden brytas. På väntar såväl inhemska utmaningar från den demografiska utvecklingen liksom internationella utmaningar av den tilltagande globaliseringen och jobbflytten till låglöneländer. Socialdemokraternas politik för att möta dessa utmaningar har kommit till vägs ände. I budgetpropositionen görs i stället satsningar som riskerar att leda till att problemen med utanförskap på arbetsmarknaden, svag jobbtillväxt och kapitalflykt till utlandet förvärras. Vänsterkartellen framstår rejält handlingsförlamad, delvis till följd av sin egen slapphänta hantering av statsfinanserna. Men främst för att Socialdemokraterna saknar visioner om hur framtidens utmaningar ska mötas. 5.2.1Utmaning 1: Utanförskapet Uppemot 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står av olika anledningar utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det motsvarar en total arbetslöshet, öppen som dold, på mellan , enligt avhoppade LO-utredaren rapport . Utanförskapet är en tragedi för enskilda människor och en djup reva i det svenska välfärdssamhället. Känslan av att inte vara behövd och att inte kunna svara för sin egen försörjning får många människor att känna maktlöshet och frustration. På dessa utmaningar har Socialdemokraterna inget svar. Arbetslinjen, som partiet påstått sig vara främsta garant för, är nu övergiven. I stället är det bidragslinjen som gäller. Genom att slussa människor allt längre bort från arbetsmarknaden hoppas Socialdemokraterna kunna dölja det som är uppenbart för nästan alla att är på god väg att bli ett land med massarbetslöshet på europeisk nivå. 5.2.2Utmaning 2: Demografin Svenskarna blir allt äldre. Inte bara för att vi lever , utan för att de äldre generationerna snart kommer att vara större än de yngre. kommer den åldersklass som inträder i arbetsför ålder att vara mindre än den som lämnar arbetsmarknaden. Det innebär att andelen människor som inte är i arbetsför ålder kommer att öka. Och inte förrän väntas det förhållandet vända. Fram till dess kommer således försörjningsbördan att öka. Denna utveckling innebär också en utmaning för de offentliga finanserna. Med fler utanför arbetsför ålder så ökar belastningen på ålderspensionssystemet. Det är visserligen numera frikopplat från statsutgifterna. Men verksamheten i offentlig sektor kan också väntas få ökade kostnader när alltfler äldre kräver sin rättmätiga vård och omsorg. Därför är det av central vikt att de samlade offentliga finanserna står på fast grund, och att kvaliteten i vården och omsorgen får gå före andra satsningar. Här saknar Socialdemokraterna återigen en trovärdig politik. Statsbudgeten dras nu med de största underskotten krisår. Och kvaliteten i de kommunala vård- och omsorgsverksamheterna har trots löften om motsatsen fortsatt att försämras. 5.2.3Utmaning 3: Globaliseringen Den tredje utmaningen kommer från en ökad internationalisering som lett till en global konkurrens om arbetskraften. Länder som tidigare ansetts för riskfyllda ur ett politiskt perspektiv och ofördelaktiga ur ett ekonomiskt perspektiv har blivit alltmer integrerade i världsekonomin. Det gäller och de övriga länderna i Öst- och , liksom de forna och deras före detta lydstater i diktaturens . Resultatet av denna globalisering syns såväl i den svenska sysselsättningsstatistiken som i storföretagens resultaträkningar. Medan vinsterna stiger till följd av att produktionen flyttar dit där den är billigare så blir antalet jobb som är kvar på hemmaplan alltfärre. Stora varsel har blivit vardagsmat i tidningarnas rubriker, och ännu syns inga tendenser till att trenden är på väg att brytas. höga lönekostnader är en konkurrensnackdel som måste kompenseras om det ska finnas konkurrensutsatta jobb kvar i landet även . Även på detta område står dock socialdemokratin med fler frågor än svar. I stället för att bryta dödläget med offensiva reformer så tycks metoden vara att skylla på räntepolitik och vänta på att konjunkturen tar fart. 5.3Socialdemokraterna gör självmål på alla uppsatta mål Ett bevis på att utmaningarna inte möts kan också utläsas direkt ur budgetpropositionen. Socialdemokraterna har satt upp ett antal mätbara mål inom viktiga politikområden och för budgetpolitiken. Det gäller målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, målet om ökad reguljär sysselsättning, målet för öppen arbetslöshet, för ohälsa och för antalet socialbidragstagare. Målen är tidsmässigt bestämda till vissa årtal. Det står redan klart att Socialdemokraterna inte kommer att lyckas med fyra av målen. Det femte, att halvera ohälsan kommer med stor sannolikhet inte heller att nås. Förklaringen till detta misslyckande på egen planhalva är att målen inte följts av kraftfulla åtgärder och en verkningsfull tillväxtpolitik för att de ska kunna uppfyllas. Målen har med andra ord blivit självmål och tydliga exempel på att den förda politiken måste förändras. 5.3.1Målet för finansiellt sparande nås inte ens i högkonjunktur Målet för det finansiella sparandet är att överskottet i den offentliga sektorn ska vara av BNP över en konjunkturcykel. Oavsett om detta mäts justerat för konjunkturläget eller inte så kommer genomsnittet för femårsperioden ligga långt under Socialdemokraternas mål. Tabell 5.4 Den offentliga sektorns finansiella sparande 20042008 enligt budgetpropositionen Strukturellt sparande (justerat för konjunkturläge) 1 Det höga strukturella sparandet förklaras delvis av ökade skatteintäkter till följd av att vissa företag återfört delar av sin fondavsättning till beskattning. Källa: Budgetpropositionen . Det faktiska utfallet i de offentliga finanserna är som framgår av tabellen ovan delvis en förklaring av konjunkturen. Men trots att konjunkturutvecklingen av allt att döma kommer att innebära en mer uthållig tillväxt än konjunkturtoppen , så kommer det ojusterade finansiella sparandet bara uppgå till lite drygt en procent av BNP. Det s.k. strukturella sparandet väntas inte uppnå ens . Detta innebär i klartext att målet om två procents överskott har frångåtts under den innevarande mandatperioden. Det strukturella sparandet där konjunktur- och engångseffekter räknas bort ska ju, givet överskottsmålet, uppgå till . 5.3.2Sysselsättningsmålet uppnås inte ens Socialdemokraternas mål var att av befolkningen skulle vara reguljärt sysselsatt . Som reguljärt sysselsatt räknas inte de personer som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Däremot räknas många sjukskrivna fortfarande som sysselsatta. var ungefär 4,2 miljoner personer i denna åldersgrupp reguljärt sysselsatta, vilket motsvarar en sysselsättningsgrad på . bedöms sysselsättningsgraden enligt budgetpropositionen i stället minska till . räknar med att trenden ska vända, så att sysselsättningsgraden når tillbaka till . Därmed kommer det att saknas omkring 180 000 reguljärt sysselsatta för att målet ska nås . Bedömningen är något lägre än den som gjordes i vårens budgetproposition, framför allt när det gäller utvecklingen under innevarande och . I budgetpropositionen redovisas också en översiktlig långsiktskalkyl som sträcker sig ända . Den bygger i stora drag på den förväntade befolkningsutvecklingen och oförändrad sysselsättningsgrad bland olika grupper i befolkningen efter 2008. En mer optimistisk beräkning görs också av effekten av en antagen förbättrad integration av utrikesfödda svenskar på arbetsmarknaden. Inte ens i denna mer optimistiska långsiktskalkyl nås sysselsättningsmålet . I stället väntas sysselsättningen som bäst uppgå till . Även om många invändningar kan riktas mot antaganden i denna typ av långsiktiga kalkyler måste man, tills något annat har framkommit, förutsätta att de är gjorda efter bästa förmåga av personer specialiserade på just denna typ av beräkningar. Snarare ligger det i farans riktning att även dessa kalkyler är optimistiska. Både de kortsiktiga bedömningarna fram och de mer långsiktiga kalkylerna visar alltså med all tydlighet att den nuvarande socialdemokratiska politiken inte duger. En ökad sysselsättning (fler arbetade timmar) är helt avgörande för den framtida välfärdsutvecklingen. Det är hög tid för en kursändring där kraftfulla åtgärder vidtas för att öka drivkrafterna för arbete och företagande. Diagram 5.1 Reguljär sysselsättningsgrad 19932050 enligt regeringens optimistiska scenario I procent av befolkningen i åldern 2064 år Källor: och budgetpropositionen , bilaga 2. 5.3.3Målet om 4 procents öppen arbetslöshet uppnås inte Socialdemokraterna räknar i budgetpropositionen med en öppen arbetslöshet på 2005, år år 20072008. Detta är något högre jämfört med antagandena , vilket förklaras med att måttet på öppen arbetslöshet har förändrats. I jämförbara termer har regeringen blivit mer pessimistisk om utvecklingen , men kraftigt mer optimistisk om utvecklingen därefter. Detta beror dels på en ökad sysselsättning, framför allt i kommuner och landsting, dels på fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. väntas arbetsutbudet bara växa måttligt. Regeringen förutsätter också i kalkylen att den genomsnittliga arbetstiden förblir . Indikationer visar i stället det motsatta, att alltfler jobbar övertid. Sammantaget räknar regeringen med att missa målet om en halverad öppen arbetslöshet. Endast om man tar hänsyn till nya beräkningsgrunder kommer målet att nås under 20072008. Årsgenomsnittet för prognosperioden ligger dock fortfarande tydligt över det uttalade 4-procentsmålet. Detta betyder att Socialdemokraternas mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och därefter full sysselsättning inte på långa vägar är uppfyllt, trots ett idogt trixande med såväl statistik som budgetmedel. Diagram 5.2 Öppen arbetslöshet Källa: och vårpropositionen 2005. Socialdemokraternas prognos för 20052008. * Omläggningen av höjer nivån med 0,20,. 5.3.4Allt längre från målet om halverat antal socialbidragstagare vårproposition föreslog regeringen ett mål om att halvera antalet socialbidragstagare , och beslutade i enlighet med förslaget. Detta rättvisemål är formulerat så att det är antalet helårsekvivalenter som ska halveras. En helårsekvivalent motsvarar en individ som får fullt socialbidrag (exempelvis bildar två personer med socialbidrag vardera tillsammans en helårsekvivalent). Rättvisemålet måste, vid sidan om sysselsättningsmålet, vara det allra största misslyckandet i Socialdemokraternas politik. Inte nog med att målet inte nåddes till 2004. Utvecklingen har gått i rakt motsatt riktning. ökade antalet helårsekvivalenter i socialbidragen enligt från 85000 till 87000. noterar också ett trendbrott när det gäller kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd, vilket styrker bilden av att regeringen återigen tappat kontrollen över socialbidragen. Det är tragiskt för många människor, men också något som undergräver kommunernas finanser och hotar inkräkta på offentliga verksamheter inom vården, skolan och omsorgen. För att uppnå målet om halverade socialbidrag jämfört med skulle det krävas en ytterligare minskning med omkring 22 000 helårsekvivalenter. Den fortsatt svaga sysselsättningsutvecklingen kommer knappast att innebära att målet om halverade socialbidrag uppnås om inte åtgärder vidtas. Några nya förslag föreslås inte heller i budgetpropositionen, som i övrigt inte längre nämner när målet om halverade socialbidrag väntas uppnås. Diagram 5.3 Socialbidragstagare: helårsekvivalenter Källa: , . 5.3.5Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder Socialdemokraterna har satt som mål att ohälsan ska halveras till 2008. Målet innebär konkret att antalet nettodagar med sjuklön eller sjukpenning ska halveras . Även karensdagen inkluderas i beräkningen. ska antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (som tidigare kallades förtidspension) i snitt 20032007 vara lägre än 2002. Ökningen av antalet nettodagar med sjukpenning har avtagit och vändes till en minskning, vilket delvis beror på en förskjutning från heltids- till deltidssjukskrivningar. Fler och fler sjukskrivna skjutsas också över i förtidspensionering, vilket får sjuktalen att minska per automatik. Kostnaderna för sjukskrivningarna, som beror både på antalet sjukskrivna och på ersättningsnivån, planade ut temporärt . Enligt senaste prognos kommer dock såväl nivån på kostnaderna som kostnadsökningen för sjukpenningen att vara högre framöver än i regeringens beräkningar. Till 2008 räknar ESV med att kostnaderna för sjukpenning, rehabilitering, aktivitets- och sjukersättning har stigit till omkring 125miljarder kronor, jämfört med knappt 110 miljarder . Målet om halverad ohälsa är ambitiöst och kommer som bl.a. framfört i remissyttrande till promemorian Ds 2002:63 att kräva förändrade incitament för såväl arbetsgivarna, läkarna som de försäkrade. Det förefaller inte troligt att de åtgärder som presenterats kommer att kunna ge den önskade utvecklingen. Särskilt inte med tanke på att antalet sjuk- och aktivitetsersättningar fortsätter att öka. Diagram 5.4 Ersatta sjukdagar Miljoner dagar (netto) Källor: och . 5.4Tillväxtpolitik var god dröj! långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Den långsiktiga BNP-tillväxten bedöms av regeringen, även vid en kraftfullt förbättrad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda medborgare, uppgå till i genomsnitt . BNP per capita växer långsammare, med i genomsnitt. Det framgår av bilaga 2 i höstens budgetproposition som är framtagen av experter. Trots detta finns inga verkningsfulla åtgärder för ökad långsiktig tillväxt. I stället innehåller årets budgetproposition ytterligare satsningar på att antingen hålla människor borta från arbetsmarknaden eller ge dem en temporär försörjning över valet . Detta skall läggas till de många miljarder som tidigare plöjts ned på samma typ av åtgärder och som uppenbarligen inte givit någon varaktig effekt på sysselsättningen eller tillväxten. Socialdemokraterna har en dokumenterad ovilja eller oförmåga att på allvar genomföra verkningsfulla tillväxtåtgärder, vilket också avspeglar sig i de dystra långsiktskalkylerna. I stället ägnar sig regeringspartiet och dess intresseorganisationer åt att bortförklara tillväxtproblem antingen med svagheter i omvärldens ekonomier eller brister i penningpolitik. Och i tider då omvärldskonjunkturen är god så göms de svenska strukturproblemen bakom en skönmålning av ekonomin med motivet att tillväxten () är god. Socialdemokraterna blandar således medvetet ihop tillväxtpolitik med de svängningar i BNP som konjunkturen åstadkommer. Men tillväxtpolitik handlar om något helt annat, nämligen att genom en målmedveten och välanalyserad strategi förändra ekonomins långsiktiga, trendmässiga tillväxttakt och produktionsförmåga alldeles oavsett hur konjunkturen i omvärlden utvecklas. Det är i huvudsak bristen på sådan politik som lett till att sjunkit i tillväxt- och välståndsligor. vill därför koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt, och som oavsett konjunkturläge kan öka potentiella tillväxt. Den internationella konjunkturen har givetvis på kort sikt betydelse för den ekonomiska utvecklingen i . Framför allt påverkas vi av konjunkturen i och , tack vare vårt mycket stora handelsutbyte med omvärlden. Men sambandet gäller endast på kort sikt. Och vad kan regering och riksdag göra åt den?