ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ313 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta allmän jakt på skarv i hela landet. Skarvarnas antal och utbredning i har ökat lavinartat. fanns det omkring 10000 skarvar längs med Sveriges kuster och sjöar. finns det över 100000 skarvar i landet och antalet ökar stadigt. Ökningen av antalet skarvar har medfört omfattande skador för både det kustnära fisket och insjöfisket. Skarven plockar bort och skadar fisk i fiskeredskap även ett stort antal skarvar fastnar och drunknar i bottengarnet. ödelägger de många fåglarna genom sin avföring växtlivet på de öar där de häckar. När en skarvkoloni förstört ett område exempelvis en skärgårds ö fortsätter de till nästa. Bakom sig lämnar de ett i det närmaste dött område. Skarven skapar också problem för andra fågelarter att överleva. En art som drabbats hårt är ejdern. är skarven fridlyst och skyddsjaktbestämmelserna krångliga som landet aldrig någonsin i historien har haft så mycket skarv som . Allmän jakt på skarv stoppades när gick med i EU. Enligt har elva länsstyrelser gjort bedömningen att skarvarna ställt till så stora problem för yrkesfisket att de givit tillstånd till skyddsjakt på skarv. Det är viktigt att vi nu tar ett samlat ansvar för den skärgårdsnära miljön och åter skapar balans mellan arterna i skärgården och tillåter allmän jakt på skarv.
mot · GT02MJ314 · 2005-09-28 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i 28 § jaktförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målsättningen skall vara 15 föryngringar av vargstammen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vargstammen bör spridas över en större yta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vargstammen skall förvaltas av jägarorganisationerna. Regeringen har diskuterat ett förslag till ändring i nödvärnsparagrafen 28 i jaktförordningen som enligt min åsikt är helt otillräckligt. Enligt vad som framkommit skall endast tamdjur i hägn kunna skyddas från angrepp. Hundar och tamdjur utanför hägn är alltså fortfarande helt skyddslösa. Det är såväl djupt olyckligt, som stötande att djurägare eller vårdare ej skall kunna freda sina tamdjur utan att riskera fängelsestraff. angreps 37 hundar av fredade rovdjur, , 30 hundar. En siffra som riskerar att öka då vargantalet ökar, har angreppen på tamboskap av varg varit i storleksordningen 300 djur. För att kunna skydda sina tamdjur och hundar bör djurägaren eller vårdaren i nödvärn vid direkt angrepp kunna avvärja detta genom att döda den angripande vargen. Regeringen bör utreda förändringar av 28 § jaktförordningen för att möjliggöra detta. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns nu erfarenhet av en ökande vargstam. har tillväxten i genomsnitt varit . Etableringen har företrädesvis skett på en mycket begränsad yta av . av den svenska arealen rymmer merparten av vargstammen. målsättning om etappmålet för en nationell vargstam är 20 föryngringar , vilket motsvarar ungefär 200 individer. Denna målsättning är enligt min mening alltför väl tilltagen och bör sänkas till 15 föryngringar , med inriktning att stammen skall balansera på denna nivå. Detta bör regeringen ges till känna. För att koncentrationen av varg inte skall begränsas till en mindre del av yta bör en naturlig spridning ske under kontrollerade former och på en större areal än det nuvarande etableringsområdet. Detta innebär att vargjakt bör tillåtas inom områden som hyser en stark stam. Vargar bör tillåtas finnas inom renskötselområdena, med den begränsningen att föryngring ej bör ske innanför åretruntmarkerna. Vid den kontrollerade spridningen av vargar bör inget län/område behöva ha fler etableringar än 12 stycken. Detta bör ges regeringen till känna. Ansvaret för vargstammens förvaltning ligger hos som har att efterleva regeringens direktiv. Det nationella målet bestäms av . För att tillämpa närhetsprincipen och den lokala kunskapen om tillståndet av vargstammen bör förvaltningen av denna överföras till länsstyrelserna i nära samarbete med jägarorganisationerna, som har kännedom om de lokala förhållandena. På detta sätt kommer en klok förvaltning med närhet till landsbygdsbefolkningen kunna ske som skapar en större förståelse från ortsbefolkningen. En naturlig utbredning och tillväxt på stammen kommer att ske med stor spridning över landet med detta förslag. 27 § jaktförordningen bör även ändras så att skyddsjakt kan medges där varg orsakar stora skador. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ315 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sockerbetsodlingens bidrag till etanolproduktion. Det ökade antalet etanoldrivna bilar ökar efterfrågan på detta bränsle. De svenska miljöbilarna drivs av etanol E85, och en stor del av denna importeras från . kommer inte i längden att kunna förse världen med etanol. Efterfrågan kommer att stiga och mycket av denna produktion kommer att gå till , och andra delar av världen. Detta, i samband med att världen är på väg mot oljebrist, gör att vi behöver få igång än mer egen etanolproduktion i . bör ha som ambition att vara ett föregångsland i omställningen mot ett miljömässigt hållbart samhälle. I detta arbete ingår omställningen från fossila bränslen. De svenska sockerbetsodlarna utgör i detta avseende en viktig resurs. Sockerbetorna ger dubbelt så mycket etanol per hektar som spannmål. Det är fullt realistiskt att sätta upp en etanolproduktion i , vilket är något som borde främjas. Förutom etanolproduktion kan sockerbetor användas till biogas och som medel för halkbekämpning. Socker i stället för salt för att smälta snö och is på våra vägar är betydligt mindre skadligt för miljön samt leder till att rostskadorna minskar kraftigt. EU:s sockerreform kan komma att få mycket allvarliga effekter på den svenska sockerbetsproduktionen. Prissänkningen kan medföra att den genomsnittlige odlaren får otillräcklig lönsamhet. Endast odlare med höga skördar och/eller låga kostnader kan fortsätta med betorna. Alla förslag om alternativ användning av betor blir i ett sådant läge svåra att förverkliga om en bärkraftig sockerbetsodling för konsumtionssocker inte kan upprätthållas. Regeringen bör nu skyndsamt se över förutsättningarna både att främja produktion med etanol baserat på sockerbetor och att kunna ersätta en del av saltet på vägarna med miljövänligt sockerbetsbaserat material.
mot · GT02MJ316 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett avräkningsmål skall ersätta det nuvarande klimatmålet. Det svenska klimatmålet har enligt beslut i formulerats i termer av att de inhemska koldioxidutsläppen skall minska relativt 1990. Detta skall åstadkommas genom en kombination av koldioxidskatt och ett system med utsläppsrätter. Utsläppsrätter innebär en rätt att släppa ut en viss mängd koldioxid. Sådana rätter har gratis tilldelats industri- och värmesektorn och tilldelningen har baserats på omfattningen av historiska utsläpp. Genom två beslut i (bet. 2003/04:MJU1 och bet. 2003/04:MJU19) har EG:s direktiv om ett system med handel med utsläppsrätter implementerats, vilket medför att handel med utsläppsrätter inom EU tillåts. För den del av marknaden som inte omfattas av utsläppsrätter, den ej handlande delen, används i stället koldioxidskatten som ett verktyg för att påverka utsläppen. Genom att den svenska marknaden är öppen blir nuvarande klimatmål ologiskt. Målet är ju formulerat som ett inhemskt mål genom att utsläppshandeln inte får räknas in, utan den handlande sektorns faktiska utsläpp räknas mot målet. Systemet med handel av utsläppsrätter gör att om priset på en utsläppsrätt sjunker, importerar vi mer och betalar därför för åtgärder i ett annat land. Enligt nuvarande klimatmål måste vi då se till att utsläppen i den ej handlande sektorn minskar med samma belopp. Det finns ingen logik i detta därför att utsläppen ju inte har ökat totalt sett. De har ökat på svensk mark, men minskat på låt säga polsk mark inom ramen för handelssystemet. Med den öppna karaktären blir det också komplicerat att nå vårt nuvarande mål, eftersom vi måste hålla reda på vad som händer på utsläppsmarknaden. Om nettoimport måste vi höja koldioxidskatten om nettoexport då kan vi sänka den. Bättre vore därför att övergå till att avräkningsmål. Med ett sådant mål menas att svenskägda koldioxidutsläpp skall minska oavsett var detta sker, dvs. oberoende av i vilket land reduktionen görs. Målet räknas ut som antalet utdelade rättigheter plus utsläpp i den ej handlande sektorn. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör nuvarande klimatmål ersättas med ett avräkningsmål. Avräkningsmålet harmonierar med det faktum att det underliggande miljöproblemet är oberoende av var utsläppen sker. Det är logiskt och det skapar drivkrafter att reducera utsläppen där det är mest kostnadseffektivt att göra så.
mot · GT02MJ318 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användningen av permitrin. Stormen förorsakade stora skador på skogarna i . Efter omhändertagandet av den stormfällda skogen är det viktigt med återplantering på berörda ytor. 87 000 ha behöver planteras. De skogsområden som drabbats av stormen erbjuder en gynnsam miljö för olika skadeinsekter som t.ex. snytbaggen. Bekämpningsmedlet Permitrin är inte tillåtet vid behandling av plantorna. Det bekämpningsmedel som används är inte så effektivt utan man beräknar att det krävs ända upp till tre behandlingar med handspruta på plantorna på de områden som riskerar angrepp av snytbaggen. I den extra svåra situation som råder efter stormen vore det rimligt att åter tillåta användningen av Permitrin och därmed underlätta återbeskogningen.
mot · GT02MJ319 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regionkontor bör lokaliseras till . I den pågående omstruktureringen av som ska träda i kraft är det viktigt att regionalpolitiska skäl väger tungt inför lokaliseringen av regionernas huvudkontor. Enligt uppgifter ska dagens tio skogsvårdsregioner ersättas med fem. För medför det att , och gemensamt ska utgöra en region. Huvudkontoret för regionen planeras enligt förslag att förläggas till . Från flera håll i framförs det nu protester mot att dagens väl fungerande regionkontor i ska avvecklas för att placeras inom storstadsregionen och universitetsstaden . Det innebär att dagens 30 betydelsefulla kanslijobb i är hotade. Däremot berörs inte fältpersonalen, de kan i stället komma att öka i antal, även de geografiska avstånden mellan fältpersonal och ledning befaras öka. Skogen och skogsnäringen har stor betydelse för . Samarbetet mellan olika grenar inom skogsnäringen har varit mycket framgångsrik inom länet. Kvalificerade och erfarna nyckelpersoner inom skogsnäringen har genom samverkan bidragit till en positiv utveckling för skogsnäringen. I den nya regionindelningen anser jag att skälen är starka för att placeras i . i är en väl inarbetad organisation och väl värd att bygga vidare på inför den nya regionindelningen.
mot · GT02MJ320 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återkomma med förslag till ändring av djurskyddslagen så att tidelag förbjuds. är sexuellt umgänge med djur fullt tillåtet. Så länge du inte fysiskt skadar ett djur så har du rätt att utnyttja det djuret sexuellt. Varken djurskyddslagen eller förbjuder övergrepp. Svenska veterinärer och andra personer som ser många djur via sina yrken vittnar om djur med skador som misstänks komma från sexuella övergrepp. Uppgifter talar vidare om att mellan 200 och 300 sällskapsdjur skadas och en del så illa att de måste avlivas. Dagens lagstiftning kräver att djuret bevisligen lidit för att du ska kunna bli dömd för djurplågeri. Väl medvetna om hur svårt det är att driva denna bevisning framstår lagen som väldigt tandlös i en allt brutalare och sexualiserad djurmiljö. Frågan har uppkommit om tidelag behöver återinföras i lagstiftningen. Ett djur kan de facto vare sig säga nej eller skydda sig mot sexuella övergrepp, inte heller ge sitt samtycke. Här handlar det om utnyttjande och exploatering. Självklart har vi som människor ett särskilt ansvar för att djuren behandlas väl. Det ansvaret kräver att vi ser över lagstiftningen för att skydda djuren. Här finns ändå skäl betona att sexuella övergrepp mot djur inte ska likställas med sexuella övergrepp mot barn. Frågan om att ändra YGL och tryckfrihetsförordningen som ibland väcks är således inte aktuell. Det är däremot i allra högsta grad rimligt att tar ställning för ett återinförande av förbudet mot tidelag. Det avskaffades 1944 och en ny lagstiftning måste självklart formas utifrån dagens situation för att skydda djuren och straffa förövarna. En moderniserad lagstiftning som rakt förbjuder tidelag bör således skyndsamt läggas på bord. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ321 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringens förslag om sammanläggning av skogsvårdsstyrelserna med bör omprövas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sammanläggning av skogsvårdsstyrelserna med genomförs och att bör vara lokaliseringsort för ett regionkontor. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att skogsvårdsstyrelserna sammanläggs med . En sammanläggning och därmed bildande av en ny myndighet innebär enligt vår mening en risk för centralisering av beslutsfattandet. är stort och skillnaderna stora inom de olika delarna av landet vilket innebär att beslut på det skogliga området bör fattas lokalt av välutbildad personal med lokal förankring. Regeringens förslag bör omprövas utifrån hur och var beslutsfattande ska ske inom denna viktiga samhällssektor. Sker sammanläggning av nämnda myndigheter anser vi att rätt lokalisering vad avser tilltänkt region där och kan komma att ingå är . I finns universitet med etablerad forskning och utbildning inom området. I området finns betydande industriföretag med skoglig bas och därtill landets i särklass största kooperativa skogsföretags huvudkontor. Med andra ord kan konstateras att i finns möjligheter att bilda samarbeten och nätverk till gagn för den skogliga näringen och dess utveckling.
mot · GT02MJ322 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad tillsyn och forskning kring miljöriskerna till följd av det kraftigt växande antalet djupa borrhål som görs. Grundvatten av god kvalitet är ett av våra 15 utpekade miljömål. Grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation, men underlaget för att utvärdera om målet kan nås är ännu magert. I internationellt perspektiv är grundvattnets tillstånd i gott, både vad gäller tillgång och kvalitet. Detta kan förklara varför grundvattenfrågorna haft en underordnad roll i miljöarbetet. är denna insikt en direkt uppmaning att värna och vårda den unika grundvattenresurs som vi har. Den viktigaste förebyggande åtgärden för att förhindra att grundvattnet förorenas är att inrätta skydd för större vattentäkter. vet vi att kunskaperna om de flesta föroreningar är dåliga, att mark- och grundvattensystemet är ett trögt system och att andra miljökvalitetsmål, som grundvattnet långsiktigt är beroende av är svåra att nå. Detta ställer naturligtvis särskilda krav på aktsamhet och kunskapssökande när det gäller den utveckling som vi nu ser med snabbt växande borrhål direkt ner till grundvattnet. I rask takt perforeras den skyddande och renande ytan och därmed riskerar vi att skapa en direkt kontakt mellan ytvattnets föroreningar och grundvattnet. Dessutom finns uppenbara risker för att borrhålen kan leda till saltvatteninträngning i grundvattnet. SGU har i syfte att bringa lite ordning, skärpt kraven på såväl borrare som borrhål. Marknaden för brunnsborrning har ökat mycket snabbt och riskerna för vårt grundvatten likaså. Uppenbart är att det i jakten på låga kostnader för köparen är möjligt för säljare att pressa priserna genom att borra djupt utan att följa SGU:s krav. Det är svårt för den enskilde som t.ex. köper ett nytt värmesystem att veta att man ska efterfråga Normbrunn 97, och det är när borrhålet väl finns på plats svårt att kontrollera hur det gjorts. Riskerna är uppenbara för att prispressen i kombination med en svag kontroll från både köpare och tillsynsmyndigheter banar väg för ett långsiktigt hot mot grundvattnet. Det pågår i vissa kommuner diskussioner om att stoppa borrning för att metoder saknas att kontrollera om grundvattnet kan ges ett effektivt skydd. Å andra sidan finns det kommuner som t.ex. som inte ställer några krav på Normbrunn 97. De långsiktiga effekterna av detta är självklart svårbedömda då det kan ta åtskilliga år innan resultatet blir synligt. Det är mot denna bakgrund mycket angeläget att kraven på denna verksamhet skärps upp, att åtgärder för tillsyn och kontroll förbättras och att kunskapsuppbyggnaden stärks. Här är det nödvändigt att både ställa tydliga krav och stärka forskningen för att utveckla tillförlitliga metoder som förhindrar att grundvattnet smutsas ned genom stuprör direkt från jordytan, kanske via saltvattendepåer.
mot · GT02MJ336 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lättnader för att få uppföra strandnära bebyggelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att eventuella överklaganden skall skötas av myndigheter som känner till regionen (länet). Dagens strandskyddsbestämmelser brister i legitimitet i stora delar av landet. Trots att bestämmelserna är desamma över landet har tillämpningen lett till överexploaterad strandnära bebyggelse i vissa delar av landet, t.ex. vid kusten i , och delar av skånska kusten, medan en striktare tillämpning skett längs andra kustdelar, exempelvis längs , och betydande kuststräckor är orörda, trots en växande efterfrågan på dispenser. Nya regler för strandskyddet bör utgå från att har olika regionala förutsättningar och att varje region/kommun själv kan besluta om hur den strandnära bebyggelsen ska utformas. Dagens strandskyddsbestämmelser har en brist på flexibilitet, som medför att en dispens bedöms lika strängt i kommuner med stor tillgång på oexploaterade stränder och ett lågt bebyggelsetryck, som i kommuner med en hög grad av exploatering och ett högt bebyggelsetryck. I många delar av är det god tillgång på stränder, men exploateringsnivån är låg. Som ett exempel kan nämnas där varje hushåll till sitt förfogande har 150meter orörd strand. I Värmlands sjörika landskap finns många natursköna strandtomter, som bör få tillstånd att bebyggas strandnära. Det är rimligt att kräva att lättnader för strandnära bebyggelse tillåts. En strandskyddsreglering kan utgå från gemensamma nationella styrande principer, som sedan varje region kan anpassa efter lokala förutsättningar. Regionalt kan man inventera områden där det finns stränder och peka ut vilka områden som är skyddsvärda. Därefter kan varje kommun få beredas möjlighet att bedöma vad som kan upplåtas till strandnära bebyggelse. Om eventuellt behov av överprövning behöver göras så bör det ansvaret ligga på region- eller länsstyrelse. En överprövning ska inte göras av . Den bedömningen ska göras av myndigheter som känner till regionen/länet.
mot · GT02MJ337 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra den statliga avelsvärderingen för häst som gynnar svensk hästavel och hästhållning. Regeringen har beslutat att fr.o.m. ta bort det statliga kravet på avelsvärdering på hingstar. Detta har skett mycket hastigt utan att hästavelsorganisationerna fått information eller ens givits möjlighet att yttra sig. Det innebär att en näring som omfattar 280000 hästar inte har några regler eller riktlinjer inför kommande avelssäsong. Den svenska avelsvärderingen har som system varit ett ovärderligt instrument för avelsarbete och för djurskyddet. Goda exempel på det är den svenska travhästen som gått från en mycket låg nivå till att hålla världsklass. En parallell kan dras med det svenska halvblodet. Detta långsiktiga avelsarbete riskerar nu att rivas ned genom regeringens förhastade beslut att överge avelsvärderingen. Man gör det, säger man, på grund av EG-rätten. Det kommer att få konsekvensen att alla hingstar som avelsvärderats i ett EU-land äger rätt att verka i svensk avel. Det får tragikomiska konsekvenser då nationer med inga eller minimala krav på hingstarnas kvalitet kan godkänna hingstarna för svensk avel. Det får också konsekvenser för djurskyddet, då vi mister den veterinära kontrollen av de blivande avelshingstarna. Regeringens beslut kommer att försämra svensk hästhållning och ge alla hundratusentals människor i det som kan kallas för största folkrörelse sämre hästar och sämre möjligheter till internationell konkurrens och exportmöjligheter. Regeringens beslut kan även ses i skenet av att andra EU-länder försvarar och stärker sin avelsvärdering.
mot · GT02MJ338 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidigarelägga utbetalningarna av jordbrukets EU-ersättningar. beslut om att senarelägga utbetalningarna av delar av jordbrukets EU-ersättningar till har skapat problem. Senareläggningen av utbetalningar omfattade och för tillkom ytterligare , totalt således . Principen bakom utbetalning av EU-ersättningar är att denna görs först i medlemslandet och därefter rekvireras medel från EU-budgeten. Detta innebär att staten har en räntekostnad för förskotterade EU-ersättningar. På EU-nivå är det bestämt att det nya gårdsstödet kan betalas ut mellan och . För miljö- och LFA-ersättningar (LBU-programmen) gäller att utbetalningar kan göras under EU:s hela budgetår som löper från till efterföljande år. Logiken säger att det är nationalekonomiskt lönsamt för medlemsländerna i EU att ta hem EU-ersättningarna så fort de är tillgängliga i EU:s budget. Ju snabbare återflöde, desto bättre blir stimulansen i den nationella ekonomin med för stat och kommun positiva skatteeffekter som följd. Endast EU-systemet tjänar räntepengar på att EU-medel ligger kvar outnyttjade i EU:s kassa. Därför kan det vara svårt att förstå motiven bakom senareläggningen av utbetalningarna i . De försenade utbetalningarna försätter således svenskt jordbruk i en prekär situation. Detta sammanhänger dels med att EU-ersättningarna har samma omfattning som den samlade arbetsinkomsten i svenskt jordbruk. Vidare belastas likviditeten hårt i slutet av kalenderåret via utbetalningar för räntor, amorteringar, arrenden samt utgifter i samband med planering av nästkommande odlingsår. En annan faktor är att utbetalningarna i andra EU-länder som regel sker , dvs normalt sett i slutet av kalenderåret. En senareläggning av utbetalningarna i ger således svenskt jordbruk en konkurrensnackdel. Utbetalningen av EU-ersättningarna till jordbruket bör därför tidigareläggas. Det bör ges regeringen tillkänna.