mot · GT02A258 · 2005-09-30 00:00:00 — Representativiteten förutsätter aktiva rekryteringsinsatser, information, utbildning och förmåga att överväga förnyade arbetsformer. Vi vill därför ge regeringen i uppdrag att tillsammans med företrädare för de politiska partierna ta fram förslag på hur mångfaldsarbetet kan bedrivas inom de beslutande politiska församlingarna. Medborgarskapet fyller bl.a. en viktig funktion som sammanhållande kitt i samhället och identitetsskapande verktyg. Det kan verka positivt bekräftande för personer med utländsk bakgrund, som beviljas svenskt medborgarskap, och det kan vara ett verktyg för minskning av ett upplevt eller reellt utanförskap. Vi vill därför att dagens krav för att erhålla svenskt medborgarskap skall minskas så att alla utländska medborgare som bott i skall få bli medborgare. Alla barn som föds i skall ha rätt till automatiskt svenskt medborgarskap. Rösträtt och undanröjande av hinder mot egenmakt Representation och deltagande handlar inte bara om politiskt beslutande församlingar utan även om möjligheten och rätten att ta en aktiv del i samhällsutvecklingen, att påverka och driva opinion och att vilja ta ansvar. Alla personer bosatta i har rättigheter och skyldigheter och har ett likvärdigt ansvar för sitt och andras liv. Enligt vår mening förutsätter detta att alla personer som är bosatta i med permanent uppehållstillstånd skall beredas möjlighet att söka tjänster och funktioner som är förbehållna personer med svenskt medborgarskap. Vi vill därför att de förslag på borttagande av icke sakligt motiverade medborgarskapskrav som framgår av utredningen i svensk lagstiftning (SOU 2000:106) skall genomföras i de delar som ännu inte behandlats av (jfr prop. 2001/02:92, bet. 2001/02:JuU20, rskr. 2001/02:247). Det handlar bl.a. om att avskaffa kraven bosättning för rösträtt vid de olika fullmäktigevalen, att svenskt medborgarskap inte skall krävas i den omfattning som gäller för tillträde till många statliga befattningar (såväl inom som inom regeringen och dess förvaltningar), avskaffande av krav på svenskt medborgarskap för att bli nämndeman i domstol, för ledamöter i m.m., för att kunna vara notarie i domstol eller för att inneha tjänst med icke dömande funktioner i domstol. Det handlar vidare om att avskaffa krav på svenskt medborgarskap för anställning inom kronofogdeverksamheten och som överinspektör vid , liksom krav för ledamöter i övervakningsnämnderna, ledamöter i skattenämnderna samt överförmyndare och ledamöter i överförmyndarnämnd samt ledamöter i styrelsen för allmän försäkringskassa och i socialförsäkringsnämnd. Det handlar även om att kravet i lagen (1981:324) om medborgarvittnen på att utlänningar skall ha varit folkbokförda i för att vara valbara till uppdrag som medborgarvittne tas bort. På detta sätt kan vi inte bara få en förbättrad etnisk representativitet bland exempelvis nämndemän utan även bereda flera personer möjlighet att rösta och utöva politiskt ansvar. Genom sin röst i riksdagsvalet och val till fullmäktigeförsamlingar är individen med och tar ansvar för utformandet av samhället. Det är självklart att medborgare från länder utanför EU inte skall kunna behandlas annorlunda än medborgare från länder inom EU. Den som inte röstar vid val till beslutande politiska församlingar har också avstått från ett viktigt sätt att påverka sin och sina medmänniskors framtid. Undersökningar visar att alltför stor andel av personer av utländsk härkomst avstår från att rösta i svenska val. Det finns många orsaker till det låga valdeltagandet, varav några kan vara ett reellt eller upplevt utanförskap, bristande engagemang, oförståelse eller okunskap. Det låga valdeltagandet är enligt vår mening ett stort problem och riskerar medföra ytterligare segregering och utanförskap för de personer som inte röstar. Vi anser därför att kraftiga åtgärder måste vidtas för att öka andelen röstande i val till de beslutande politiska församlingarna. Förändrade krav för att få rösträtt är som ovan beskrivits ett sätt att öka antalet röstande. Ett annat sätt är att premiera dem som röstar liksom att på olika sätt underlätta röstandet. Naturligtvis krävs även kontinuerliga informationsinsatser i de bostadsområden och delar av samhället där valdeltagandet är lågt. Vi är övertygade om att de lokala antidiskrimineringsbyråerna och lokala invandrarföreningarna har en viktig roll att fylla här. Vi har inte längre en statskyrka i och kristendomen är inte längre statsreligion. Trots detta är övervägande delen av alla nationella helgdagar på något sätt knutna till den kristna läran och kyrkoåret. som vi fortfarande har dessa kristet präglade helgdagar har vi stora befolkningsgrupper som tillhör andra religiösa grupperingar eller som till och med saknar någon form av religiös tro. Ur detta perspektiv är det enligt vår mening självklart att det kristna helgdagsmonopolet måste ifrågasättas. Vårt förslag är att antingen samtliga religiöst präglade helgdagar överförs till en form av ledighetspott som den enskilde kan fritt förfoga över, eller att någon annan åtgärd vidtas som medför att möjligheterna till ledighet på grund av religiösa högtidsdagar inom andra religioner än den kristna utvidgas. På så sätt kan alla personer vara lediga vid de helgdagar som bäst passar hans eller hennes religiösa övertygelse. De som inte vill fira någon som helst religiös högtid kan använda dagarna för enbart vila och rekreation eller andra syften. Detta skulle även vara en logisk konsekvens av separationen från stat och kyrka och skulle för alla människor i visa att alla religioner och trosövertygelser är lika mycket värda i statens ögon. Genomförandet av denna valfrihetsreform kommer att få ekonomiska konsekvenser; vissa kommer att förlora på det och vissa kommer att vinna.