mot · GS02MJ17 · 2005-02-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn Behovet av förbättringar inom djurskydds- och livsmedelstillsynen3 Kontroll och säkerhet på EU-nivå5 Kontroll och säkerhet på nationell nivå6 Förbättrat centralt och regionalt stöd7 Möjligheter till ingripande mot kommuner vid brister i tillsynen8 Övriga ändringar i livsmedelslagen10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett breddat mandat för den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad beredskap och tydligare beslutsvägar vad gäller hantering av utbrott av smittsamma sjukdomar bl.a. länkade till mat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ytterligare tydliggöra de centrala myndigheternas huvudansvar för en likvärdig kontroll i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s nya tillsynsdirektiv (EG) 882/2004 efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvaret på central nivå för säker mat - från jord till bord - skall ligga hos en myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överflyttning av tillsynsansvaret från små kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte ha tvingande krav på samrådsgrupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att mer kraftfullt följa upp utbildningssituationen för inspektörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en god återkoppling när centrala myndigheter begär in information från fältet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn av icke stationär verksamhet, såsom cirkusverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppenhet och tillgänglighet vad gäller resultaten av tillsynen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgiftssystemet. har aktivt verkat för en förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. Vi har drivit dessa frågor kommunalt, regionalt, nationellt och på EU-nivå. Målsättningen för våra ansträngningar har varit att utforma en gemensam europeisk djurskydds- och livsmedelskontroll. Vi är därför positiva till att EFSA, den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, bildats. Efter ett stort antal skandaler som BSE, dioxinkrisen och avloppsslam i djurfoder, insåg den som tillträdde 1999 att radikala grepp måste till för att EU-medborgarna skulle kunna köpa och äta sin mat med någorlunda visshet om att livsmedlen på marknaden är säkra. Vi anser också att vi bör stödja en förbättrad livsmedelssäkerhet och livsmedelskontroll i utvecklingsländerna. Detta kan exempelvis ske genom EU, WTO och FAO. Vår devis har varit "från jord till bord" där vi anser att hela livsmedelskedjan skall innefattas - från gödselmedel och kemikalier pååkrarna, via vegetabilier och foderkedjan, djurens uppfödning ända fram till matsalar, kiosker och butiker. Vår devis har också alltid varit renlighet, redlighet, spårbarhet och transparens. WHO hävdar att de europeiska länderna måste bygga upp just säkerhetskedjor från jord till bord och att det stora felet är att det är olika myndigheter inom länderna som ansvarar för varsin del av kedjan. Det finns flera rapporter som belyser svensk ansvarsfördelning som visar en nästan extrem brist på samordning, övervakning och totalt ansvar. välkomnar nu ett samlat grepp på dessa frågor som vi är förvånade över den tidsutdräkt som skett trots att problemen uppmärksammats i ett flertal utredningar . kan ingen avgöra exakt vilka ingredienser som finns i maten eller vilka produktionsmetoder som använts, vilket skapat oro och ångest. Problemen med matförgiftningar och zoonotiska smittämnen, exempelvis salmonella, växer. blir allt fler bakteriestammar resistenta mot all antibiotika, vilket kan innebära att relativt enkla sjukdomar kan få allvarliga följder främst för barn, svaga och gamla. anser att allt skall vara spårbart. Upptäcks patogena bakterier eller farliga kemiska substanser i en färdig produkt, så skall det gå att spåra tillbaka från den hamburgare du har i handen, till det foder som t.ex. innehåller PCB. Den andra vägen likadant - om PCB upptäcks i ett parti foderråvara, skall det snabbt gå att spåra uppåt i kedjan och stoppa hamburgaren. Behovet av förbättringar inom djurskydds- och livsmedelstillsynen delar regeringens uppfattning att det finns ett tydligt behov av förbättringar inom såväl djurskydds- som livsmedelstillsynen. Vi anser att det är nödvändigt att tillsynen blir likvärdig över landet samt att tillsynsmyndigheternas ansvar för tillsynen tydliggörs och stärks. Djurskyddstillsynen har granskats av . framförde i samband med denna rapport att vi är angelägna om att djurskyddsfrågorna prioriteras så att generellt sett goda djurskydd upprätthålls på bästa sätt. Vi välkomnade därför granskning av djurskyddstillsynen. I rapporten framkom bland annat att man anser att inte varit tillräckligt drivande vad gäller djurskyddet. Det har saknats relevanta underlag till länsveterinärer och kommuner. Det har inte heller tydliggjorts för kommunerna vilka krav som ställs på en fungerande tillsyn. Vi anser det vara av vikt att de brister som förts fram rättas till. vill garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Medvetna konsumenter som väger in djurhållningsaspekter i sina val av livsmedel är ett viktigt styrmedel. En dålig djurhållning är inte bara etiskt oförsvarbart utan innebär även en hälsorisk för konsumenten. Andra styrmedel för ett bättre djurskydd är lagar och förordningar. vill minimera tiderna för slakttransporter, vi anser att slakt skall ske så nära djurens uppfödningsplatser som möjligt. Vi menar att inom EU skall verka för ett borttagande av exportbidragen. Som ett första steg bör samtliga medlemsstater kontrollera att EU:s djurskydds- och transportdirektiv följs innan bidrag utbetalas. I motionen med anledning av riksrevisorernas rapport yrkade vi bland annat på att kommunerna upprättar en tillsynsplan, att samverkan över kommungränserna vad avser inspektörsverksamheten skall underlättas, att behovet av en allsidig spegling av veterinärorganisationen, att behovet av adekvat utbildning för djurskyddsinspektörer, att djursjukdomsdatabasen bör upprättas, att mer likvärdiga tillsynsavgifter, att förbättrade rutiner vad gäller information och rapportering till och från EU. Länsveterinärerna har en stor betydelse för djurskyddstillsynen. De har ålagts nya uppgifter utan medföljande resurser, anser inte att det är tillfredsställande. Vi anser därför att en översyn över medelstilldelningen till länsveterinärernas verksamhet bör göras i samband med den av beställda utredningen om veterinärorganisationens verksamhet. Forskningsinsatser inom djurskyddsområdet är av avgörande betydelse för utveckling och förbättring. Forskning om djurens naturliga beteende har lett till inredda burar samt förbättrad hantering vid transporter och slakterier. Detta bör utvecklas ytterligare. Det bör också ställas krav på välutbildade djurinspektörer för att ge legitimitet åt inspektion och avgifter. finns ingen obligatorisk utbildning eller krav på utbildning för kommunens djurskyddsinspektörer. har påtalat detta i tidigare motioner. utbröt en legionellaepidemi. Det rådde vid det tillfället stor osäkerhet rörande olika myndigheters ansvar. Det är givetvis oerhört allvarligt när ansvarsfördelningen mellan myndigheter inte är helt klar. är en expertmyndighet utan informationsansvar. Informationsansvaret åvilar och berörda kommuner. Övergripande ansvar vid spridande av smitta delas av kommuner och . Ansvariga på framförde i media vid det aktuella tillfället att de känner sig "lätt förvirrade på myndigheten" om vem som har ansvaret. Denna oklarhet riskerar att allvarligt kunna drabba den enskilde medborgaren. tillämpas EG-bestämmelserna om spårbarhet. De skall säkerställa att man kan följa ett livsmedel från jord till bord och tillbaka igen. De nya bestämmelserna gäller alla typer av livsmedel, inklusive ämnen som är avsedda för eller kan förväntas ingå i ett livsmedel, liksom för livsmedelsproducerande djur och foder. Spårbarhet är nödvändigt för att kunna dra tillbaka otjänliga livsmedel, förebygga fusk samt för att ge konsumenterna rätt till trygga och säkra livsmedel. Livsmedelsföretagarna har krav att spåra ett steg bakåt och framåt i livsmedelskedjan samt ett egenkontrollsystem. Kontroll och säkerhet på EU-nivå Vi liberaler vill verka för säkrare och sundare livsmedel. Målsättningen bör vara att utforma en gemensam europeisk politik för livsmedelssäkerhet, så att människor kan känna trygghet med vad de äter. Vi är positiva till att EFSA, den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, bildats. Den tillkom delvis som en följd av . Det är nu viktigt att inom EU verkar för att myndigheten får de resurser och det mandat som behövs. Myndigheten har inte fått det fulla ansvar som vi anser att den borde när det gäller kontroll och möjligheter att föreslå sanktioner. Rättssystemet är i princip en nationell angelägenhet, även på livsmedelsområdet, men det finns fall då det är nödvändigt att ha sanktionsmöjligheter på EU-nivå. Det handlar till exempel om när ett livsmedelsproblem som drabbar konsumenterna uppstår i ett land och landets egna myndigheter uppenbarligen saknar förmåga eller vilja att ta itu med frågan. Vi anser därför att skall verka för ett breddat mandat för den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Vi anser det också vara av stor vikt att tillse att EU:s nya tillsynsdirektiv efterlevs. Det är nödvändigt att tillse att kommunala och landstingskommunala anläggningar följer och rådets förordning (EG) 882/2004. Dessa anläggningar står för produktion och distribution av mat till bland annat barn, gamla och sjuka. Vi har från vårt håll drivit frågan om salmonella mycket hårt och framgångsrikt i EU. Inom EU förändrar man nu salmonellalagstiftningen så att det i hela unionen kommer att införas ett kontrollsystem som mer liknar det svenska. Även om flera steg i rätt riktning har tagits inom dessa områden är det viktigt även i fortsättningen att prioriterar dessa frågor inom EU-samarbetet. Kontroll och säkerhet på nationell nivå Den svenska livsmedelskontrollen behöver skärpas och bli mer likvärdig över hela landet. har en nivå på livsmedelskontrollen som torde vara bland de allra svagaste i den utvecklade delen av världen. Det finns flera rapporter som visar en stor brist på samordning och övervakning av livsmedelssäkerheten i . Det krävs en tillsyn som är effektiv och mer likvärdig i hela landet. Det krävs en tillsyn som skapar trygghet och förtroende och ger rättvisa villkor för företagen. Det måste vara absolut klart att har det slutgiltiga ansvaret för att det finns en likvärdig tillsyn i hela landet, oberoende av vem som utför kontrollen. ansvar innebär en kontroll av kontrollanterna och ett ansvar för att de som utför kontrollerna har en adekvat utbildning. Här finns ett ansvar för att utvärdera olika utbildningars relevans. Ett samlat livsmedelsverk bör innehålla fler nödvändiga funktioner, som exempelvis inte kommer att finnas i den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA). Inom EFSA finns ingen enhet för kost/hälsa, inga som helst försök att definiera kvalitet (regler för kött i korv etc). EFSA skall enbart syssla med vetenskapliga säkerhetsbedömningar. Ett svensk livsmedelsverk måste, utöver kontrollfunktionerna, också ha tillräckliga resurser för att upprätthålla en vetenskapligt hög nivå, även för frågor som nutrition (kostlära) och att ge underlag för fullgod information till medborgarna om maten. Som medborgare måste vi alltså kunna lita på väl fungerande säkerhetssystem, vilket kräver en total öppenhet och insyn i myndigheternas arbete. anser att det fulla ansvaret på nationell nivå för säker mat - från jord till bord - skall ligga hos en myndighet. Vi anser att bör ges ansvar för hela ledet när det gäller livsmedelssäkerhet, också de delar som t.ex. rör djurfoder som ligger på . Myndigheten bör arbeta utifrån den övergripande målsättningen om god folkhälsa och trygga konsumenter som kan fatta egna välgrundade beslut. Det betyder strikta egenkontrollprogram och en identisk kontroll över hela landet. Att samordna systemet är inte detsamma som att alla parter måste eller bör sitta på samma plats. Självklart måste ett samlat kontrollsystem ha en lokal/regional organisation, då lokal- och personkännedom är viktigt. Detta är inte bara en fråga om konsumentskydd utan också en rättvisefråga mellan företagarna i branschen, som måste ha samma regler och krav på sig oberoende av i vilken kommun de verkar. Allt annat snedvrider konkurrensen. anser att tillsynsmyndigheternas ansvarsfördelning måste vara fullständigt kristallklar. Det är först då tillsynen kan bli effektiv och trygghet förmedlas. bör också driva på att samma perspektivskifte sker i EU-samarbetet. Förbättrat centralt och regionalt stöd För att djurskyddstillsynen skall kunna fungera i kommunerna krävs ett förbättrat centralt och regionalt stöd. Det handlar om utbildningsinsatser men också om gemensamma kontrollmatriser och datasupport. Det är av största vikt att samtliga djurskyddsinspektörer och livsmedelskontrollanter har adekvat utbildning samt att vidareutbildning ges till samtliga aktörer inom djurskyddsområdet. Regeringen bör mera kraftfullt följa upp utbildningssituationen. En djursjukdomsdatabas är ett hjälpmedel i förebyggande djurhälsovård och livsmedelskontroll. Man kan med hjälp av databasen följa sjukdomsutvecklingen och läkemedelsförskrivningarna, vilket är oerhört angeläget inte minst med tanke på antibiotikaresistensutvecklingen. anser att regeringen måste verka för att påskynda uppbyggnaden av relevanta dataverktyg för djursjukdomsdatabasen. En åtgärdsplan har redovisats för att förstärka djurskyddet på försöksområdet. Särskilt anvisade medel till forskningsstöd kommer att skapa helt andra förutsättningar för att få till stånd en ökad övergång till forskning och testning med djurfri teknik. Risken finns dock att EU:s kemikalielagstiftning REACH kommer att innebära ökad forskning även på djur. Det är därför angeläget att regeringen noga följer utvecklingen vad gäller djurförsök. delar regeringens uppfattning om att likt skall ges rätt att utföra s.k. normerande inspektioner i syfte att styra och vägleda de myndigheter som utövar operativ tillsyn. Det ligger i den centrala myndighetens ansvarsområde att också meddela föreskrifter, varför vi delar regeringens bedömning på denna punkt. I samband med den redan omtalade riksrevisionsrapporten framförde vi vikten av tillsynsplaner. En tillsynsplan visar på omfattningen och prioriteringen av en verksamhet och kan ingå i en revisionsgranskning. Det är viktigt som skrivs i propositionen att den lokala nivån ger de centrala myndigheter som har huvudansvaret för djurskyddstillsynen respektive livsmedelstillsynen adekvat information. Det bör dock påpekas att de centrala myndigheterna har ett ansvar att underlätta denna hantering genom att ge dem som utövar tillsynen tydliga anvisningar vilka uppgifter som skall inrapporteras samt att underlag tas fram för denna rapportering. Vidare är det viktigt att det sker en återkoppling så att insamlad information i bearbetad form återförs till fältet. anser att regeringen skall ta ansvar för att hindren vad gäller avrapporteringar till EU undanröjs samt att återkopplingen från EU förbättras. Effektivitet, noggrannhet och transparens skall råda vad gäller tillsyn på djurskydds- och livsmedelssidan. Ofta kan samrådsgrupper vara ett bra verktyg för att se helheten och söka effektiva samverkanslösningar. Vi anser det dock inte vara ett politiskt beslut att styra över hur myndigheterna lägger upp sin verksamhet för att erhålla en fullgod djurskydds- och livsmedelstillsyn. Samrådsgrupper kan naturligtvis vara bra men det måste vara upp till varje myndighet att överväga vilka system som är mest effektiva. Det kan alltid finnas en risk för att i och för sig lovvärda initiativ leder till en överbyråkratisering och att myndigheten får mindre tid till sin huvuduppgift. Möjligheter till ingripande mot kommuner vid brister i tillsynen Det råder ingen tvekan om nödvändigheten att erhålla en effektiv och säker tillsyn både vad gäller djurskydd som livsmedel. Efter har den nya kommit till stånd som har i uppdrag att säkra djurskyddet i . Den lokalkännedom som finns ute i kommunerna är av stor vikt men kompetensen hos inspektörerna har varierat kraftigt, liksom avgifterna. vill därför ytterligare understryka de synpunkter vi tagit fram i motionen för att komma tillrätta med de brister som fortfarande finns på området. När man lägger huvudansvaret för tillsynen på den kommunala nivån är det viktigt att tydliggöra de inblandades ansvar för att det överallt i landet upprätthålls en acceptabel nivå på tillsynen. Detta är viktigt både ur ett konsumentperspektiv, djurskyddsperspektiv och för att upprätthålla rättvisa konkurrensförhållanden inom landet. Den utökade möjligheten till interkommunal samverkan är därför välkommen. Framför allt för småkommuner kan det vara svårt att upprätthålla tillräcklig kompetens inom området. Möjligheten som denna proposition ger till interkommunal samverkan underlättar kommunernas faktiska möjligheter att genomföra en hög kvalitativ inspektionsverksamhet. Det är dock möjligt att detta inte är tillräckligt utan att det kan finnas ett antal fall där mindre kommuner trots detta inte har möjlighet att genomföra en verksamhet på rimlig nivå. Man bör då ha möjlighet att flytta över tillsynsverksamheten till en högre nivå. Vi anser att denna möjlighet skall göras än tydligare i det stycke som handlar om tillsynsansvaret. Här hänvisas till att tillsynsansvaret kan flyttas över till högre instans om verksamheten har stor omfattning, är komplicerad eller om det finns andra särskilda skäl. Vi anser att det är viktigt att klargöra att ett sådant skäl kan vara problemet för små kommuner att upprätthålla tillräcklig kompetens inom tillsynsområdet. Vi vill lyfta problemet med icke-stationära verksamheter, såsom t.ex. djurhållning vid cirkusar. Vi anser att det bör vara som har ansvaret för tillsynen för sådan verksamhet och inte kommunerna. har livsmedelstillsynen förändrats. Istället för att detaljgranska genom att ta och analysera en mängd kemiska och mikrobiologiska prov, kontrollerar myndigheterna i större utsträckning företagens rutiner och egenkontroll. De vanligaste och viktigaste verktygen i tillsynen är information och rådgivning. Vi anser det därför rimligt att avgiften inte skall fokuseras till att täcka provtagning och analyser utan är en undersökning med vidare innebörd. höjer avgiften för livsmedelstillsynen . Höjningen blir och gäller alla lokaler med livsmedelverksamhet (till exempel butiker, tillverkare och storhushåll) utom slakterier. förväntas en mycket kraftig ökning av livsmedelstillsynen grundat på ett nytt avgiftssystem med större kostnadstäckning. anser att kostnaden skall vara konkurrensneutral och att tillsynen är likvärdig. Det bör också framföras att staten inte får rubba konkurrenssituationen på marknaden. Den ekonomiska situationen är för många företagare svår, varför det nya avgiftssystemet för livsmedelstillsynen skulle medföra ekonomiska svårigheter för många företag. En kraftigt höjd avgift utan att det kopplas till tätare kontroller eller synliga resursförstärkningar riskerar att rasera ett förtroende mellan företag och tillsynsmyndighet. Vi anser att den utredning som pågår angående ett nytt avgiftssystem inom livsmedelstillsynen skall ta hänsyn till detta. Eftersom det i uppdraget ligger en avgift med betydligt större grad av kostnadstäckning än vad som är fallet , är det angeläget att de företag som sköter sin verksamhet och sitt egenkontrollprogram på ett seriöst sätt också skall gynnas ekonomiskt av detta. Vi anser att grundtillsynen skall vara lika för samma typ av företag. När kraven visat sig uppfyllda vid inspektion skall det leda till färre inspektioner och lägre avgift. Föranleder inspektionen däremot extra inspektioner på grund av brister skall företaget stå för hela kostnaden som dessa extrainspektioner innebär. Många varukedjor har egna mycket kvalificerade kontroller av sina butiker med samma typ av analyser som använder sig av. Det har lett till en ökad skärpning och insikt ute i butikerna. Vi anser därför att det är först vid uppkomna återbesök, som föranletts av anmärkningar, som en kraftfullt höjd avgift är befogad att ta ut. Ett avgiftssystem skall ha flera funktioner - betala en del av säkerhetssystemet, klart gynna den skötsamma och ge samma möjligheter åt stor som liten. Vi anser att tillsynsavgifterna vad gäller djurskyddstillsynen dels skall vara skäliga, dels skall likställas i större utsträckning över landet. Eftersom kommunerna själva sätter denna avgift borde en rekommendation från ansvarig myndighet tillsändas kommunerna. Det är inte acceptabelt ur konkurrens- och rättvisesynpunkt med en så stor variation som på ett och samma tillsynsobjekt. Vid anmälan där ingen anmärkning noterats bör ingen avgift utgå. Skulle det däremot innebära en anmärkning bör avgift utgå. har tidigare påpekat de orättvisa avgiftssystem för köttbesiktning vid de mindre och mer avlägset belägna slakterierna som rått. ändras dessa avgifter. anser att det skall vara en fast avgift per kg slakt. Detta är möjligt enligt förordning (EG) 882/2004. Vi har redan tidigare påpekat vikten av ett konkurrensneutralt avgiftssystem. Det skall råda likvärdiga slakteriavgifter och en konkurrensneutralitet mellan små, medelstora och stora slakterier. Som det nu verkar drabbas de mellanstora slakterierna, vilket vi inte kan acceptera. vill inte ha ett system som minskar möjligheterna för små och medelstora slakterier att kunna hävda sig på marknaden. Vi anser tvärtom att behovet av dessa slakterier är stort eftersom de minskar långa djurtransporter samt ökar en landsbygdsutveckling. Övriga ändringar i livsmedelslagen Regeringens proposition täcker bara förändringar inom nuvarande system och nuvarande arbetsfördelning inom tillsynen på livsmedel och djurskydd. Framför allt när det gäller livsmedelstillsynen finns det ett problem. När man ser livsmedelssäkerheten som ett enhetligt problemområde från jord till bord är verksamheten på central nivå splittrad på flera myndigheter. Både (t.ex. foder) och (livsmedelstillsyn) är involverade. har tidigare föreslagit en förändring på myndighetssidan som bland annat innebär att de funktioner inom , och som är viktiga ur ett näringspolitiskt perspektiv sammanförs under ett gemensamt verk för landsbygden och de areella näringarna. Vi vill också i samband med detta få en mer enhetlig hantering av livsmedelssäkerheten i hela kedjan från jord till bord och att detta läggs över på . Som vi ser det har vi inte någon bra ordning när det nationella ansvaret för tillsynen av råvaror och tillsynen av förädlade livsmedelsprodukter inte ligger inom samma myndighet. Det övergripande ansvaret för denna myndighet blir då god folkhälsa och ett gott skydd för konsumenterna både när det gäller rena säkerhetsfrågor och när det gäller redlighetsfrågor såsom korrekt märkning m.m. anser att regeringen bör få i uppdrag att utreda och lägga fram förslag på hur kan ta över ansvaret för livsmedelssäkerheten i hela kedjan från jord till bord. I arbetet med livsmedelssäkerhet måste finnas ett tydligt konsumentperspektiv. En viktig aspekt av detta är öppenhet och lätt tillgänglig information. har t.ex. tidigare föreslagit att man borde använda det danska s.k. smily systemet för märkning av inspekterade företag. Flera svenska kommuner har redan på eget bevåg börjat använda denna märkning och utredningar på har ställt sig positiv till en sådan märkning.