ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02U254 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att uppmärksamma MR-situationen i . röstade fram en resolution riktad mot regimen i , i vilken man deklarerade sin djupa oro över fortsatta avrättningar, användandet av tortyr, förtryck mot kvinnor och religiösa minoriteter samt terror mot oppositionsmedlemmar i utlandet. har den iranska regimen fördömts otaliga gånger av olika FN-organ för brott mot de mänskliga rättigheterna i . Men har erfarenheterna visat att man måste agera kraftfullt och resolut för att kunna bromsa förtrycket och exporten av mullornas terrorism till andra länder. Regeringen i missbrukar uppenbarligen den tystnad och förlamning som världen visar, eftersom de grova kränkningarna av fortsätter. registrerade Amnesty 159 avrättningar i , det verkliga antalet är dock troligen betydligt fler då Amnesty endast redovisar de fall där det absolut är säkerställt att en avrättning ägt rum. Mycket tyder på att det skett en ökning i användandet av dödsstraffet i den iranska delen av . Metoder som använts vid avrättning är varierande, men bland annat offentliga hängningar och stening förekommer. är ett av få länder som fortfarande använder sig av den äldre formen av hängning, vilket innebär att fången kvävs till döds genom långsam strypning. har den egna befolkningen i kraftfullt protesterat mot regimen och tusentals studenter har blivit arresterade och fängslade. Under tid som president har 1700 personer avrättats, 25 personer har dömts till stening, 17 av dem kvinnor. kom regimen i undan ett fördömande, och situationen förvärrades. Regimen i är i kris, den ekonomiska och sociala situationen i landet har nått katastrofala gränser. är medlem av FN. Det är viktigt att på nytt med kraft protesterar mot att inte följer sina åtaganden om att respektera om mänskliga rättigheter och erkännandet av etniska minoriteter. Det är viktigt att aktivt verkar för ett nytt fördömande av kränkningar av mänskliga rättigheter i genom att ny resolution framläggs i .
mot · GT02U255 · 2005-10-03 00:00:00 — Avseende EU:s bilaterala relationer med och bör i EU verka för ett förstärkt bilateralt samarbete som i större utsträckning fokuserar på tekniska hinder för handel och anpassningen till . EU:s partnerskap med bör utvecklas genom att man fördjupar dialogen inom alla områden, såväl ekonomiska som politiska frågor. Det skall innebära att de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som pågår i skall påtalas och fördömas. Det är positivt att EU och beslutade att ingå ett avtal som underlättar och vidareutvecklar den bilaterala handeln och investeringarna. På dessa sätt ges goda förutsättningar för ökat samarbete och ökat eget välstånd. Ökad handel och företagsetableringar innebär också att företag kan bryta mark vad gäller synen på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och på det sättet påverka den demokratiska utvecklingen i landet. Ett uthålligt energianvändande främjar miljön Den starka och snabba ekonomiska tillväxten i stora och folkrika länder som och har medfört en förbättrad levnadsstandard och stärkt köpkraft för befolkningen i dessa länder. Det har gynnat och andra exportinriktade länder som har kunnat ta del av en omfattande marknad utanför den europeiska. Utvecklingen är i sig mycket positiv, som det har medfört att trycket på världens naturresurser har ökat. är t.ex. det land som släpper ut mest ozonnedbrytande ämnen i atmosfären. Detsamma gäller försurande svaveloxider. Medvetenheten bland ledare om landets globala påverkan på miljön ser emellertid ut att ha ökat. Den stora satsningen på kärnkraft i , och även , har t.ex. en miljöpolitisk dimension och kan bidra till att minska ländernas ozonnedbrytande utsläpp. Den gamla kommunistiska doktrinen, att bara kapitalistiska samhällen orsakar miljöförstörelse, har övergivits. Utvecklingen kan till stor del tillskrivas medlemskap i . Olika tongivande FN-konferenser om miljön verkar även ha börjat ge effekt. Denna utveckling förtjänar det internationella samfundets uppmuntran. är det viktigt att tillsammans med övriga EU-länder och inom FN driver på det globala och regionala miljöarbetet och efterlevnaden av internationella miljökonventioner. Genom ökad samordning kan EU bli en starkare aktör i fortsatta förhandlingar om globala miljöproblem med länder som , och . Tillsammans svarar och för av världens befolkning enligt FN:s World Population 2004. Med ländernas stora och växande befolkningsmängd och höga ekonomiska tillväxttakt är , i likhet med , högt energiberoende och merparten av den energi som förbrukas kommer från utlandet. Sannolikt kommer även och behov att säkerställa energiresurser såsom olja och gas, utanför det egna territoriet, att öka . Den stora utmaning som ligger framför oss är att en ökad energieffektivitet skall ske på så sätt att utsläpp av föroreningar eller växthusgaser skall minska från dagens nivå. och EU bör verka för att det skall nås gemensamma överenskommelser med respektive med på energiområdet för att främja ett långsiktigt och miljömässigt uthålligt användande. bör även vara pådrivande i EU för ett djupare samarbete i miljöfrågor när det gäller energi, vetenskap och teknik med länder som och . i (m)
mot · GT02U256 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i internationella organ och i bilaterala kontakter samt inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet kraftfullt bör verka för att barnaga förbjuds i alla världens länder. Aga är en kränkning av barnets fundamentala mänskliga rätt till respekt för hans eller hennes värdighet och fysiska integritet. Till skillnad från andra former av våld mellan människor är det tillåtet att aga barn i hemmet i de flesta länder i världen. Det är paradoxalt att lagstiftningen i merparten av världens länder har ett starkare skydd för vuxna mot våld och kränkningar än för barn. I FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 19, betonas barnets rätt att skyddas mot fysiskt och psykiskt våld och vanskötsel. för barnets rättigheter övervakar förverkligandet av genom att granska konventionsstaternas rapporter och ge rekommendationer på förbättringar. Kommittén slår ständigt fast att det inte är förenligt med att ha en lagstiftning som tillåter barnaga i någon del av samhället: i hemmet, i skolan, på institution etc. var det första landet i världen att 1979 införa förbud mot barnaga. Den svenska lagen mot aga markerar att föräldrar aldrig får använda aga i barnets fostran. Självklart räcker det inte med ett förbud mot aga i lagstiftningen för att skydda barn mot våld. Det visar inte minst våra svenska erfarenheter. Drygt 8 200 fall av barnmisshandel anmäldes i . Det främsta syftet för att införa förbudet mot aga i lagstiftningen var dess förebyggande verkan, dvs. att vägleda inte kriminalisera - föräldrar. Trots den stora uppslutningen bakom är det endast en minoritet av världens länder som förbjuder all aga mot barn. Dessa är , , , , , , , , , , , , , och . I de flesta länder är motståndet mot förbud mot aga av barn i hemmet stort och en känslig politisk fråga. kan man se en tydlig tendens att det i fler och fler länder pågår en mer öppen och flexibel debatt mot aga. har fyra länder (, , och ) genomfört ett totalt förbud mot aga. En liknande positiv utveckling kan man se i flera utvecklingsländer. Barn har rätt till skydd mot alla former av fysiskt och psykiskt våld enligt . har varit ett föregångsland när det gäller barnaga. Vi bör använda våra erfarenheter i ett internationellt arbete för att sätta tryck på andra länder att förbjuda barnaga. En hel del arbete görs inom olika fora för att barnaga ska förbjudas inom EU. Visionen måste vara att inga barn i världen ska utsättas för någon form av aga. bör därför i internationella organ och bilaterala kontakter kraftfullt verka för att barnaga förbjuds i alla världens länder. Sida bör också, inom ramen för det svenska utvecklingsarbetet, verka emot barnaga. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GT02U266 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte bör stödja den planerade sockerreformen. EU:s sockerreform som slutgiltigt kommer att avgöras av ministerrådet kommer inte att gynna de fattigaste i världen. Godkänns den planerade sockerreformen kommer världens fattiga att bli de stora förlorarna. Prissänkningarna kommer att bli så stora att det inte är lönt för de fattigaste länderna att exportera till EU. av det socker vi konsumerar är en indirekt konsumtion via livsmedel, läsk, godis m.m. Konsumentpriset på dessa varor kommer inte att sjunka. Vinsten av sockerprissänkningen stannar i den sockerkonsumerande industrin, ofta multinationella företag. Det som kommer att ske är en gigantisk inkomstöverföring från odlare och kringnäringarna till dessa multinationella bolag. Världens länder har kommit överens om att utrota fattigdomen. I formulerades millenniemålen som mätbara och tidsbundna. Ett av målen är att fattigdom och hunger ska halveras till 2015. För att de fattigaste länderna i världen ska ha en möjlighet att ta sig ur fattigdomsfällan behöver de tillväxt och utveckling. EU:s avtal med de fattiga s.k. AVS-länderna (, , och ), , har som mål att bekämpa fattigdom och stödja en hållbar utveckling. får de fattigaste länderna sälja socker till enligt fastställda kvoter, utan att betala tull. På så sätt bidrar EU:s prisreglering på socker till att öka de fattigaste producenternas inkomster. Om sockerpriset i EU sänks drabbas även dessa odlare. Genomförs sockerreformen kommer AVS-länderna att gå miste om miljardbelopp. Det är inte i linje med att bekämpa fattigdomen. Den socialdemokratiska regeringen stöder reformförslaget. Den finska regeringen motsätter sig den. Regeringen borde följa sina finska kollegor i denna fråga och motsätta sig reformen. kan inte stödja en reform som förutom att den drabbar svenska betodlare även slår undan benen på dem som redan har det svårt. Utvecklingsländer som t.ex. kommer att drabbas hårt. Det är bara en liten del av landets socker som går till , men inkomsterna därifrån är stora. EU:s sockerreform hotar urholka marknaden för , vilket skulle leda till att ingen längre vill investera i sockerindustrin. Istället för att hjälpa de fattigaste länderna bidrar den hållning i sockerfrågan till att göra det svårare för de fattigaste länderna att komma ur fattigdomen. kan inte med sin långa stolta tradition av utvecklingsarbete fortsätta att stödja den planerade sockerreformen. En sockerreform måste ske, men inte på sätt som endast gynnar de multinationella storbolagen.
mot · GT02U267 · 2005-10-03 00:00:00 — Denna princip har prövats i flera fall i internationella domstolar och återupprepats i FN:s Riodeklaration om miljö och utveckling . Den har också legat bakom många bilaterala avtal, som reglerat mellanstatliga tvister inom miljöområdet. Inte minst har principen varit utgångspunkt för diverse olika miljöarbeten i FN:s regi, såsom United Nations Enviroment Programme (). Ett ledord i FN:s miljöarbete är hållbar utveckling. Innebörden är att staters utveckling och utvinningen av naturtillgångar måste vara hållbar. Detta innebär att den måste vara hållbar ur ett globalt perspektiv med avseende på kommande generationers förmåga att tillfredsställa sina behov. Här finns en grundläggande tanke om rättvis fördelning av jordens resurser. är det inte så, då den rikaste femtedelen av världens befolkning förbrukar av resurserna. Dessa tankar om grundläggande rättvisa återspeglas också inom ett annat folkrättsligt område de mänskliga rättigheterna. Flera av dessa konventioner, bl.a. konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter speglar kravet på att alla ska ha rätt till en tillfredsställande levnadsstandard, god hälsa, rent vatten och trygghet. finns alltså folkrättsliga instrument för att komma till rätta med många av de miljöproblem som ligger bakom konflikter och som hotar vår säkerhet. Problemet är att stater har lättare för att skriva under dokument än att i praktiska handlag leverera det utlovade. Som så är det staters enskilda, kortsiktiga ekonomiska intressen som ligger bakom en passiv inställning till miljösamarbete. Frågan om miljön är kopplad till frågan om fattigdom. För att komma till rätta med miljöproblemen, och de därtill kopplade säkerhetsrelaterade problemen, måste vi också hantera det stora problemet med fattigdomen. De två områdena är tätt sammankopplade inte bara geografiskt. Det skulle onekligen vara ett kostsamt och kännbart projekt att komma till rätta med den snedfördelning av jordens resurser som bl.a. ligger bakom miljöförstöringen och de därtill kopplade säkerhetspolitiska hoten. Västvärlden verkar dock se hotet som för avlägset för att mana till kollektiva storskaliga insatser. Folkrätten kan aldrig ensam åstadkomma några enorma förändringar eller förbättringar. Det är staterna som bär ansvaret för att det skrivna folkrättsliga ordet omsätts i konkret handling. Därför är det hög tid för världens nationer att ta sitt säkerhetspolitiska, ekonomiska och moraliska ansvar för dessa frågor. bör i FN verka för att FN:s medlemsländer omsätter det skrivna folkrättsliga ordet i konkret handling då det gäller mellanstatliga konflikter kopplade till miljö, vatten och utsläpp. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. bör verka för att FN:s miljöarbete med hållbar utveckling stärks. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02U277 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ratificera FN:s konvention för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som antogs av . var ett av de länder som var med och utarbetade den internationella för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter som antogs med stor majoritet av . har dock inget hänt i på de som gått sedan antagandet. Konventionen är tänkt att reglera grundläggande rättigheter för alla som arbetar i ett annat land än det egna, oavsett om de har giltiga dokument eller inte. Undantagna är arbetare som sänds utomlands av företag eller organisationer i hemlandet, liksom flyktingar och statslösa (som skyddas av andra konventioner). Konventionen tar fasta på den roll som migrantarbetare spelar i den globala ekonomin och skapar en internationell standard för behandling av, välfärd och rättigheter för migrantarbetare oavsett deras status samt pekar på skyldigheter och ansvar för de länder som tar emot migrantarbetare. Konventionen tillvaratar migrantarbetares och deras familjers intressen genom hela migrationsprocessen från förberedelser i det egna landet, transitförfarandet, uppehåll och arbetsförhållanden i ett annat land till återvändandet till hemlandet. Konventionen försöker motarbeta och eliminera exploatering av alla typer av migrantarbetare och deras familjemedlemmar. Den försöker särskilt hindra illegal handel och olaglig anställning av migrantarbetare. Konventionen trädde i kraft . har dock ännu inte ratificerat konventionen. De 22 länder som skrivit under konventionen har det gemensamt att de är utvecklingsländer, ofta länder som migranterna kommer från. är det enda europeiska land som skrivit under konventionen. Det måste ligga i intresse att ratificera denna konvention. Faktum är att situationen för många migrantarbetare, såväl de som plockar bär i de svenska skogarna som de miljontals indiska migrantarbetare som jobbar för minimala löner i oljestaterna runt , allt för ofta är minst sagt usel. Gemensamt för migrantarbetarna är att de ofta tagit stora lån för att skaffa de utländska jobben, måste försörja familjer i hemlandet, tjänar lite pengar och saknar grundläggande fackliga och andra rättigheter. skriver i sitt betänkade 2003/04:UU11 följande: Utskottet finner det också troligt att existerande lagstiftning i stort ger ett fullgott rättsligt skydd åt de migrerande arbetare och deras familjemedlemmar som befinner sig i . Enligt oss är det inte tillfredsställande att anföra att det är troligt att lagstiftning i stort sett ger fullgott rättsligt skydd. Enligt finns omkring 30 miljoner migrantarbetare, varav 22 miljoner (inklusive familjemedlemmar) i .
mot · GT02U287 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioriteringar inom biståndsbudget. har en mycket viktig roll i det globala arbetet för en värld utan fattigdom präglad av hållbar utveckling. Inte minst är en stor givare av finansiellt bistånd och en viktig politisk aktör. Det är därför av stort intresse för och regeringen vars politik för global utveckling präglas av ett rättighets- och fattigdomsperspektiv att policydokument rörande utvecklingspolitiken och prioriteringar rörande biståndsbudgeten är adekvat formulerade. Förhandlingarna mellan , och Ekofin kommer att pågå ; det är dock oklart exakt när de kommer att slutföras. är på många sätt ett föregångsland inom utvecklingspolitik. Ett av våra viktigaste prioriterade områden inom utvecklingspolitiken är sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, ett område som kan komma att ges mindre betydelse i nya prioriteringar. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter riskerar att placeras in under ett väl brett paraply som är tänkt att täcka in alla frågor som rör mänskliga rättigheter. Medan vi välkomnar ett rättighetsperspektiv vill vi uppmärksamma att frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inte bara har med mänskliga rättighetsfrågor att göra. Människors, och framför allt kvinnors och unga människors, makt över sin sexualitet och reproduktion, och möjlighet att göra självständiga val kring sin sexualitet och reproduktion, har bäring på all utveckling. Att ha ett jämställdhetsperspektiv måste vara en central utgångspunkt i allt biståndsarbete. I de delar av världen som drabbats av hiv/aids kommer utvecklingsprojekt som inte integrerar hiv/aids alltid att vara otillräckliga. () har visat att sjukdomar kopplade till sexuell och reproduktiv hälsa står för av den globala sjukdomsbördan. För kvinnor i åldern 1544 är siffran . Så höga siffror pekar på att dessa frågor angår alla delar av samhället. Därför måste sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inkluderas i allt biståndsarbete, inte bara associeras med hälsobistånd eller demokratibistånd. Hitintills har EU vid upprepade tillfällen i internationella sammanhang försvarat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, senast vid toppmötet i . Man har, precis som , skrivit under på en politik som vågar se att människors tillgång till preventivmedel, ungdomars tillgång till sexualupplysning och kvinnors tillgång till en adekvat och utbyggd mödrahälsovård är grundförutsättningar för utveckling när 70 000 kvinnor dör i sviterna av en osäker abort och 5 miljoner människor, över hälften av dem mellan , drabbas av hiv. Vi förutsätter att regeringen ger ett fortsatt stöd för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i de aktuella förhandlingarna. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02U294 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om visering. Att resa till och från f.d. har för svenskar blivit alltmer komplicerat och dyrt. Ett vanligt visum kostar och ett multipelvisum . Och detta kan inte erhållas per post utan måste hämtas personligen av en representant, oftast en byrå. Dessutom måste man om visum anskaffas i ha en inbjudan bekräftad av en rysk specialmyndighet, som finns i större ryska städer. Dessa krångliga procedurer hämmar utvecklingen av kontakter på gräsrotsnivå. Och dessa är mycket viktiga för en fredlig utveckling i denna del av världen. Det är inte bara som har krångliga formalia utan även gentemot ryska medborgare. Kan det verkligen vara rimligt att människor från vänorter till norrbottniska kommuner på personligen eller genom ombud måste inställa sig på det norsk/svenska konsulatet i för att kunna få visum för att resa till ? För en person i Umba, vänort, innebär det extra resor på . Vidare har tagit bort visum för EU-medborgare, men bibehåller samma strikta regler. När det gäller anhörigvisum är det lika besvärligt, dessutom ska de fyllas i på engelska och få människor i öst, åtminstone när det gäller de äldre, pratar engelska. Regeringen bör därför i sina kontakter med verka för att visumreglerna till och från öst förenklas och förbilligas.
mot · GT02U295 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig uppmuntran av olika ideella organisationer som främjar demokrati och rättvisa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering, uppmuntrar till rättvisa handelsvillkor med tredje världen samt främjar en långsiktigt hållbar produktion. Rättvisemärkning är en etisk och social märkning med fokus på mänskliga rättigheter. Vid val av leverantörer och produkter som är rättvisemärkta krävs att arbetstagare och producenter i utvecklingsländerna får skäligt betalt samt att arbetstagarna får goda arbetsvillkor. Rättvisemärkning innebär att mänskliga rättigheter efterlevs, speciellt vad det gäller barn, kvinnor, funktionshindrade och minoritetsgrupper, samt att produktionen sker så att en hållbar miljömässig utveckling främjas. För att anslutas till den internationella organisationen avkrävs öppenhet och transparens. Tre svenska leverantörer är anslutna till den internationella organisationen (The international ) , och . i är en ideell organisation som arbetar för att sprida information om Rättvisemärkt och väcka opinion om Rättvis handel. Föreningen har 21 organisationer som medlemmar och leds av generalsekreterare . Rättvisemärkt har systerorganisationer i 18 länder i , , /, och . Vi anser att det är viktigt att staten uppmuntrar olika ideella organisationer som främjar demokrati och rättvisa. Detta bör ge regeringen tillkänna. i främjar tredje världens handel genom att garantera att arbetare och odlare får skäligt betalt för sin arbetsinsats. Föreningen idkar opinionsbildning och information för att främja handeln med rättvisemärkta produkter. Det är värdefullt och behövligt med verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering samt uppmuntrar till både rättvisa handelsvillkor med tredje världen och främjar en långsiktigt hållbar produktion. Detta bör ge regeringen tillkänna.