ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02A294 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att anpassa arbetslivet efter människors livssituation. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är orättvisorna på arbetsmarknaden mellan kvinno- och mansdominerade yrken fortfarande stora. Medan ett arbete på heltid har blivit en självklarhet för de flesta män har många kvinnor ofta tvingats acceptera ett arbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand yrken inom service, vård och omsorg. En annan utveckling har varit att antalet tidsbegränsade anställningar ökat väldigt kraftigt. Sammantaget innebär denna utveckling att den ekonomiska tryggheten för människor har försämrats. Framför allt gäller det i åldrar då man normalt bildar familj och skaffar barn. Mycket talar för att det har varit en bidragande orsak till det relativt låga barnafödandet. Förutom den allmänna ekonomiska och sociala osäkerhet som en för liten tjänst eller en tidsbegränsad anställning innebär försvårar det också möjligheterna för att kunna få låna pengar eller få ett hyreskontrakt. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Stressen måste minska. De anställdas inflytande över det egna arbetet och arbetstiden måste öka. Heltid bör vara det naturliga, deltid en möjlighet. Alla kvinnor och män måste ha rätt till ett arbete som det går att försörja sig på. Ofrivillig deltid och timanställningar måste motverkas och lönediskriminering bekämpas. Vi är många som har uttryckt vårt stöd för en sådan utveckling i många olika sammanhang utan att effekten har varit särskilt stor. är det att gå från ord till handling för våra nuvarande och framtida barns skull, för jämställdheten, rättvisan och inte minst för välfärden. Vi kräver inte några ytterligare utredningar eller översyner eftersom det redan finns så mycket fakta som stärker bilden. Vi utgår ifrån att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att vi skall kunna uppnå målsättningen med ett arbetsliv som är bättre anpassat efter människors livssituation.
mot · GT02A297 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inträdesreglerna för medlemskap i erkänd arbetslöshetskassa. Dagens arbetsmarknad ser inte ut som den gjorde för ett tiotal år sedan. Många människor hoppar mellan vikariat, projektanställningar och frilansande. För unga människor kan det dessutom vara svårt att överhuvudtaget komma in på arbetsmarknaden, och att få fast anställning kan kännas mycket avlägset. Att veta att man har rätt till arbetslöshetsersättning är en trygghet på en osäker arbetsmarknad, men tyvärr är reglerna för medlemskap högt ställda och kan vara krångliga och svåra att förstå. Det finns även ett antal fall där handläggningstiderna hos arbetslöshetskassorna varit så långa att vikariatet hunnit löpa ut, och då medlemskap inte varit aktuellt längre. Inträdet i en arbetslöshetskassa kan grundas på arbete eller genom att ett särskilt studerandevillkor uppfylls. För att bli medlem genom arbete krävs arbete av . I genomsnitt ska man ha arbetat minst och fortfarande arbeta minst i den omfattningen. Som inträdesgrundande arbete räknas endast reguljärt arbete, anställning med lönebidrag eller anställningsstöd, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare och arbete inom . Om inträdet inte kan beviljas genom arbete, kan du som alternativ ansöka om inträde med stöd av studerandevillkoret. Villkoret innebär att du ska ha avslutat en heltidsutbildning som berättigar till studiestöd över grundskolenivå, som omfattar minst ett läsår. Dessutom måste du ha varit anmäld hos den offentliga arbetsförmedlingen och/eller arbetat under minst i direkt anslutning till den avslutade utbildningen. Dessa regler försvårar och utesluter många av de nya grupperna på arbetsmarknaden, till exempel dem som går från vikariat till vikariat med kortare uppehåll emellan. Därför bör man se över regelverket kring arbetslöshetskassornas inträdeskrav.
mot · GT02A298 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetssökandes möjligheter att på arbetsförmedlingar sända i väg platsansökningar med e-post. Arbetsförmedlingarnas service till de arbetssökande och arbetslösa är i hög grad datoriserad. De sökande kan komma till arbetsförmedlingarnas kontor och via uppkopplade terminaler söka bland alla anmälda lediga arbeten som arbetsgivarna erbjuder. Man kan även gå in i motsvarande jobblistor från eventuella hemdatorer. I många fall hänvisas de arbetssökande helt till att själva leta efter lämpliga lediga arbeten via dessa Internetsidor. Arbetsgivarna anger ofta hänvisningar till sina respektive Internetsidor med lediga arbeten och möjliggör för de arbetssökande att sända in sina ansökningar med e-post. I vissa fall förekommer det dels att arbetsgivarna enbart sätter ut hemsideshänvisningar och e-postadresser, dels att arbetsgivarna endast skall insändas per e-post. Detta förutsätter att de arbetssökande har tillgång till datorer med Internetuppkopplingar och e-postadresser. Det torde vara ovedersägligt att just gruppen arbetslösa oftare har sämre tillgång till egna datorer med Internetuppkoppling och sämre kunskaper om Internet. Det är därför med förvåning jag tagit del av rapporter om att arbetsförmedlingarna inte kan erbjuda de arbetssökande möjligheter att skicka iväg platsansökningar via Internet från datorer placerade på arbetsförmedlingens kontor. Därför anser jag att man bör se över möjligheterna till en större Internettillgänglighet för arbetssökande hos arbetsförmedlingarna.
mot · GT02A299 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övertagande av personal vid entreprenörsbyte. ställs många arbetstagare inför situationen att inte vara önskvärda längre. Detta trots att man varit anställd på samma arbetsplats. Man kan vara för gammal, haft för många sjukskrivningar, ifrågasatt verksamheten eller jobbat fackligt. Utslagningen blir godtycklig och hör inte hemma i en rättsstat som . Vid entreprenörsbyte är den enda skillnaden ifrån till att en ny arbetsgivare vunnit ett anbud med lägsta pris som det starkaste kriteriet. Samma verksamhet, samma utformning och samma dagsverk men med en annan arbetsgivare. Ett helt nytt anställningskontrakt måste skrivas. Den enskilde går igenom ett anställningsförfarande med allt vad det innebär. Inga som helst garantier för att få behålla jobbet. Är du inte tillräckligt attraktiv så finns det alltid någon annan som vill ha ditt arbete. När länshuvudmannen lägger ut egen verksamhet på entreprenör gäller 6b § LAS (övertagande av personal). När sedan verksamheten ytterligare senare går ut på förnyat anbud gäller inte 6b §, vilket bidrar till en osäker situation för den anställde. För att motverka den godtyckliga utsorteringen som uppstår när 6b § inte längre gäller, har de fackliga organisationerna försökt att påverka upphandlarna med att kräva övertagande av personal. I lagen om offentlig upphandling 18b § står följande: En upphandlande enhet får ställa särskilda villkor för hur uppdraget skall genomföras. Sådana villkor skall anges i annonsen om upphandling. Lag (2002:594). Ett argument från länshuvudmännen är att man inte vågar ta in ett sådant krav i upphandlingen. Många kommuner anser att rättsläget är oklart och vill inte äventyra upphandlingen. Men enligt LOTCO:s rättsskydd kan en upphandlande myndighet skriva in dessa villkor utan att riskera att upphandlingen ogiltigförklaras av domstol. Därför anser jag att man bör se över anställningsskyddslagen så att LAS 6b§ även kan gälla vid förnyat anbud. Det avgörande ska inte vara om verksamhet övergår eller inte, utan om arbete överflyttas så att gamla arbetsuppgifter upphör hos den tidigare arbetsgivaren och övergår till den nya. Man bör även se över möjligheterna att ställa krav på att personalen går över i ny anställning med bibehållna anställningsvillkor och att den upphandlande huvudmannen bör skriva in krav om övertagande av personal vid entreprenörsbyte.
mot · GT02A301 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett mer åldersintegrerat krogklimat. Redan som barn börjar vi att delas upp efter ålder. Vi går på dagis, i skolan, på fritis. Överallt är vi indelade i grupper. Åldersuppdelning, även kallad åldersegregation, är vanligt i dagens samhälle och det yttrar sig på många olika sätt. En plats där uppdelningen är väldigt tydlig är på krogen. Krogarna är ålderssegregerade. Åldersuppdelning håller dock i viss mån på att suddas ut mer och mer på krogen. Dagens mer kontinentala livsstil gör att åldern har börjat få mindre betydelse. Men är det så att äldre människor inte vill gå till ställen där det är för hög musik, stimmigt och stökigt. Med ett mer åldersblandat krogliv skulle de svenska dryckesvanorna se annorlunda ut. Omges unga personer av äldre människor skärper man sig av hänsyn till dem. Man stävjar också skadegörelser om det finns en social kontroll i form av äldres närvaro. Beroende av vilken sorts uteställe folk går till så anpassar de sitt beteende efter stilen där. Ett åldersblandat ställe där människor är allt från 25 till skulle vara mycket mer dynamiskt och spännande. Regeringen bör verka för att ta bort åldersgränser, där det är möjligt, för att skapa ett bättre åldersintegrerat krogklimat där ett större erfarenhetsutbyte mellan yngre och äldre finns.
mot · GT02A302 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsgivarens ansvar för en arbetstagare efter en rehabiliteringsperiod. I spåren av ohälsan på arbetsplatser följer att många färdigrehabiliterade människor sägs upp på grund av arbetsbrist. Egentligen borde lagstiftningen som finns vara tillräcklig för att motverka detta. Denna innebär att arbetsgivaren har skyldighet att genomföra rehabilitering av den anställde som har fått någon form av skada som innebär att denne kan genomföra sitt ordinarie arbete. Arbetsgivaren kan inte bara säga upp personen utan måste i första hand pröva om det går att hitta annat arbete internt. Om alla möjligheter är uttömda så kan arbetsbrist uppkomma som enda möjlighet och därmed kan en uppsägning bli aktuell efter förhandling med den fackliga organisationen. Hos större arbetsgivare borde detta innebära att det är mycket svårt att säga upp en anställd av dessa skäl. Syftet med detta system, som borde fungera i teorin, är att arbetsgivaren så långt som det är möjligt skall ta sitt ansvar och inte lasta över det ekonomiska ansvaret på samhället. Uppenbarligen fungerar inte systemet på ett tillfredsställande sätt. Det är alldeles för många som får lämna sina arbetsplatser trots att de borde kunna vara kvar i någon form av arbete. Detta innebär dels att den enskilde hamnar i en mycket tuff situation, dels att samhället får ta över kostnaderna i form av a-kassa eller förtidspensioner. Vi bör av dessa skäl se över möjligheten att stärka skyldigheten och möjligheterna för arbetsgivarna att ha kvar färdigrehabiliterade människor på arbetsplatserna.
mot · GT02A304 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärdsprogram för att tillgodose behovet av personal inom vård- och omsorgsarbete. Trots att medvetenheten är stor om det framtida behovet av personal till vård- och omsorgsarbete signalerar bland andra fackliga organisationer om vikande trend när det gäller ansökningar till utbildningar och härigenom framtida kompetensproblem. Beräkningar visar att det behöver anställas flera hundra tusen personer för att täcka kommande pensionsavgångar. En rad åtgärder har diskuterats för att bland annat skapa en ändrad attityd hos framför allt ungdomar. I regeringens budgetproposition föreslås insatser för att möta den formella kompetensbrist som finns . Förslag om utbildningssatsningar för personal och inrättande av utbildningsvikariat är åtgärder som förhoppningsvis leder till att många kan tänka sig arbete inom vård- och omsorgsarbete. Ytterligare åtgärder är dock ett måste för att samhället skall kunna möta upp framtidens behov av personal inom de här viktiga sektorerna. Det behövs därför en uppföljning av framtagna åtgärdsförslag liksom en uppföljning av planerade åtgärder liksom ytterligare analyser av behoven på och hur de skall .
mot · GT02A306 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den sittande utredningen om översyn av arbetsmiljölagen ges ett tilläggsdirektiv om att lämna förslag om ett utvidgat beställaransvar på arbetsmiljöområdet, samt motsvarande vad gäller det inhyrande företagets ansvar vid inhyrning av arbetskraft. Outsourcing, avknoppning av jobb till entreprenörer samt bemanningsverksamhet har blivit allt vanligare, inte minst i personalintensiva servicenäringar, som ju utgör en mycket stor och snabbt växande del av arbetsmarknaden. Det arbete man på så vis lägger ut på externa utförare handlar inte sällan om arbetsmiljömässigt utsatta verksamheter. Där verksamheter på detta sätt organiseras genom upphandlingsförfarande är de som utför arbetet mycket ofta mer beroende av beställaren när det gäller hur arbetsmiljön ser ut än av den egna arbetsgivaren. Ändå är det så att arbetsmiljöansvaret huvudsakligen ligger på den . Det är något av en grundprincip i den arbetsrättsliga lagstiftningen att arbetsgivararbetstagarförhållandet, med vidhängande ansvarsförhållanden dem emellan, inte får brytas. Det är emellertid dags att erkänna att verkligheten på detta område har sprungit ifrån de juridiska principerna. På de växande delar av arbetsmarknaden där arbetet organiseras genom någon form av upphandlingsförfarande kan den uppdragstagande parten i praktiken inte axla det arbetsmiljöansvar som åvilar honom/henne enligt arbetsmiljölagen. Det finns alltför många exempel på att upphandlingsförfarande rentav används i syfte att undandra sig arbetsmiljöansvar. På ett område erkänner lagen att förhållandena kräver en särskild reglering av beställaransvaret på arbetsmiljöområdet, nämligen då det gäller byggnads- och anläggningsverksamhet, där ju sedan gammalt entreprenadförhållanden är förhärskande. Här finns sålunda i AML 3 kap 7§ samt AFS 1999:3 en särskild ordning föreskriven för upphandlingsansvar och samordningsansvar. Man kan emellertid konstatera att denna bransch inte längre utgör ett undantag, utan att förhållandena är likartade på stora områden av arbetslivet som helhet. Motsvarande särskild reglering av beställaransvaret är därför generellt motiverad. Ett särskilt område där en tydligare reglering är angelägen är vid inhyrning av arbetskraft från bemanningsföretag. Den skrivning som finns i AML 3 kap 12§ att den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet skall vidta de skyddsåtgärder som behövs i detta arbete är uppenbart otillräcklig. De skyldigheter som här avses måste tydliggöras, och ansvarsfördelningen mellan inhyrande och uthyrande företag samt berörda skyddsorganisationer måste klargöras, varvid hänsyn måste tas till det faktum att uthyrningsföretaget inte förfogar över den arbetsmiljö där dess anställda ska arbeta.
mot · GT02A312 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av regelverket i arbetslöshetsförsäkringen. försörjdes 1 033 338 personer med ersättningar och bidrag, visar siffror från (). Det är i stort sett oförändrat jämfört med . Personerna kan till exempel ha fått sjukpenning, förtidspension, arbetslöshetsersättning och socialbidrag. Att vara arbetslös kan innebära svåra påfrestningar både mänskligt, socialt och ekonomiskt för den enskilde. För samhället innebär arbetslösheten stora kostnader både i utbetald arbetslöshetsersättning och i produktionsbortfall. Det är angeläget att det yttersta görs för att fler ska få arbete. Trots det har regeringen misslyckats med att nå sina mål. Regeringen beräknar därtill att arbetslösheten kommer att stiga, vilket ytterligare understryker betydelsen av att alla insatser sätts in för att motverka arbetslöshet. I samband med att vårpropositionen presenterades för meddelade regeringen att arbetslöshetsmålet knappt lär nås . Det gäller att det finns drivkrafter för den enskilde att prova nya saker. Det kan t.ex. vara att ta ett arbete utanför den bransch där man tidigare varit verksam. Det tjänar alla på. Samhället sparar pengar och får därtill ökade skatteintäkter. Den enskilde personen får prova sina vingar och kan utvecklas som människa som inkomsten kan stiga. Hinder för att möjliggöra detta bör tas bort. Ett sådant hinder är den karenstid som drabbar den enskilde vid varje ersättningsperiods början. Karenstiden omfattar , vilket kan handla om mycket pengar för individen. För den som vill prova ett nytt jobb och ta en provanställning kan karenstiden ha en direkt avskräckande effekt. Det förlorar alla på. Det är därför angeläget att regelverket för arbetslöshetsförsäkringen ses över så att människor stimuleras att prova nya jobb utan att riskera ekonomiskt avbräck. Detta ligger också i linje med vad Arbetslivsinistitutet föreslagit, nämligen att de arbetssökande som verkligen försöker få ett nytt arbete ska premieras.
mot · GT02A314 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen ser över alkohollagens bestämmelser så att det blir möjligt att kräva obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod och kameraövervakning vid entréer samt utbildning av dörrvakter och krogägare. gick en grupp studenter ut för att ta reda på om människor behandlas lika i kroglivet, oavsett synbar etnisk tillhörighet. Så var inte fallet. 9 gånger av 13 avvisades mörkhyade sällskap med hänvisning till att de saknade medlemskort eller att klubben var abonnerad. besöktes klubben av ljushyade sällskap. De fick i samtliga fall komma in utan medlemskort eller gästlista. Dörren öppnades med ett leende. Etnisk diskriminering i kroglivet är vanlig, men ofta svår att bevisa. Men hade studenterna med sig kamera och mikrofon. Efteråt anmäldes krogarna till ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). En del krögare som anmälts har gått med på förlikning. Regeringen ska: se över alkohollagens bestämmelser om villkor i syfte att detta instrument i högre grad ska kunna användas i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Direktiv har tagits fram för att utreda frågan. Problemen är flera. Det tog exempelvis DO trots den överväldigande bevisningen många månader innan myndigheten bestämde sig för att stämma krogarna. Det finns säkert möjlighet att effektivisera handläggningen på DO och även att ytterligare öka anslagen för information. Det är viktigt att människor känner till lagen och anmäler varje gång de upplever sig diskriminerade, och att DO kraftfullt driver fallen rättsligt. Straffet är inte heller tillräckligt hårt och det förebyggande arbetet otillräckligt. Kännbara skadestånd kan tvinga krogägarna att inse att diskriminering inte lönar sig. Att dra in utskänkningstillstånd för krogar som diskriminerar, införa obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod, kameraövervaka entréer och utbilda dörrvakter och krogägare är sätt väl värda att prova.
mot · GT02A319 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera och utveckla traineeprogram. var knappt 114 000 personer anställda i kommuner. Under de efterföljande tio åren beräknas kommunerna behöva anställa knappt 129 000 personer, dvs. fler än dagens samlade personalstyrka. har vi en hög arbetslöshet bland unga människor mellan med eftergymnasial utbildning. Många av dessa har utländsk bakgrund. Många nyutexaminerade personer fortsätter ofta att studera. De påbörjar en ny utbildning utan att ha finansiellt stöd för hela studietiden. Skälet är förstås den tuffa situationen på arbetsmarknaden . Utbildning är färskvara och om den inte får komma till användning eller två, vilket är fallet för många akademiker , minskar efterfrågan på deras tjänster drastiskt. Omfattande ansträngningar kommer att krävas från kommunernas sida men även för det privata näringslivet för att klara den framtida arbetskraftsförsörjningen. Det handlar om att systematiskt inventera alla möjligheter att förbättra personalförsörjningsläget på både kort och lång sikt. En viktig utmaning för bland annat kommunerna blir därför att attrahera högskoleutbildade ungdomar. I den gruppen finns ju i hög grad kandidaterna till framtidens ledar- och specialistbefattningar. Kontaktytorna mellan arbetssökande och myndigheter eller privata företag måste öka. Det måste ständigt vara en dialog. Mycket görs i kommunerna för att förbättra rekryteringsmöjligheterna. I syfte att både ge yngre arbetstagare utvecklings- och karriärmöjligheter och utåt visa på kommunens utvecklingskraft, har bland annat kommuner i i samarbete utformat träningsprogram för blivande ledare. Det är inte enbart kommuner som har provat olika typer av traineeprogram utan även inom branscher såsom byggbranschen finns introduktionsavtal där arbetstagaren får utbildning och praktiska kunskaper. Unga välutbildade människor får vid denna form av traineeprogram kontakter med arbetslivet, som arbetsplatserna får tillgång till den kompetens som dessa unga människor har. De som utbildas på våra högskolor och universitet har mycket ny kompetens att tillföra en arbetsplats. Alla är medvetna om den brist på arbetskraft som kommer att stå inför inom en 1015 årsperiod, och i arbetet med att lösa den frågan bör man utreda hur denna typ av traineeprogram har fallit ut. Om resultatet är positivt, vilket det förefaller vara, bör de kunna fungera som modell för alla typer av branscher och inom hela den offentliga sektorn. I ljuset av detta är det därför mycket positivt att regeringen i aktuell budget aktivt kommer att satsa på att få fler högskoleutbildade i arbete. De 13000 utlovade praktikplatserna/traineeplatserna kommer väl till pass.
mot · GT02A320 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om visstidsanställningar. När arbetslösheten är låg och efterfrågan på arbetskraft stor har lagen om anställningsskydd lite mindre betydelse. Lagen behövs framför allt i sämre tider när det är brist på lediga jobb. Framför allt kvinnor och arbetstagare med utländsk bakgrund erbjuds visstidsanställningar, deltidsjobb, behovsanställningar eller inget jobb alls. Dessa saknar i princip anställningsskydd, vilket är otillfredsställande. Flera hundratusen människor är visstidsantällda och många är behovsanställda. Anställningsskyddslagens regler om tidsbegränsade anställningar har blivit ett lapptäcke. finns elva olika former av tillfälliga anställningar. Man kan vara tillfälligt anställd utan att arbetsgivaren gör något formellt fel. Lägger man till vikariat kan tiden bli hur lång som helst. Lagstiftningen måste förenklas så att alla vet när man har rätt att behålla jobbet, genom en stärkt företrädesrätt och genom att en anställning automatiskt övergår till en vidareanställning. Arbetsgivare bör också ha kravet att skriftligt motivera, om den anställde begär det, varför en anställning inte förlängs. Det gör diskrimineringslagstiftningen verkningsfull. Är motivet till uppsägning för en gravid kvinna t.ex. arbetsbrist och arbetsgivaren tar in en annan får facket möjlighet att agera. För att öka tryggheten i arbetslivet och motverka utnyttjande av arbetskraft bör lagstiftningen förändras.