ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ495 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud på grytjakt och grytprov. Grytjakt är en jaktform som innebär att djur jagas under jord, i sina gryt, där de har sökt skydd. Vid jakt på rävar och grävlingar används hundar som skickas ner i grytet för att hämta upp djuret. Grytjakten har varit omdiskuterad . Särskilt ifrågasatt är jakten på grävling. Krav på förbud mot grytjakt på grävling har ständigt återkommit, inte minst från tillsynsmyndigheterna och djurskyddsorganisationerna. Jaktformen har kritiserats ur djurskyddssynpunkt och den har ofta beskrivits som hets mot djur under jord, hemfridsbrott etc. Nära förknippat med grytjakten är den testverksamhet, grytanlagsproven, som anordnas i konstgjorda gryt och med grävlingar som hålls i fångenskap för ändamålet. Syftet med anlagsproven är att studera hur hunden agerar i närkontakt med grävlingen. har studerat grytanlagsproven och i skrivelse till regeringen anförde man att grytanlagsproven bör förbjudas. Verket ansåg även att grytjakten kunde förbjudas. fattade regeringen beslut om att uppdra åt veterinärmedicinska anstalt (SVA) att utföra en studie av grävlingarnas situation i samband med grytanlagsprov. SVA redovisade sitt uppdrag . Studien visade på ökad grad av beteendeförändringar på samtliga grävlingar som användes i studien. Man konstaterade också att omfattande bitskador kan uppstå, både på hundar och på grävlingar. SVA drog slutsatsen att grytanlagsprovverksamheten inte var förenlig med djurskyddslagens krav. SVA:s studie har remissbehandlats och flera tunga remissinstanser som förde då fram att både grytproven och grytjakten borde förbjudas. Av djuretiska skäl anser jag att grytjakt och grytprov skall förbjudas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ496 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud mot att föda upp och utplantera djur för nöjesjakt. Över en miljon djur skjuts till döds i . Ett okänt antal skadeskjuts och går en plågsam död till mötes. Djurskyddslagen omfattar djur i fångenskap och vilda djur som använts i djurförsök. Men alla de djur som människan genom jakten utnyttjar för sina intressen skyddas alltså inte av vår djurskyddslag. Inom jakten förekommer det särskilt oetiska jaktformer. Dit hör godsjakten som innebär jakt på uppfödda fåglar. Det är huvudsakligen i som man tillämpar uppfödning och utsättning av fåglar som rapphöns, gräsänder och fasaner i syfte att skapa fler jakttillfällen. eller organisationer betalar för att, som ett rekreationstillfälle och ett sätt att skapa sociala band, komma till godset och skjuta de utplanterade fåglarna. Kritiken har vuxit sig stark mot denna form av nöjesjakt. Jakt på gräsänder påbörjas . Jakt på rapphöns börjar en månad senare och fasanjakt därefter. Jakten går till så att 500600 fåglar sätts ut i ett område som kallas remis. För att verkligen skapa fler jakttillfällen krävs att utplanteringen sker jakten börjar. Jägarna står placerade i form av en solfjäder och med hjälp av hundar drivs fåglarna upp från marken och möts av skottsalvor. Priset för nöjesjakten varierar bl.a. beroende på antalet skjutna fåglar. Vissa former av jakt inom den kommersiella jakten saknar förankring i den svenska jakttraditionen och ifrågasätts av såväl jägare som andra naturintresserade grupper i samhället och det gäller bl.a. jakt på uppfödda och utsatta fåglar. Av djuretiska aspekter vill jag ha ett förbud mot att föda upp och utplantera djur för jaktens skull. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ497 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att häva regleringen av kräftfiske i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka minimilängden för den Vätternröding som får tas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett totalt fiskestopp av Vätternröding i kombination med ett ökat utsättande av lax. rödingbestånd är hotat. Hotet har påtalats från flera håll . Trots det har verksamma motåtgärder uteblivit. Rödingen är en exklusivitet, både ifråga om förekomst och efterfrågan. I finns den till absolut övervägande delen i . Men här hotas nu beståndet. En utbredd uppfattning är att den mycket rikliga förekomsten av signalkräftor i hotar rödingen genom att kräftorna äter upp rödingrommen, som läggs på botten i grunda vatten, eller att kräftorna förstör bottenvegetationen och därmed ökar andra arters möjlighet att komma åt rommen. är kräftfisket kraftigt reglerat trots att man tog av beståndet, dvs. klart mindre än tillväxten av kräftor. Ett fritt kräftfiske skulle underlätta möjligheten att skapa balans mellan arterna. borde därför upphäva reglerna kring kräftfisket tills en rimlig balans har uppnåtts. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett annat problem för beståndet är det hårda fisketryck som finns gentemot rödingen. En rödinghona är könsmogen vid ca 50 centimeters längd och därför får hon inte fångas innan hon uppnått minst denna längd. Ett än radikalare förslag är att införa stopp för allt rödingfiske. Ett sådant förslag förutsätter att kompensationsfiske för både sportfiskare och yrkesfiskare finns. Utsättningen av lax borde av fiskestopp gentemot kunna öka både för att bibehålla attraktionskraften för som sportfiskevatten och för att ge yrkesfiskarna tillräckliga fångster för att bibehålla sina intäkter. Ett ökat utsättande skulle utan tvekan ge större förståelse och respons för ett tillfälligt stopp av rödingfisket. hävdas att laxen hotar rödingbeståndet utifrån att båda arterna framför allt livnär sig på siklöja som lever i ytskiktet. Om laxen tränger undan rödingen från vattnets ytskikt hänvisas rödingen till framför allt hornsimpa som lever på djupare vatten och som ofta anses som en fisk som anrikar gifterna i bottenskiktet. Oavsett vilket skulle ett förbud mot fiske av ha en positiv inverkan på beståndet. bör därför ges i uppdrag att ändra reglerna för minimimått för rödingfiske i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller ett totalförbud av rödingfångst kombinerat med ökad utsättning av lax bör få i uppdrag att utreda förutsättningarna och effekterna av ett sådant förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ498 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett internationellt skogligt etableras i . är och har varit aktiv i internationella projekt inom det boreala området. Det finns en väl etablerad kompetens- och erfarenhetsbas inom detta område med säte i . Det är därför både rationellt, långsiktigt och proaktivt att den nya internationella verksamhet inom det norra barrskogsbältet bygger vidare på befintliga resurser med bas i . Utvecklingsavdelningens olika enheter har bl.a. att svara mot en allt snabbare förändringstakt i omvärlden; ökad internationalisering av problemidentifiering och problemlösning, och snabb kunskaps- och teknikutveckling. En viss geografisk koncentrering av resurser personer med olika expertkunskap, kompetens och intresseområden jämte stödfunktioner bör innebära att möjligheterna till detta ökar exempelvis genom den satsning som Mistra () gör . Jag föreslår att ett internationellt skogligt etableras i . Detta skall bidra till att utvecklingsavdelningen leder utvecklingen i skogen för ett hållbart samhälle, med fokus på boreala frågor i ett internationellt perspektiv. Nuvarande skogsvårdsområde har en diffus roll i internationella boreala skogsfrågor. Centrumet kan komma att innebära en ny ansats och en kraftig markering av utveckling. Centrumet skall arbeta integrerat även med länsstyrelser och andra regionala och lokala myndigheter, med universitet och högskolor, och med andra viktiga aktörer inom skogssektorn (skogsägarföreningar, skogsbolagen m.fl.) och därmed bidra aktivt till landsbygdsutveckling. Vad i motionen anförs om internationellt skogligt bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ499 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett nytt regelverk för införsel av hundar. Vi har ett accelererande problem i vårt land med insmugglade hundvalpar. Införselreglerna och den lavinartade insmugglingen av valpar från främst från och andra öststater är en tickande bomb. har cirka 130 insmugglade valpar upptäckts vilket beräknas vara av totala antalet smuggelhundar . Denna verksamhet utövas av organiserade ligor som inte skyr några medel för att tjäna pengar. Dessa hundar har inga papper eller vaccinationer och utgör en stor risk för att vi får in rabies och dvärgbandmask i . Det behövs betydligt hårdare kontroll vid gränserna för att komma till rätta med det här. Inte bara för djurens skull utan också för den farliga smitta som de kan föra med sig in. Denna uppenbara riskbild förbättras inte av att nyordning där krav på karantän eller avlivning ersätts av hemisolering. Det innebär att valpköparen själv ges hela ansvaret för att undersöka eventuella tecken på rabies samt att se till att hunden avmaskas mot dvärgbandmask. när man upptäcks i tullen med en valp utan papper får man ta med sig hunden hem och uppmanas endast att destruera dess avföring samt inte låta djuret träffa andra hundar. Någon kontroll av att det sker finns inte. Detta är en nyordning som gör att brott lönar sig och att smugglingen ökar. När tullen tidigare hittade insmugglade valpar/hundar sändes dessa för 10 dagars observation till för att sedan placeras i karantän . Den nya ordningen gäller så kallade lågriskländer och dit hör med automatik alla EU-länder som vi vet att exempelvis hade 123 konstaterade rabiesfall och 108 bara . Även en del i god tro köpta gatuhundar från främst , och bjuds ut i olika annonsspalter på nätet och borde ur smittorisksynpunkt kunna jämställas med rena smuggelhundar. Rabies är allmänt känt men vad dvärgbandmasken gör är inte lika spritt. Det farliga med dvärgbandmasken är för det första att människor kan smittas och att man som drabbad oftast måste genomgå levertransplantation och/eller livslång behandling för att inte avlida av parasitinfektionen som yttrar sig som en svulst i levern. För det andra, om dvärgbandmasken spred sig i skulle detta leda till inskränkningar i friluftslivet och kraftigt påverka vår unika allemansrätt och vår vana att plocka och äta bär, svamp och äta färska grönsaker som odlats på friland. I östra dör fler människor av dvärgbandmask än av galna kosjukan. Mot bakgrund av detta bör i samråd med berörda parter ta fram ett nytt regelverk för införsel av hundar.
mot · GT02MJ500 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fordonsgas. Biogas, som kan framställas genom rötning av avfall eller av odlad gröda, är enligt flera utredningar det ur miljösynpunkt bästa alternativet för fordonsdrift: Biogas är ett förnybart bränsle. Biogas framställs av avfall och restprodukter och bidrar till att lösa andra miljöproblem. Biogasproduktion ger en rest som kan användas som gödning i jordbruket, vilket minskar behovet av konstgödning. Biogas är ett inhemskt bränsle, vilket bidrar till ökad försörjningstrygghet. Biogas är resurseffektivt; vid framställning av förnybara bränslen från gröda ger biogas mest bränsle per odlad areal. Biogas ger minimala utsläpp vid användning och ger inga utsläpp av sot, partiklar, metaller och svavel. Bussar som drivs med fordonsgas (biogas och naturgas) ger lägre buller jämfört med dieselbussar. I energisystemet kan biogas samverka med naturgas genom att utnyttja samma teknik och samma infrastruktur. All den teknik som har utvecklats för naturgas kan även användas med biogas, vilket bl.a. gäller fordon. Biogas kan också övervinna den största akilleshälen för biobränslen transporterna genom att distribueras i naturgasnätet. Uppbyggnaden av produktion och distribution av biogas är ett långsiktigt arbete. Förutom produktionsanläggningar och tankställen behövs investeringar i fordon. Därför behövs trygga villkor och goda incitament för exempelvis produktionsanläggningar och tankställen. Naturgas bör ses som ett komplement till biogas som skapar underlag för en stor marknad för gasfordon. Det lagförslag som överlämnats av regeringen till lagrådet och som underkänts av lagrådet leder till kortsiktigt tänkande och stimulerar inte utbyggnaden av produktion av biogas i . Miljöanpassningen av trafiksystemet måste långsiktigt och på ett sätt som gör att vi utnyttjar förnybara, inhemska resurser samt gynnar svensk teknik. Det är enbart då som en introduktion av miljöbränslen leder till såväl lägre utsläpp som ökad försörjningstrygghet och en stärkt svensk fordonsindustri. Svensk fordonsindustri är väl positionerad när det gäller gasfordon. har flera svensktillverkade gasfordon. är en tillverkare av gasdrivna bussar, liksom . Även infrastrukturen talar för gas. Sydvästra har ett naturgasnät som används även för biogas, vilket effektivt kan försörja tankställen. På platser utanför detta nät kan lokal biogasproduktion förse lokala marknader med gas, i väntan på en successiv utvidgning av gasnätet.
mot · GT02MJ502 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klassa konservärter som lantbruksgröda. I vissa delar av landet, bl.a. i , utgör ärtodling ett viktigt underlag för livsmedelsproduktionen. Ärtodling är också bra för lantbruket ur växtföljdssynpunkt. innebär reglerna i EU:s jordbruksstöd att villkoren för ärtodling inte är anpassade för svenska förhållanden. I och framför allt i har vi lerjordar som är svårare att rensa från ärtrotröta än de lättare jordarna i södra , vilket innebär att livsmedelsproducenterna måste byta odlare . Detta är ett problem eftersom grönsaksstödet då inte kan utnyttjas till fullo. Om konservärter i stället klassades som lantbrukssgröda, skulle villkoren förbättras. Det krävs för att kunna säkerställa fortsatt ärtodling och därtill sammankopplad livsmedelsproduktion i .
mot · GT02MJ503 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddsbestämmelserna. Dagens strandskyddsbestämmelser brister i legitimitet i stora delar av landet. Trots att bestämmelserna är desamma har tillämpningen lett till överexploaterad strandnära bebyggelse i vissa delar av landet. Som exempel kan nämnas kusten i , och delar av skånska kusten. Detta visar att det på vissa håll, särskilt i tätare befolkade delar av landet finns behov av ett strandskydd för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Strandskyddet är också en bra och nödvändig lagstiftning för att skydda de biotoper som utgör viktiga livsmiljöer för växter och djur. Vi anser att den utformning som det generella strandskyddet har är föråldrat. Nuvarande lag ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset att bevara och behovet av att skapa utveckling. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer kan mätas i flera än antalet invånare. Befolkningsutvecklingen i vissa delar av är ett stort problem. Det är angeläget att vända trenden genom att bl.a. ge bättre förutsättningar för användning av de resurser som finns. Om det skall bli möjligt måste användningen av alla resurser prövas. Strandnära boende är en sådan tillgång. Det kan locka till kvarboende men också vara attraktivt för personer att flytta ut till länet. Eftersom den resursen inte kan användas utan restriktioner menar vi att en lagändring bör göras så att kommunerna i glesbygden ges ökade möjligheter att i sin fysiska planering även till viss del kunna tillgodogöra sig områden som omfattas av strandskyddsbestämmelserna. Ett förslag till ändrade strandskyddsbestämmelser är nu ute på remiss. Förslaget innebär att bestämmelserna blir krångligare att tillämpa och möjligheterna att få dispens blir ännu svårare . Vår uppfattning är att förslaget inte tillgodoser våra synpunkter på en mera flexibel hantering av strandskyddsbestämmelserna.
mot · GT02MJ504 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av den sammanhållna rovdjurspolitiken. antog en sammanhållen rovdjurspolitik för att säkerställa att de fem stora rovdjursarterna björn, järv, lo, varg och kungsörn långsiktigt ska finnas kvar i den svenska faunan. För arter som ännu inte anses ha nått sådana antal att deras överlevnad kan anses säkrad i ett längre perspektiv, bl.a. vargen, fastställdes ett etappmål på 200 vargar eller 20 föryngringar . är det hög tid att göra en uppföljning i syfte att se hur vi kan gå vidare i denna mycket viktiga fråga.
mot · GT02MJ515 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handhavandet och import av exotiska djur. har det inträffat igen! En stor orm återfanns i , liggande vid trottoarkanten i efter att ha varit på rymmen . Giftorm funnen på . Listan skulle kunnas göra mycket lång. Tyvärr har ansvarslösa personer skaffat sig husdjur av mer exotisk karaktär som de sedan inte klarar av att hantera. Sedan blev medlem i EU har våra gränser öppnats på ett sätt som innebär att ett stort antal exotiska djur tas in i . När de vuxit sig alltför stora så händer det alltför ofta att de dumpas ute i naturen eller att man vänder sig till djurparkerna och ber att de ska ta hand om dem. Deras möjligheter är naturligtvis dock mycket begränsade och ofta slår de larm om att de inte kan ta hand om ytterligare djur. Att hålla exotiska djur som sällskapsdjur är mycket tvivelaktigt. Dels beroende på att det handlar om djur som kräver särskilda livsbetingelser, dels med tanke på de problem som uppenbarar sig då djur vuxit sig för stora för att kunna hanteras på ett bra sätt i ett vanligt hem eller då vissa djurägare inte längre vill kännas vid sina djur. Enligt min uppfattning: bör handeln med exotiska djur kartläggas bör en inventering göras av vilka exotiska arter som hålls i fångenskap i och artkaraktäristika för dessa måste utarbetas måste åtgärder identifieras som kan leda till att djur inte dumpas på det sätt som sker måste eventuellt ett totalt förbud för hållande av exotiska djur som sällskapsdjur införas alternativt ett förbud för vissa arter.
mot · GT02MJ516 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett förbud för sådan export av djur från där transporten till det importerande landet inte uppfyller de regler som gäller för djurtransporter inom . Djur är kännande varelser och vårt nyttjande av djur måste därför bygga på en stor respekt för det individuella djuret. Detta är också uttryckt i djurskyddslagen, som är tydlig på att djur skall skyddas från lidande och sjukdom och hållas på ett sådant sätt så att de har möjlighet att utföra sina naturliga beteenden. Dessa krav gäller såväl för uppstallade djur, som djur på bete och som för djur som transporteras. Vid transporter påverkas djuret av precis samma faktorer som i stallmiljön temperatur, luftfuktighet, luftkvalitet, buller, ljus, andra djur m.m. Men det tillkommer dessutom andra faktorer lastning, vibrationer, trängsel med främmande djur, instabilitet vid körning m.m. För att minimera denna påverkan så har vi särskilda tidskrav på djurtransporter i , max . Ett flertal internationella studier, utförda av såväl myndigheter som djurskyddsorganisationer visar att djurtransporter mellan länder inte på långt när uppfyller de krav som djurens biologiska behov ställer. Gällande internationella regler är otillräckliga, och dessutom är kontrollen av dessa reglers efterlevnad mycket svag. Ju längre dessa transporter är, desto mer stressande är den för djuren. Längre sjötransporter är särskild riskfyllda för djuren. Förutom de miljömässiga stressfaktorer som finns vid långa landtransporter, som t.ex. hög temperatur och hög luftfuktighet, så har studier visat på hög bullernivå och vibrationer. Enligt EU:s vetenskapliga kommitté för djurhälsa och djurskydd har bullernivåer på uppmätts vid sjötransport. Detta kan jämföras med vad som gäller i svenska djurstallar, . Mortalitetsfrekvensen vid sjötransport är också 10 gånger högre än vid landtransport. Vid sjötransport tillkommer dessutom sjögång. Enligt EU:s vetenskapliga kommitté för djurhälsa och djurskydd bör sjötransporter ej ske om vindstyrkan befaras bli eller därutöver. Redan vindhastigheter över har negativ påverkan på djuren påvisats, som t.ex. aborter, aptitnedsättning, sjösjuka och ökad skaderisk. Just på grund av den osäkerhetsfaktor som ev. sjögång utgör måste stora krav ställas på sjötransportens djurutrymme, så att djurets biologiska behov tillgodoses. De studier som finns visar att så inte är fallet. De internationella regler som finns för sjötransporter är inte satta med djurens bästa i fokus. Kontrollen av efterlevnaden av dessa svaga regler är dålig. exporteras svenska djur, dräktiga kvigor, med sjötransport till olika länder i . Den senaste båten gick från till med drygt 600 dräktiga kvigor. Detta är mycket långt från den huvudregel om max som vi har i för djurtransporter. Det har också förekommit att transporter har tagit , , på grund av dåligt väder och storm. de gröna anser att djur har samma rättigheter oberoende av vilket land de befinner sig i. Vi anser därför att export av djur som innebär att de svenska reglerna för djurtransporter ej uppfylls ska förbjudas.
mot · GT02MJ521 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till importrestriktioner vad gäller pälsar från djur uppfödda och dödade genom metoder som är förbjudna av djurskyddsskäl i och EU. 1Yrkande 1 hänvisat till LU. har förekomsten av importpäls framställd på plågsamt sätt ökat från såväl vilda djur som domesticerade djur som hund och katt. proposition om ny djurskyddslag nämndes att i WTO-förhandlingar skulle driva krav på möjlighet att införa importrestriktioner vad gäller produkter från djur uppfödda och dödade på plågsamt sätt. Detta skulle röra djur som dödats genom grymma metoder som bensax och strypfällor. Således skulle importer av produkter från djur som producerats under sämre djurskyddsskäl än vad den svenska djurskyddslagen tillåter kunna stoppas. Mycket litet har hänt på denna front under de som vi haft lagen, vilket bör utredas för att utröna möjligheterna till importrestriktioner. Utöver detta bör även införas en obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning. Detta för att konsumenten ska ges makt att välja bort oetiskt producerade produkter.