ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T299 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att initiera en sammanhängande förstudie för Europabanan, sträckningen söderut från via till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tunnel under norra . Nödvändigheten av väl fungerande kommunikationer i landet är stor. I takt med utvecklingen i vårt samhälle blir det allt viktigare att kunna förflytta sig säkert och snabbt. Tåget är ett både snabbt, miljövänligt och säkert transportsätt, men det skulle behövas kraftfulla investeringar i det svenska tågnätet. Europakorridoren är en viktig del i detta sammanhang. har arbetet med att undersöka förutsättningarna för att göra en rakare linje från ner mot pågått. Detta är nödvändigt för att vi skall få en effektiv tåglinje mellan och . och har påbörjat samtal och förhandlingar om en fast förbindelse över Fehmarn bält. Detta är ett bra initiativ som i sin tur kommer att tydliggöra behovet av en kompletterande fast förbindelse över, eller snarare under, norra . Som läget ser ut , håller trafiken på på att bli allt mer omfattande. Persontrafiken över bron är så stor att godståg och speciellt transporter med farligt gods, gallras bort och snart inte längre kommer att få plats på . Därför brådskar det med en tunnel under norra . Det är således inte endast av hastighetsskäl som tunneln behövs, utan det är minst lika viktigt av säkerhetsskäl att bygga en fast förbindelse under norra . Vid överläggningar mellan danska och tyska ministrar har det nämnts att en fast förbindelse över Fehmarn bält inte endast skall betjäna och utan hela och övriga . Det vore logiskt om också deltog i detta projekt. Europakorridoren är den avgörande nyckeln för att knyta samman järnvägsnät med det europeiska järnvägsnätet. Den kommer att betyda mycket för att höja effektiviteten för transporterna från ner genom och till den europeiska kontinenten. Satsningar på Europakorridoren kommer att gynna människor i form av snabba och säkra transporter, men också miljön i form av mindre utsläpp. Regeringen bör få till uppgift att starta en sammanhängande förstudie för Europabanan med sträckning via till . bör i detta sammanhang ta vara på tillfället att deklarera sin avsikt att ansluta sig till ett europeiskt höghastighetsnät. Med tanke på den rådande kapaciteten över bör regeringen påbörja arbetet med finansiering av en tunnel i norra . Det finns olika former för hur detta kan genomföras. Utöver statliga finansieringsformer kan man tänka sig olika former av partnerskapsfinansieringar med andra aktörer för såväl Europakorridoren som för en tunnel under norra .
mot · GT02T300 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i telelagen för snabbare åtgärder vid teleavbrott. väntan innan telefonen fungerar efter ett avbrott är inte rimligt. Telelagen bör därför ändras så att kraven på nätoperatören skärps och reparationsåtgärder vidtas efter ett avbrott. Dessutom bör skadeersättningen gentemot drabbade abonnenter ökas. Stormen i sydöstra har fortfarande inte läkt ut i alla sina delar. över efter stormen saknar många abonnenter fast telefoni. Och avbrotten i telenätet har varit många i de stormdrabbade områdena. över efter stormen är en vanlig syn att ledningar ligger kvar på marken. Fukt tränger in i kablarna och gör dem obrukbara och det orsakar ständiga avbrott fram tills fukten torkar även på provisoriskt lagade ledningar. Det finns abonnenter som vittnar om teleavbrott nästan . Den avbrottsersättning som betalas ut är orimligt låg. Sommarens åsk- och regnväder har dessutom orsakat nya fel i de provisoriska lagningarna. har alltfler abonnenter återigen tvingats leva utan telefon. De besked nätoperatören ger abonnenterna i de drabbade områdena är att skadorna inte kommer att vara återställda förrän . väntan för att åter kunna använda sin fasta telefon är inte rimligt. En av anledningarna till att nätoperatören inte vill påskynda arbetet med att reparera det fasta nätet är kostnaden samt att konkurrerande teleoperatörer kan komma att få nytta av den aktuella nätoperatörens reparationsarbete. Den låga ersättningen för avbrottet gentemot abonnenten driver heller inte på reparationsarbetet. Till det kommer beskedet från samma nätoperatör mitt under reparationsfasen att de har för avsikt att avskeda 3000 anställda som ett slag i ansiktet på de drabbade i stormområdet. Motivet är att öka vinstmarginalen. Det är naturligtvis inte rimligt att avskeda personal innan ledningarna är lagade. Det är uppenbart att upprepade ansträngningar att få aktuell nätoperatör att ta sitt fulla samhällsansvar inte hjälper. Eftersom det dessutom är konkurrens om kunder på det svenska telenätet har inte telenätoperatören samma krav på sig som elbolagen att laga ledningarna. Det är därför dags att skärpa lagstiftningen. Vi föreslår att regeringen återkommer till med förslag om en skärpning av telelagen så att kraven på att teleoperatörerna snabbare måste åtgärda ledningsavbrott och att ersättningen till telekunderna för avbrott skärps.
mot · GT02T301 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en trafiksäkerhetsutredning med fokus på hastigheten på vägarna. Det är ett känt faktum att fart dödar. har vi långt kvar till att nå nolltolerans vad gäller trafikoffer på våra vägar. Ytterligare insatser för ökad trafiksäkerhet är angeläget. Många trafikolyckor har ett samband med hastigheten. Även om inte den höga hastigheten i sig alltid är orsak till en trafikolycka blir konsekvenserna och skadorna större vid höga hastigheter. Efterlevnaden av de hastighetsgränser som gäller är låg. Det är ett problem i sig. Från trafiksäkerhetssynpunkt bör ökat fokus sättas på hastigheten på våra vägar. De hastighetsbegränsningar på 30, 50, som gäller bör ses över. Är t.ex. maximigränserna /h relevanta i förhållande till den dåliga efterlevnaden och vad skulle en justering upp eller ner få för konsekvenser för trafiksäkerheten? För bussar och lastbilar gäller särskilda tillåtna hastighetsgränser. Även dessa bör ses över i en trafiksäkerhetsutredning. Dessutom finns strypningar på bussar och lastbilar som begränsar topphastigheten. För bussar som enligt bestämmelserna får köra /h är fartbegränsningen satt till 100km/h, vilket gör det omöjligt att köra fortare. För lastbilar gäller liknande regler där begränsningen stannar 10km/h över tillåten hastighetsgräns. Här bör övervägas om denna begränsning på 10km/h över tillåten hastighet är väl avvägd. På samma sätt som gäller för bussar och lastbilar bör ett införande av en liknande gräns för personbilar övervägas. är den tillåtna högsta hastighetsbegränsningen satt /h för personbilar. I relation till bussar och lastbilar skulle en strypning för personbilar införas som gör det omöjligt att köra mer än /h. Den invändning som kan göras är huruvida det är möjligt att genomföra trafiksäkra omkörningar med en sådan begränsningsregel. Mot det kan anföras att det finns tillräckligt med accelerationsutrymme för omkörningar för hastigheter under de tillåtna hastighetsbegränsningarna. En omkörning av ett fordon som ligger på stipulerad hastighetsgräns ska enligt trafikreglerna inte vara aktuell. Som ovan sägs bör emellertid övervägas om differensen /h är tillräcklig. För att öka trafiksäkerheten på våra vägar bör regeringen initiera en trafiksäkerhetsutredning med fokus på hastigheten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T303 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att modernisera och utveckla som pulsåder genom norra inland. är en unik järnväg från i söder till i norr. Den banan har stor betydelse som turistjärnväg och, på vissa delar, som godsjärnväg. ökade godstrafiken från 90 till 136 miljoner bruttotonkm. Antalet resta turiststräckor uppgick till ca 25 000. Potentialen är dock oerhört mycket större än den som utnyttjas . är främst sträckorna SvegBrunflo och ArvidsjaurGällivare i behov av upprustning. Den senare sträckan är i särskilt dåligt skick. Utan en upprustning hotas dagens positiva utveckling av trafiken på . Att det årliga anslaget för drift och underhåll fr.o.m. höjdes från 66 miljoner till gör att dagens standard kan vidmakthållas, men den är inte tillräcklig för att ska kunna ta till vara på den stora potential som banan har. För att höja standarden till önskvärd standard krävs en investering i miljardklassen. Vi är övertygade om det vore en långsiktigt lönsam satsning från samhällets sida. En upprustning så att hela klarar ett axeltryck på vore en infrastruktursatsning som skulle få mycket positiva effekter. Med och fortsättningen Vänerbanan till kan godsmängderna kraftigt ökas. Efter den inför årets stortingsval förutskickade norska upprustningen av Meråkerbanen mellan och kan också gods i större omfattning transporteras norrifrån och ut till de isfria Atlanthamnarna i Mittnorge. Turisttrafiken är redan omfattande , men det finns ytterligare en stor utvecklingspotential. går genom sista vildmark och har förutsättningar att bli en svensk motsvarighet till . Genom en modernisering av i hela dess längd kan en rad positiva effekter uppnås: Betydande godsvolymer kan föras över från lastbil till järnväg, exempelvis sågtimmer, massaved, biomassa, byggmaterial m.m. Stora godsvolymer kan transporteras från norra på söderut. Ökad säkerhet genom att kan avlasta järnvägen längs kusten vid olyckor, översvämningar etc. Bättre komfort och utvecklingsmöjligheter för turisttrafiken. kan bli en pulsåder och utvecklingsmotor för näringslivet i inlandet. En satsning på skulle utan tvekan öka tillväxten och stärka framtidstron i denna vidsträckta region. Inlandet behöver den vitamininjektion som en upprustad inlandsbana innebär! Våga satsa på !
mot · GT02T305 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta att har betydelse som del av infrastrukturen i inland. Den statliga myndigheten har fått i uppdrag att utreda möjligheterna till ett effektivare trafiksystem för flyget i inland. Bakgrunden är bland annat de höga kostnaderna för flygupphandlingen jämfört med vad som förväntas vid beslutet att införa allmän trafikplikt. presenterades en utredning, Flyg i Norr. I utredningen står: Analysen ovan tyder på att det skulle vara möjligt att ersätta flygtrafiken från åtminstone en av inlandsflygplatser med marktransport till annan flygplats. Flygplatstätheten gör att det i praktiken kan gå snabbare att från åka bil till och ta flyget därifrån än att använda sig av den egna flygplatsen . Överlappning mellan flygplatserna är stor i området. Rikstrafiken anser att det vore rimligt att berörda kommuner samlade sig kring en satsning på en flygplats i stället för att sprida underlaget på flera. Flyget är en oerhört viktig del av infrastrukturen för inland. Utredningens skrivningar har skapat stor oro för att inte kommer att omfattas av trafikplikten, vilket påverkar regionens möjligheter till utveckling negativt. Den oron har inte minskats av den extra flygskatt som beslutats om i budgeten som riskerar att drabba de norrländska flygplatserna hårt. Då flyget är oerhört viktigt för att säkra den framtida utvecklingen i regionen är det min bestämda uppfattning att flygplats måste fortsätta att trafikeras.
mot · GT02T307 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att starta projekteringen av Ostlänken. Ostlänken har mycket stor betydelse för framtidens järnvägsstruktur. Dagens stambana brottas med stora framkomlighetsproblem, inte minst genom Östgötaregionen. Om inget görs så kommer det automatiskt att innebära att alltmer trafik övergår till väg från järnväg längs landets trafikintensivaste stråk, helt i strid mot alla uttalade nationella och internationella mål och avsikter. I många sammanhang markeras järnvägens betydelse för att bygga upp det hållbara transportsystemet för framtiden i landet och i norra . EU har särskilt pekat ut transportkorridoren mellan och /. EU har också markerat att det är viktigt att få ut full effekt av sådana projekt, dvs. att också bygga ut strategiska stödjepunkter längs en sådan korridor. Dessa punkter skall växa ut som knutpunkter längs 2000-talets järnvägsstruktur i landet. Så stora delar av landet som möjligt skall kunna dra nytta av satsningen. Det handlar således inte bara om start- och målpunkter. Typiska sådana stödjepunkter är och . 2000-talets järnvägssatsning måste följaktligen innefatta det transportstråk där man i ett nationellt perspektiv kan samla ihop och överföra mycket person- och godstrafik till järnväg och undvika det omvända förhållandet att alltfler väljer bilen på grund av kapacitetsbristen på järnvägen. Det hör givetvis också till bilden att i sådana stråk finns det bättre förutsättningar att få intäkter från trafiken. En järnvägspolitik utan en sådan medveten satsning kommer givetvis också att dämpa den ekonomiska utvecklingen i dessa befolkningstätare delar av landet. Här finns mycket att lära av de visioner och ambitioner som kännetecknade ansvariga för 1900-talets järnvägsstruktur. och har definierat Nordiska triangeln till ett av 14 prioriterade projekt i (). Ambitionen är att samtliga 14 skall vara genomförda i sin helhet till 2010. Avsnittet mellan /och kommer att bli det mest trafikintensiva i Nordiska triangeln och således finns nu en klart inskriven överstatlig ambition som svarar mot detta projekt. Med en medveten planering av knutpunkter längs denna sträckning kommer ca tre miljoner svenskar att kunna dra nytta av projektet. Ostlänken länkar samman städer som , , , så att till exempel av alla studenter och av alla vetenskapsparker kan dra nytta av projektet. Ostlänken är ett nationellt samhällsutvecklingsprojekt. I och , dvs. de två nu och även dominerande stödjepunkterna längs Ostlänkenavsnittet, beräknas antalet tågtrafikanter uppgå till närmare tio miljoner personer, varav hälften är fjärrtågsresenärer och hälften pendeltågsresenärer. Det ger en fingervisning om vilken betydelse dessa punkter får för hela Östgötaregionen. De samhällsekonomiska analyser som gjorts av Ostlänken visar på ett klart positivt utfall av investeringen. Det är glädjande att regeringen i årets budget uppmärksammar behovet av att projektet förverkligas och att man tagit till sig våra, , framlagda förslag även om det endast handlar om att se över möjligheten att tidigarelägga projektet. Staten bör fatta beslut om att starta projekteringen av Ostlänken.
mot · GT02T308 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att säkra framtiden för . har beslutat att begära hos regeringen att få överlämna ansvaret för i till annan aktör. är en av starkaste tillväxtregioner, med ett näringsliv där exportföretagen utgör en mycket viktig del. utgör en förutsättning för att regionens positiva utveckling skall kunna fortsätta . Nämnas kan utställningsmetropolen besöksbehov som bl.a. inrymmer världens största skogsmässa och största underleverantörsmässa. Mässan besöks av ca 350000 personer. på har studerat förutsättningar för att utveckla . Sammanfattningsvis konstaterar man att det krävs en regional flygplats för att behålla regionens attraktivitet, att är en viktig lokaliseringsfaktor, att flygplatsen är en viktig förutsättning för att behålla både exportföretag och serviceföretag och organisationer som förutsätter internationella kontakter och att det finns en utvecklingspotential för . I en situation där landets ledande tillväxtregion riskerar att bli utan möjlighet till flygförbindelse blir en lokal flygplats en nationell angelägenhet. Det är avgörande för vårt land att vi har starka regioner med livskraftiga och växande företag. Utan ett starkt näringsliv äventyras vår framtida välfärd. Det är därför förvånande att inte längre vill ta ansvar för flygplatsen. är det regering och riksdag som har avgörandet i sin hand.
mot · GT02T311 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås på nyregistrerade motorfordon . Den ökade alkoholkonsumtionen i samhället är ett stort problem. Den ökade konsumtionen medför också att riskerna för trafiknykterhetsbrott ökar. Det bästa sättet att motverka trafiknykterhetsbrott är att risken för upptäckt är stor. Tyvärr har polisen inte de resurser, som en effektiv trafikövervakning kräver. Ett annat sätt att komma tillrätta med onyktra fordonsförare är att införa obligatoriska alkolås på alla nyregistrerade fordon . Frågan om alkolås är så viktig att staten bör överväga att genom lägre skatt kompensera bilägarna för den extra kostnad som införande av obligatoriskt alkolås kan innebära. Det är viktigt att monteringen av alkolås uppfattas av medborgarna som något positivt. Det tar innan hela får alkolås. För att få ett snabbare genomslag för alkolås, skulle staten kunna lämna rabatt på fordonsskatten till de ägare med äldre fordon, som monterar in alkolås i sina fordon. Det ska vara möjligt för alla att montera in alkolås i sina fordon. En fordonspark utrustad med alkolås skulle också motverka tillgrepp av fordon, inte alltför sällan så är gärningsmännen påverkade av alkohol, när de begår sina brott. Ett fordon med alkolås borde således bli mindre stöldbegärligt och därmed kunna ge ägaren lägre försäkringspremier. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till att alkolås införs på alla fordon .
mot · GT02T312 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konkurrensutsättning av färjeverksamhet samt utförsäljning av färjerederi. färjerederi är en av affärsenheter. Färjerederiets huvudsakliga uppgift är att driva färjetrafik åt . Rederiet driver färjeverksamhet i 36 färjeleder för räkning och färjeverksamhet i en färjeled som inte är statlig. Rederiet har 414 anställda och har en nettoomsättning av . Vinsten uppgick till . Förutom färjeverksamheten driver rederiet två varv dels Tenövarvet utanför och dels varv utanför . Rederiet har som uttalad målsättning att öka antalet kunder utanför både vad gäller färjetrafiken och varvsverksamheten. färjeverksamhet är ett av landets största rederier. Oavsett om verksamheten bedrivs ekonomiskt rationellt eller inte är det betänkligt när statlig verksamhet går utanför sin egen verksamhet. Tvärtom är rederiverksamheten sådan att den bör konkurrensutsättas. Först då kan vi få svar på om verksamheten bedrivs med största möjliga effektivitet. Vid en konkurrensutsättning är det viktigt att , i sin roll som beställare, inte bedriver verksamhet som konkurrerar med privata aktörer vid upphandlingen. Färjeverksamheten bör därför säljas ut. Förhållandena är jämförbara med verksamhet som också bör sälja ut till privata aktörer.
mot · GT02T313 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av slusskapaciteten vid . är en av viktigaste inre vattenvägar. Den står för viktiga delar av transportförsörjningen vad gäller råvaror och färdigprodukter till industrier i och kring och Bergslagen. För att möjliggöra fortsatt utveckling av Mälarhamnarna skall slusskapaciteten vid byggas ut med det snaraste.
mot · GT02T314 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hastigheten på motorvägar. Den första motorvägen i byggdes i mellan städerna och . Då hade vi fortfarande vänstertrafik och på landsvägarna var det fri hastighet. Det var tider det. hade vi ett ganska stort nät av vägar som var byggda för fri hastighet och därefter för en hastighet av . När man färdas på motorvägar i vårt land, kan man se att doseringar av kurvor med mera utformats för en högre hastighet än den nu gällande. har i rapporter tagit upp frågan om högre hastigheter på vissa vägar. Ett ganska enkelt sätt att då gå till väga, är att låta alla de vägar som byggts för en högre hastighet bortsett från vissa anpassningar nära storstäder återfå den hastighet som förut var gällande, när hastigheten var . Den säkerhet som krävs för trafik i den hastigheten och på de vägarna finns ju inbyggd från början. Ytterligare ett argument för ökad hastighet är att den totala fordonsparken blivit så mycket säkrare. bör i sina anvisningar till berörda myndigheter ange just som normalhastighet på landets motorvägar.
mot · GT02T315 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomförandet av förbättringsåtgärder på vägstråket . Vägstråket mellan och via , , , , och utgör en viktig del av det nationella stamvägnätet som fattade beslut om 1993. Intressenterna i detta vägstråk har samarbetat för att säkerställa och lyfta fram hur viktigt det är att detta vägstråk förbättras. Arbetet har redan fått en framgång. avser att ge vägstråket ett gemensamt vägnummer, i stället för att som ha sju stycken olika vägnummer. Oron är ändå stor för att tvingas senarelägga vissa avsnitt av vägstråket. I den fastställda vägplanen 20042015 ingår flera viktiga åtgärder på Räta Linjen. har dock fått i uppdrag av regeringen att justera nuvarande långtidsplan med hänsyn till det av regeringen beslutade så kallade Trollhättepaketet. Detta arbete, som ska vara redovisat , samt regeringens eventuellt minskade anslag på vägsidan kan komma att få konsekvenser för de utpekade objekten på Räta Linjen. Eftersom vägstråket är en mycket viktig del av det nationella stamvägnätet kan inga förseningar accepteras. För att få fram fler jobb i den här delen av landet måste infrastrukturen förbättras. Av miljöskäl är det också viktigt att beslutade åtgärder snabbt genomförs. Satsningen på Trollhättepaketet får inte innebära att andra delar av landet tar skada. Fullfölj därför Räta Linjen enligt fastställda beslut.
mot · GT02T316 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rusta upp . tillhör det regionala vägsystemet och är en viktig förbindelse mellan två stora städer, och . Standarden på är under all kritik och hindrar integration och samverkan mellan län och . Bristerna försvårar arbetspendling, minskar de regionala arbetsmarknadernas storlek och försvårar studier vid de båda länens respektive lärosäten för högre utbildning. För näringslivet innebär den bristande vägstandarden att transporter fördyras, lokalisering längs försvåras och att företag som finns representerade i båda länen får lägga onödig tid på resor. Vägen består till betydande delar av 50- respektive 70-sträckor. Längs vägen ligger bland annat och många mindre samhällen som är direkt beroende av vägen för sin framkomlighet. har i princip hela vägsträckningen dålig standard med olycksrisker och dålig framkomlighet som följd. Sikten på vägen är ofta skymd vilket kan resultera i olyckor, särskilt vid omkörningar. Sträckan trafikeras också av många tyngre fordon. I utgör vägen en viktig länk mellan industrierna i och hamnen i . som det är bra att sträckan förbi Svärtinge byggs om och breddas är hela vägen i behov av upprustning och förbättring. Det är inte rimligt att kommunikationerna mellan två av de båda länens centralorter skall vara behäftade med så stora kapacitets- och trafiksäkerhetsbrister. Eftersom det inte finns någon järnvägssträckning direkt mellan och så är väg 51 den enda realistiska resvägen. Väg 51 bör byggas om till acceptabel standard så att säkerheten förbättras, pendling till arbete och utbildning underlättas, liksom näringslivets transportmöjligheter.