mot · GT02N476 · 2005-10-05 00:00:00 — God tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Det handlar om att tillförsäkra landet säkra elleveranser till rimliga priser och med en miljömässigt hållbar energipolitik som grund. De flesta energislag har negativa effekter på miljön. Energipolitik kan därför inte ses isolerat från ekonomi och miljö. Sedan folkomröstningen om kärnkraft har förutsättningarna för energipolitiken drastiskt förändrats. Bolagiseringen av statliga , av eller omregleringen av elmarknaden samt dess utvidgning till hela med allt starkare kopplingar till kontinenten är viktiga inslag i den förändringen. Men den allt överskuggande förändringen är ändå insikten om de allvarliga klimatförändringar som hotar stora delar av vår jord. För att begränsa risken för framtida allvarliga klimatförändringar måste hela världens samlade utsläpp av koldioxid radikalt reduceras under de närmaste decennierna. Handel med utsläppsrätter har på försök kommit igång i . Även om det lett till kortsiktiga konkurrensnackdelar för europeisk industri är det ett nödvändigt men otillräckligt steg i rätt riktning som också resten av världen måste ta för att uppfylla Kyotoprotokollets målsättning och lägga grunden för nya världsomspännande åtaganden som vill till. Vi kristdemokrater har mot den bakgrunden, parad med insikt om hur säkerheten ytterligare förbättrats, förändrat vår inställning till kärnkraften. Innan ny teknik för både små- och storskalig helst förnybar energiproduktion hunnit utvecklas kan vi inte fortsätta den avveckling som regeringen med stöd från flera andra partier inlett med en förtida avveckling av reaktorerna i . Vi häpnar över det hyckleri som socialdemokraterna i regeringsställning visar prov på när de avvecklar fullt funktionsduglig kärnkraft, som de står i begrepp att godkänna stora effekthöjningar i kvarvarande reaktorer. Stängningen av B 2 har åtminstone tillfälligt ytterligare förvärrat effektsituationen i . har i en rapport till daterad visat att vi lever äventyrligt inför en eventuell kall tioårsvinter 20052006. Det kan gå ihop men anger villkoren: Det förutsätter att all tillgänglig produktion i vattenkraft, kärnkraft och mottryck inom industri och kraftvärme utnyttjas. Dessutom måste den särskilt upphandlade effektreserven bestående av kondens- och gasturbinkapacitet mm samt förbrukningsrestriktioner utnyttjas i full omfattning. I ett läge då det är svårt att importera eftersom det troligen är kallt även i grannländerna utesluter inte begränsningar i mer eller mindre tvingande former. Att stå inför sådana risker som det här är tal om är helt otillfredsställande. Energiförsörjningen ska tryggas som måste lämna sitt bidrag till kampen mot växthuseffekten. Det är viktigt att både industrin och hushållen får fasta spelregler på energimarknaderna som utsläppen av CO2 och andra växthusgaser kontrolleras och minskas. Detta leder till krav på en energipolitik med stabila spelregler, gynnande av inhemska förnybara energikällor och bränslen samt energieffektiviseringar. Mångfald bör eftersträvas och investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk, solenergi och småskalig vattenkraft bör stödjas. Det behövs ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft ska urholkas, vilket i förlängningen drabbar också sysselsättning och välfärd. Systemet ska vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minimeras och att tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden säkerställs. verkar för en fri och öppen energimarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Prisbildningen och marknadens funktionssätt bör hållas under kontinuerlig uppsikt av berörda myndigheter. kontroll av nätmonopolen är i sammanhanget särskilt viktig men det gäller också att exempelvis hålla ögonen på om oligopolet på elmarknaden fungerar och beivra exempelvis missbruk av marknadsmakt. anser att regering och riksdag måste anlägga ett europeiskt perspektiv på energipolitiken. Vi redovisar i denna motion frågeställningar och perspektiv till vägledning för arbetet. bör med sina goda förutsättningar sträva efter att bli nettoexportör av el. Det kan vi inte bli om kärnkraften avvecklas i den takt som regeringen och dess energipolitiska stödpartier tänkt sig när de hänvisar till att kärnkraften byggts inom loppet av och kan tänkas falla för åldersstrecket under samma korta tid. Regeringen saknar en aktiv och långsiktig energipolitik som istället präglas av en kortsiktighet som missgynnar såväl producenterna som konsumenterna och då inte minst svensk basindustri. har föreslagit att en energipakt för miljö och tillväxt ska formas. Den ska vara politiskt bred för att skapa de långsiktiga och stabila villkor som energibranschen, näringslivet i övrigt och hushållen behöver. stöder det av EU utarbetade handelssystemet med utsläppsrätter och förordar att andra sektorer än industrin och kraftföretagen inlemmas i systemet. Dit hör exempelvis flyget vars CO2-utsläpp är betydande. Det här systemet måste naturligtvis utvärderas på europeisk nivå innan det permanentas. , som helt visst ifrågasatt fördelningen av utsläppsrätter, anser dock att handeln med (successivt färre) utsläppsrätter i är det bästa medlet för att tackla CO2-problematiken. Det system med s.k. gröna certifikat som infördes har i stort samma syfte. Vi kristdemokrater motsatte oss systemet och stöder inte tanken på en förlängning av stödformen i dess nuvarande tappning. Certifikaten kostar kunden per kWh och bidrar tillsammans med en energiskatt som kommer att överstiga /kWh och moms på /kWh till att hushållens elräkning till hälften består av skatt och avgifter. Certifikatsystemet har uppvisat svagheter som vi förutsett. Det är skönsmässigt för elbolagen har kunnat debitera sina kunder mer än vad certifikaten kostat och det har blivit ett synnerligen tungrott och byråkratiskt system vars verkliga syfte nog varit att lyfta ut kostnaderna för satsningar på förnybar energi ur budgeten. Elcertifikaten ger föga utrymme för forskning och utveckling av morgondagens energikällor. föreslår mot den bakgrunden resursförstärkning för att främja forskning om vätgas och solcellsbaserad energi. och prognoser för 200520078 Ökad sårbarhet i elsystemet10 Rättsliga problem med elcertifikaten12 Ds 2005:29 Förslag om ett utvecklat elcertifikatssystem13 Regeringen tror att fler mätningar löser problemen15 Förhållandena är inte som 198020 Avregleringar för att stimulera utbyggnad23 Solcellsel och vätgasbaserad energi24 Energibesparingar viktig strategi för att minska klimatutsläppen29 Investeringsbidrag för byte från direktverkande eluppvärmning30 Regeringen måste sluta tänka svenskt på energipolitikens område37 Miljöavgift på importerad kolkraft38 Utveckling mot större företag39 Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system40 Nytt anslag: Stöd till bostadsägare som vill sluta att värma upp sin bostad med direktverkande el.40 35:2 Insatser för effektivare energianvändning40 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion41 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft41 35:6 Statlig prisgaranti elcertifikat42 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationella som internationella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utredningen om energiskatter bör arbeta med inriktning på ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör vidta erforderliga åtgärder för att tillse att elbrist inte uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att handläggningstider för koncessionsärenden måste kortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inhemska förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiforskning och energiteknisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och fastighetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall kunna fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miniminivåer för koldioxidavgifter i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förkorta handläggningstiderna för koncessionsärenden hos . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör satsa på att främja omställningen till förnybara bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för en ökad driftssäkerhet och minskade strömavbrott. beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja den övre gränsen för när elproducerande vindkraftverk får erhålla s.k. miljöbonus.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa eller kraftigt höja den övre gränsen för när producenter kan konsumera egenproducerad el utan elskatt.1 beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 21 Energi med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för enligt uppställning: Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Statligt stöd för villaägare att byta bort direktverkande el (nytt anslag) Solcells- och vätgasenergiforskning (nytt anslag) 1 Yrkandena 35, 11, 13, 14, 19 och 20 hänvisade till SkU. God tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Den goda tillgången till vattenkraft bidrog i högsta grad till den industriella utveckling som lade grunden för den svenska välfärden. Kärnkraften kom att ge betydande bidrag och svarar nu tillsammans med vattenkraften för av landets elproduktion. Men de flesta energislag har en negativ påverkan på miljön. Energipolitik måste därför gå hand i hand med både ekonomi och miljö för att en hållbar utveckling ska kunna nås. Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Det innebär att vi ska agera med en respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. och prognoser för 20052007 Enligt Energimyndigheten var den totala energitillförseln . förväntas tillförseln ha minskat till . Åren 20062007 förväntas tillförseln återigen öka till respektive då uppvärmningen av lokaler förväntas öka på grund av lägre temperatur. Elproduktionen var och förväntas minska till 145,2 . I dessa siffror ingår en förväntad ökning av vattenkraften med samt en minskning av kärnkraft med . förväntas elimporten bli . Den närmare fördelningen av energiproduktionen och elproduktionen beskrivs i diagram 1 och 2 nedan. Energitillförsel i 20032006 TWh1 Ökad sårbarhet i elsystemet Sviterna efter stormen som med orkanstyrka drabbade stora delar av skogslandskap har gjort oss alla påminda om att också vårt land är sårbart för både ström- och teleavbrott. Även bortsett från denna extrema situation är sårbarheten stor. Strömavbrott har förekommit vid upprepade tillfällen . kostar avbrotten åtskilliga tiotals miljoner och ibland . drabbades av det största strömavbrottet dittills. Orsaken var en brand i en transformator vid . Hela och delar av blev strömlöst. blev tusentals människor fast i tunnelbanevagnar och hissar i efter ett strömavbrott mitt under . blev över 100000 göteborgare utan ström efter ett snöoväder. är som mest 100000 människor utan ström efter en kraftig storm i . På grund av tung blötsnö över och blev ungefär 70000 elabonnenter utan ström i . I blev 50000 människor utan ström 2002 efter en tunnelbrand i i nordvästra . Elektronikindustrierna i drabbas hårt. Den genomsnittliga avbrottstiden åren 19982001 var för en elkund på landsbygden och kund. Det senaste större strömavbrottet före var när stamnätet i hela slogs ut. Flera miljoner människor i både och blev utan ström . Arbetsplatser tystnade, tågen stannade, datorer slocknade. På begäran höll näringsutskottet en hearing för att analysera problemet. menade att det behövs ombyggda ställverk och förstärkta stamnät, särskilt i . Men de övergångslösningar som börjat komma igång räckte inte till när den stormen kom och medförde elavbrott för tusentals abonnenter. Varje större strömavbrott är kostsamt för bolag och kunder och till och med för hela samhället. Avbrotten underminerar exempelvis tryggheten i sjukvård och andra viktiga institutioner. Regeringen måste ta ett större ansvar för de elavbrott som sker genom att ställa krav men också skapa incitament för nätbolagen att i görligaste mån investera i säker elförsörjning. Här finns ännu mycket att göra. Att så mycket ström måste ledas på osäkra ledningar från norra till har i grunden med regeringens felaktiga energipolitik att göra. På grund av oklara spelregler har naturgaskraft inte byggts i den omfattning som varit möjlig. Kärnkraften läggs ned där den som mest behövs. anser att regeringen måste utreda driftssäkerheten i elsystemet och återkomma till med förslag på hur det ska förbättras. har energianvändningen ökat markant i . Framför allt är det transportsektorns energianvändning som har ökat. Dock har ökningstakten avtagit och har temperaturvariationerna tydligt påverkat energianvändningens storlek. har elanvändningen ökat med i genomsnitt . Ökningen var kraftig , därefter har ökningstakten dämpats. steg den faktiska elanvändningen totalt. I enlighet med energipolitiska beslut har de två kärnkraftsreaktorerna i stängts för att avvecklas. Dessutom ingick i beslutet ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Den första reaktorn, , skulle ha tagits ur drift men den rättsliga processen drog ut och reaktorn togs ur drift först . Den andra reaktorn stängdes trots att regeringen inte kunnat visa att man uppfyllt krav att bortfallet av produktion ska kompenseras fullt ut genom minskad elanvändning och ökad tillförsel av ny elproduktion (vidare resonemang under . beslutade i enlighet med regeringens proposition 2002/03:40 Elcertifikat för att främja förnybara energikällor att införa ett system med elcertifikat i . Energikonsumenter är nu ålagda att köpa in ett visst antal elcertifikat i förhållande till hur stor konsumtionen är. Andelen certifikat som åläggs konsumenten ökar och den som inte uppnår detta åläggs att betala vite. Certifikaten utfärdas till dem som producerar s.k. grön el, dvs. el från förnybar energi inklusive småskalig vattenkraft men inte storskalig. ansåg att borde ha avslagit regeringens proposition. Förslaget tedde sig mycket krångligt för dem som skulle beröras. Vissa branscher har redan nu blivit krisbranscher på grund av elcertifikatssystemet. Det är olyckligt. Den nödvändiga översyn som ska göras av dröjer. har det gått så långt att vissa branscher behöver åtgärder omgående. Därför föreslår att växthusnäringen och smidesbranschen undantas. I stället för ett system med elcertifikat föreslog en utredning om ett fastprissystem för förnybar energi. anser att systemet med elcertifikat inte ger en möjlighet att nå de miljömål som EG-direktiv kräver. Modellen riskerar att slå ut mindre elproducenter samt hindra investeringar i förnybar energi som passerat utvecklingsstadiet men som ännu inte fått fotfäste på marknaden. anser att det var orimligt att elcertifikatssystemet helt skulle betalas av konsumenten på kort sikt. Enligt regeringen ska av elkonsumtionen vara elcertifierad . Förutom administrationskostnaden för varje elkonsument tillkommer kostnaden för certifikaten. Ovanpå dessa kostnader ska konsumenterna dessutom betala mervärdesskatt. varnade redan vid införandet för att detta skulle bli dyrbart för den vanlige elkonsumenten. För ett hushåll som använder 20000 kWh är årskostnaden (). Enligt en rapport från går en halv miljard av de totalt som svenska hushåll nu betalar för certifikaten till att administrera certifikaten och till moms. De gröna elcertifikaten stänger effektivt dörren för nya förnybara energikällor som ännu befinner sig på utvecklingsstadiet. De mest kostnadseffektiva förnybara energiproducenterna tar hem spelet. Redan lönsamma företag som producerar el i interna kraftvärmesystem drar störst nytta av certifikaten och elkonsumenternas avgifter. Ligger det i samhällets intresse? Enligt Energimyndighetens utvärdering har produktionen av förnybar el ökat. Det har dock inte skett främst genom nyinvesteringar utan genom bränslebyten och ökad produktion i befintliga biobränsleeldade anläggningar. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att utvecklingen varit överraskande. Trots detta har regeringen inte någon åtgärd att föreslå för att rätta till den obalansen. ser detta som en brist. Sedan elcertifikaten infördes har cirka 1770 elproduktionsanläggningar fått tilldelning av elcertifikat (1 certifikat för varje MWh el) av . Den småskaliga vattenkraften är enligt den klart största energikällan av de beviljade certifikaten. Vindkraften utgör och biobränsle (kraftvärme- och mottrycksanläggningar) utgör . Rättsliga problem med elcertifikaten Elcertifikaten kan och bör dessutom ifrågasättas ur skatterättslig synpunkt. Enligt 8 kap 3 § regeringsformen ska föreskrifter om skatt meddelas genom lag. kan inte lämna över till annan att besluta föreskrifter om skatt. Trots det har nu överlåtit till elleverantörer att bestämma hur mycket var och en ska betala. Kvotpliktsavgiften skiljer sig inte från energiskatt i övrigt. En sådan delegation strider därför mot regeringsformen. Elcertifikat på elräkningar är juridiskt tveksamma. vid visade dessutom i en rapport publicerad att vissa elföretag tar ut en högre kostnad för elcertifikaten än vad som kan anses vara rimligt. Således lyckas en del företag genom en förtäckt miljöskatt öka sina egna intäkter. Det skapar stor irritation hos konsumenterna. Det är naturligtvis också olyckligt att en starkt begränsad del av konsumenternas avgifter verkligen går till miljövänlig produktion. Systemet med elcertifikat var redan från början plottrigt och ogenomtänkt. Undantag gjordes för en rad branscher som man annars ansåg skulle drabbas alltför hårt. har fler branscher hört av sig med uppvaktningar till näringsutskottet. Det är tydligt att undantagen från början gjordes på mycket godtyckliga grunder av regeringen och dess samarbetspartier. Man sjösatte ett system som inte var sjödugligt. Ds 2005:29 Förslag om ett utvecklat elcertifikatssystem utgav en departementsskrivelse om ett utvecklat elcertifikatssystem. ser med skepsis på många av förslagen. För det första anser att den tidsavgränsning för elcertifikatsberättigande som skrivelsen öppnar för kan vara skadlig för framför allt den småskaliga vattenkraften. Vidare måste ett förenat elcertifikatssystem med prövas noggrant. Framför allt den småskaliga norska vattenkraften har helt andra förutsättningar än den svenska mycket tack vare höga fallhöjder. Kyotoöverenskommelsen 1997 har EU-15 åtagit sig att minska CO2-utsläppen jämfört med omfördelat inom intervallet 21 procents minskning för och 25 procents ökning för och . fick möjlighet att öka sina utsläpp med 4procent års nivå men har beslutat att istället minska . Kyotoprotokollet träder i kraft då minst 55 länder som tillsammans står för av utsläppen ratificerat avtalet. Sedan ratificerat är förutsättningarna numera uppfyllda. Det nya systemet med handel med utsläppsrätter är i grunden en god idé som arbetats fram i EU med målsättningen att kunna nå de av Kyoto fastställda målen. I enlighet med förvaltarskapstanken bejakar vi kristdemokrater principen att förorenaren betalar kostnaderna för de skador man åsamkar miljön. Utsläppsrättigheter har fördelats mellan de 500 största energi- och industrianläggningarna för drygt de som dessa släppte ut i genomsnitt . Handeln med utsläppsrätter har på prov inletts . Systemet ska byggas ut med avsikt att permanentas. Förhoppningen är att länder utanför EU ska införa liknande system. har som sagt länge verkat för ett system med utsläppsrätter och välkomnar att försöksperioden inletts. Men i fördelningen av utsläppsrätterna har regeringen av någon outgrundlig anledning börjat behandla kraftvärmeföretagen styvmoderligt trots att kraftvärme innebär effektivt energiutnyttjande. Medan industrin fått hygglig utdelning anser sig kraftsektorn mycket missgynnad. Besvikelsen blir inte mindre av att tidigare signaler från regeringshåll att vid fördelningen främja effektiva anläggningar förbytts i sin motsats. Det gör t.ex. att det gaskombikraftverk, , som håller på att byggas i endast tilldelas av de förväntade utsläppen för som beräknas bli med full effekt. Resten måste alltså köpas upp, vilket underminerar hela projektkalkylen. Om kraftvärmeverk hade placerats i hade tilldelningen blivit , i 100procent och i under den första handelsperioden. utsätter med andra ord svensk kraftvärmeindustri för en utländsk konkurrens på ojämna villkor. En utbyggnad av kraftvärmen planeras på flera håll i , men denna utbyggnad är beroende av att statsmakten ger energiföretagen stabila och med den nära omvärlden jämförbara spelregler. Vi förvånas över regeringens tvetydiga hållning till torv som ett förnybart bränsle och därmed ingående i systemet med elcertifikat, men när det gäller utsläppsrätter så behandlas biobränslet torv på samma sätt som icke förnybara bränslen som kol, olja och naturgas. I positiva bedömning av elcertifikaten och tillstyrkandet av att införa torven i systemet (19november 2003 underskrivet av EU:s konkurrenskommissionär ) har man slagit fast att beslut att införa torv i elcertifikatssystemet är förenligt med EG-fördragets konkurrens- bestämmelser och att torven dessutom har en viktig roll att spela för att nå de energipolitiska målen. I propositionen om utsläppsrätter har regeringen och dess samarbetspartier och Vänstern föreslagit att torv ska ingå i systemet med utsläppsrätter enligt samma princip som gäller för exempelvis naturgas. Det går stick i stäv med beslutet att elproducenter som använder torv ska få elcertifikat. bejakar tydliga ekonomiska styrmedel som ger incitament att konsumera mindre energi per producerad enhet i industrin och hålla nere elkonsumtionen i hushållen. Målet är att utsläppen av miljöpåverkande ämnen under alla omständigheter ska minska. Det finns därför behov av ett miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En sådan kombinerad höjning av skatten på miljöstörande verksamhet och sänkning av skatten på arbete har blivit känd som grön skatteväxling.