mot · GT02U312 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som enskild stat och som medlem av EU bör medverka till att påskyndar ratificering av ramkonventionen till skydd för minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för att full yttrandefrihet och tryckfrihet skall råda i inför ett EU-medlemskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för att historia och förhistoria fritt skall kunna diskuteras utan risk för åtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör verka för att de ottomanska arkiven som rör folkmordet på armenierna skall öppnas och bli föremål för oberoende internationell forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha implementerat de reformer som man lagstiftat om innan beviljas medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utifrån ståndpunkten att frågan om de mänskliga rättigheterna är den mest centrala när det gäller medlemskap i bör verka för att medlemskap för del inte bör komma i fråga förrän lever upp till vad som stadgas i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte beviljas medlemskap på det kompromissartade sätt som skedde i samband med att beviljades status som kandidatland utan att ett sådant beslut grundar sig på implementerade förändringar när det gäller demokratiska och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som enskild stat och som medlem av EU bör göra stora ansträngningar för att uppmuntra till dialog, förhandlingar och försoning mellan parterna i konflikten i sydöstra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU inför förhandlingarna med kräver att upphör med den folkrättsvidriga blockaden mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör understödja en förändring av den turkiska konstitutionen som ger alla folkgrupper demokratiska rättigheter och rättigheter att utveckla sina språk och sina kulturer. gjorde den turkiske premiärministern ett historiskt uttalande. Han erkände öppet kurdernas existens. Fram till dess hade kurdernas existens officiellt förnekats av turkiska myndigheter. Detta var ett mycket viktigt steg i den reformprocess som inletts i en process som inleddes när man började förändra den turkiska lagstiftningen på viktiga punkter. Det är oerhört viktigt att denna process inte avstannar. Det finns starka turknationalistiska krafter som ogillar tanken på att den turkiska statsbildningen innehåller flera både små och stora etniska minoriteter. I lever inte bara den stora kurdiska minoriteten utan också assyrier/syrianer och kaldéer. Där finns också en grekisk och en armenisk minoritet. har inte ratificerat ramkonventionen till skydd för minoriteter liksom en rad andra FN-dokument som rör minoriteter. Det torde vara rimligt att kräva att på sin väg till ett EU-medlemskap till att börja med ratificerade denna konvention och andra dokument. borde som enskild stat och som medlem av EU medverka till att påskynda en sådan ratificering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Reformeringen av lagarna måste fortsätta Även om steg tagits när det gäller att skapa mer demokratiska lagar återstår det fortfarande åtskilligt att göra bl.a. när det gäller yttrandefriheten. åtalades advokaten för att ha uttalat sig om folkmordet på armenier, assyrier/syrianer och kaldéer i det . Han förklarade följande: I det har Ittihat Terraki (det styrande ungturkiska partiet) tillsammans med Hamididiyeregementena (kurdisk milis) mördat en och en halv miljon armenier och assyrier-kaldér-syrianer. Jag delar dessa folks sorg och bugar mig med respekt till minne för dessa vackra folk. åtalas enligt §305 i den turkiska strafflagen. Han riskerar upp till fängelse. Samma sak har drabbat författaren , vars senaste bok också handlar om folkmordet på armenierna 1915. Det torde vara uppenbart att den lagparagraf enligt vilken döms strider mot yttranderätten. Det torde vara självklart att medborgarna i en stat fritt skall kunna diskutera och ge uttryck för de synpunkter de har på statens historia och förhistoria. När det gäller statsbildningen handlar det till största delen om dess förhistoria, om det och den politik som dess regering bedrev. bör i EU verka för att det i skall råda full yttrande- och tryckfrihet om skall beviljas inträde EU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör i EU verka för att historia och förhistoria fritt skall kunna diskuteras. bör inom EU verka för att de ottomanska arkiven som rör folkmordet på armenierna skall öppnas och bli föremål för oberoende internationell forskning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Från ord till handling Ett erkännande av minoriteternas existens i och förändringar i lagstiftningen är betydelsefulla förändringar. handlar förändringarna endast om offentligt uttalade erkännanden och om på papper avfattade lagtexter. Det viktiga är att förmå myndigheterna att följa dessa nya lagtexter i praktiken. Stiftandet av lagar är en sak, implementeringen en annan. Och det är här det stora och svåra arbetet börjar för i sin strävan efter ett fullt medlemskap i unionen. För att skall beviljas medlemskap i måste landets myndigheter ha implementerat de reformer som man lagstiftat om. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vid of the EU Civic Commission (EUTCC) antogs en resolution där man just förklarade att konferensen erkände den turkiska regeringens reformeringsframsteg, men uttryckte sin oro över bristen på implementering och utveckling när det gällde mänskliga rättigheter . Konferensen uppmanar regeringen att gå vidare i sin reformprocess inför inledningen av anslutningsförhandlingarna och till fullo implementera de reformer av lagarna som antagits. Av den statistik som den stora och respekterade människorättsorganisationen i , (), presenterat framgår följande när det gäller antalet tortyroffer: Human Rights Watch (HRW) hänvisar i en rapport till HRFT när det gäller antalet tortyroffer . HRW skriver att den turkiska organisationen () rapporterade 692 tortyrincidenter och fall av dålig behandling hos polisen . hade HRFT fått in 597 fall för medicinsk behandling förorsakad av såväl tortyr, dålig behandling som sjukdom förorsakad av förhållandena fängelserna. Någon genomgripande förändring har alltså inte inträffat. Siffrorna talar ett helt annat språk än lagtexter och förordningar. För del måste frågan om de mänskliga rättigheterna vara helt central när det gäller startpunkten och innehållet för medlemskapsförhandlingar med EU. EU-medlemskap för bör därför inte komma i fråga förrän lever upp till vad som stadgas i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. of the EU Civic Commission ansåg den eskalerande militära konflikten i sydöstra alarmerande och vissa statliga institutioners oförmåga att följa vad om mänskliga rättigheter stadgar och vad som är andemeningen i regeringens reformpaket. De förklarar också att inte har uppfyllt de politiska elementen i Köpenhamnskriterierna. De upprepar att ett stöd till EU-anslutning måste vara grundat på EU-institutionernas tydliga fasthållande vid de stadganden som gäller för medlemskap. Det får inte förekomma några kompromisser när det gäller medlemskapskriterierna liknande det EU-beslut som tillät att fick tillträde till förhandlingsbordet för att man i tillräcklig grad (sufficiently) uppfyllt Köpenhamnskriterierna. Vi instämmer i denna hållning och menar att det sätt på vilket erhöll status som kandidatland till EU under inga omständigheter får upprepas. Om skall bli medlem i EU måste det inträffa en genomgripande förändring när det gäller demokratiska och mänskliga rättigheter i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Blockaden mot måste hävas blev efter en självständig stat, men förblev medlem av OSS (Oberoende Staters Samvälde). Landets territorium var dock inte helt sammanhängande. Enklaven , belägen i , var territoriellt avskild från övriga , men den överväldigande majoriteten av befolkningen var armenier. Det uppstod en konflikt om till vilken stat skulle tillhöra eller . skärptes konflikten och tog väpnad form. Den utlöstes till följd av azeriska pogromer mot armenier. En stor del av de azerer som levde i flydde till . Vapenstillestånd slöts 1994. förklarade sig självständigt. Denna statsbildning erkänns dock inte av någon inte ens av . drogs in i konflikten när vägrade att förhandla direkt med ledningen för . har dock understött enklaven så att människorna där kunnat överleva. I den konflikt som uppstod tog ställning för . och genomför sedan kriget en ekonomisk blockad mot . Denna blockad har inget i stöd i folkrätten. Den har inte vunnit något gehör i FN. Blockaden utgör ett brott mot folkrätten. Den är olaglig. Blockaden har förorsakat det armeniska folket svåra lidanden. Det finns bara två vägar in i . Den ena går genom , den andra genom . Transporter av varor genom är långa och dyra. Transporter genom är osäkra på grund av de etniska konflikter som länge plågat landet. och ekonomiska blockad har sålunda varit effektiv som den pågått. I ekonomiskt avseende har den dock inte gynnat något av de tre länder som är inblandade i konflikten. Det vore därför ur alla synvinklar bra för de inblandade länderna att blockaden hävdes. Det torde vara orimligt att EU beviljar medlemskap innan frågan om är löst och upphört med sin blockad av . På samma sätt måste även Cypernfrågan lösas på ett sätt som överensstämmer med internationell rätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För fred och försoning EUTCC hyser en stark oro för de strider som utbrutit i sydöstra . För att få slut på striderna uppmanade konferensen att använda sitt inflytande för att utveckla en demokratisk plattform där alla delar av den turkiska befolkningen, inklusive det kurdiska folket och dess representanter fritt kan delta i en dialog och debattera med regeringen om en möjlig reformering av landets konstitution. Man måste finna en civil, icke-militär lösning på situationen i sydöstra särskilt sedan många av de brott mot medborgerliga och politiska rättigheter som observerats i området på olika sätt är förbundna med denna fråga [konstitutionen]. upprepade sin uppmaning till för utrikesfrågor att alla involverade parter får ett slut på fientligheterna i de sydöstra delarna av landet och att inbjuda den turkiska regeringen till att ta mer aktiva steg mot en försoning med de kurdiska krafter som valt att ta avstånd från användningen av vapen. Vi instämmer även i denna bedömning från EUTCC och menar att , som fungerat som medlare i flera andra internationella sammanhang, bör göra stora ansträngningar för att uppmuntra till dialog, förhandlingar och försoning samt understödja en förändring av den turkiska konstitutionen som ger alla folkgrupper demokratiska rättigheter och rättigheter att utveckla sina språk och sina kulturer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.