mot · GT02U289 · 2005-10-03 00:00:00 — Inom u-världen växer det fram en klyfta mellan de länder som expanderar kraftigt och tar in avståndet till i-världen och de länder som stagnerar och blir fattigare. Det är främst länder i som hör till de länder som stagnerar med en fattig befolkning. Men även i enstaka länder i och går utvecklingen i fel riktning. har visat att det är möjligt med en bred och snabb utveckling i huvuddelen av u-världen, trots vissa bakslag och kriser. Ett flertal länder har gått från grav vanskötsel och djup misär till en snabb utveckling på bara . Inget land är dömt att förbli i bottenlös fattigdom. måste fokusera på erfarenheter från länder som har lyckats med en snabb utveckling. Även en tidigare kraftigt misskött ekonomi kan genom en målmedveten reformpolitik få till stånd en positiv spiral bort från fattigdom till snabb ekonomisk tillväxt. Det finns en tydlig koppling mellan demokrati och välstånd. Demokrati minskar risken för krig och motverkar religiös och politisk extremism. Även säkerhet är en grundläggande förutsättning för utveckling. En tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt är därför nödvändig för att med kraft bekämpa fattigdomen i världen. Detta kräver att öppet vågar stödja reformorienterade krafter i utvecklingsländer. Detta gäller inte minst i arabländerna, där insatser skulle kunna öka väsentligt och därmed stärka en på många håll skör reformprocess. måste mer aktivt stödja insatser för fred och stabilitet i världen. I har miljontals människor dödats i regionala och interna konflikter . Om skall spela en större roll för att främja internationell fred och säkerhet krävs det att vi kan bidra med relevanta och konkreta insatser avseende konflikthantering och medling. Den utdragna konflikten med folkmordet i i västra som medför att befolkningen fortsatt lever i en humanitär katastrof, är ett av de senaste exemplen på det internationella samfundets passivitet. Den borde ta initiativ för att öka pressen på både FN och EU att agera mer kraftfullt. Afrikanska unionen har en viktig roll för en fredlig utveckling i , men klarar inte att på egen hand hantera konflikten i . För framtiden krävs det att AU:s medlemmar visar att de kan leva upp till de stolta mål som AU har uttalat. AU måste agera kraftfullare mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna i och aktivt förhindra de olika konflikter som afrikanska stater är inblandade i. bör också tydligare stödja utvecklingsinsatser som syftar till att motverka internationell terrorism, såsom att använda biståndsmedel till att förstöra vapenlager av lätta vapen, men också biologiska och kemiska vapenlager. Kampen mot fattigdom och epidemier som hiv/aids måste fortsätta med full kraft. finns det över 40 miljoner människor som bär på hiv/aidsviruset. Av dess finns majoriteten i och . Men även på andra sidan sprider sig hiv/aids som en löpeld. I lär över en miljon människor vara smittade. måste också verka för en bättre samordning av det multilaterala biståndet. Sammantaget står EU och dess medlemsstater för av världens offentliga utvecklingssamarbete. I egenskap av världens största leverantör av offentligt bistånd och världens största handelsblock har EU och dess medlemsstater ett betydande ansvar att verka för ökat välstånd, frihet och säkerhet i den fattiga delen av världen. En värld som anses vara rättvis och ge möjligheter för alla kommer också att bli säkrare för EU och dess medborgare. Reformeringen av EU:s bistånd pågår, men en fortsatt effektivisering behövs samt en tydligare inriktning på fattigdomsbekämpning och demokratibistånd. En fortsatt decentralisering är nödvändig liksom utvecklingen av gemensamma landstrategier, harmoniserade procedurer och administrativa och budgetära reformer för att underlätta samarbetsländernas möjligheter att på bästa sätt ta till vara biståndet. bör aktivt verka för ett koordinerat och konstruktivt användande av de medel EU har tillgång till för sin politik. Fattiga länders skuldbörda utgör fortfarande ett av de största hindren för fattigdomsutrotning. I länderna i söder om är fattigdomen och skuldbördan mycket hög och återbetalningskapaciteten därmed begränsad. Att flera länder betalar mer till skulder än hälsa och utbildning är kontraproduktivt och hämmar utveckling och välstånd. Vi välkomnar därför G8-ländernas förslag från toppmötet i , och Internationella valutafondens och beslut om skuldavskrivning till fattiga och högt skuldsatta länder. Det är ett steg i rätt riktning och kommer i praxis att öka förutsättningarna för en snabb fattigdomsutrotning samt att FN:s millenniemål kan uppfyllas. Den starka och snabba ekonomiska tillväxten i stora och folkrika länder som , och har medfört en förbättrad levnadsstandard och stärkt köpkraft. Det har gynnat och andra exportinriktade länder som har kunnat ta del av en omfattande marknad utanför den europeiska. Utvecklingen är i sig mycket positiv, som det har medfört att trycket på världens naturresurser har ökat. Totalt sett minskar världens matjordslager och skogsbestånd. Delar av världshaven hotas av utfiskning. Både hälsan och miljön utsätts för ökade risker i samband med giftiga ämnen i miljön. Till detta skall läggas hoten mot atmosfären och den allt större färskvattenkrisen i många regioner. Problemet är inte i första hand att råvarorna skulle ta slut. Det handlar i stället om natursystemens förmåga att dels klara av den ökade efterfrågan på energi, mat, fiber, vatten etc. och dels absorbera alla de avfallsprodukter som genereras via tillväxten. Världsekonomin förväntas öka tre till fyra gånger . För att tillväxten skall kunna ske på ett hållbart sätt måste hållbara teknologier tas i bruk. Gemensamt måste industri- och utvecklingsländerna arbeta för att de fattiga ländernas utveckling långt bättre sker i samklang med miljön. Tekniköverföring och finansiellt stöd för hållbar utveckling måste bli en långt viktigare del av utvecklingssamarbetet. Orsaken till miljöproblemen är i huvudsak att hänföra till två förhållanden. Det första är fattigdomen. Det korta perspektivet, att skaffa mat för dagen och att sedan skaffa dräglig levnadsstandard som tak över huvud och kläder på kroppen går alltid före omsorg om naturens långsiktiga produktionsförmåga. Att bekämpa den globala fattigdomen är således också en mycket viktig miljöåtgärd. Det andra är ökningen i energikonsumtion. Den stora utmaning som ligger framför oss är att en ökad energieffektivitet skall ske på så sätt att utsläpp av föroreningar eller växthusgaser skall minska från dagens nivå. Miljöproblemen i utvecklingsländerna har inte bara med föroreningar och avfall från industrier att göra. För de fattiga på landsbygden är tillgången till naturresurser av olika slag av avgörande betydelse. Skogsförstöring och jorderosion, samt knapphet på vatten, utgör växande problem för hundratals miljoner fattiga i , och . Dessa människor lever normalt utanför penningekonomin och är helt beroende av vad självhushållet avkastar. Att därför investera i naturkapitalet genom, skogsplanteringar, jordförbättringsprogram samt program för bättre vattenhushållning, är bland det bästa som kan göras för att stödja de fattiga på landsbygden. säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighet för vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde samt stärka internationell fred och säkerhet. är militärt alliansfritt. Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitet vid konflikter i vårt närområde, har tjänat oss väl. För framtiden är det tydligare än någonsin att säkerhet är mer än avsaknad av militära konflikter. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. På det globala planet är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till FN. Genom vårt medlemskap i deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig på den europeiska kontinenten. En betryggande försvarsförmåga är en central del av svensk säkerhetspolitik. verkar aktivt för att främja nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. För oss moderater är det angeläget att svensk utrikes- och säkerhetspolitik är väl förankrad, långsiktig och förutsägbar. Det skapar trovärdighet och därmed också möjligheter till internationellt inflytande, så att vi gemensamt kan bidra till fred, frihet och säkerhet. När den socialdemokratiska regeringens samarbetspartier kräver ett ökat inflytande även i svensk säkerhets- och försvarspolitik skadar detta vår trovärdighet genom att skapa osäkerhet om internationella åtaganden och engagemang. I det utvidgade Nato är säkerheten kring en viktig fråga. Det innebär att de beslut som fattas inom Nato, till exempel för att möta en ändrad hotbild eller nya spänningar, kommer att fattas utan att vi har möjlighet att påverka i frågor som rör vår säkerhetspolitiska miljö. Därtill kommer att en majoritet av svenska soldater på internationella uppdrag tjänstgör under Natobefäl. Genom vårt utanförskap begränsas vårt inflytande över Natoledda operationer där vi själva deltar med trupp. Det är framför allt mot denna bakgrund som konstaterat att ett svenskt medlemskap i är ett naturligt framtida steg för svensk säkerhetspolitik. Ett Natomedlemskap skulle erbjuda nya möjligheter för och stärka vår säkerhetspolitiska roll. Det säkerhetspolitiska samarbetet handlar i grunden om gemensamt ansvar för fred och säkerhet. Ett framtida svenskt medlemskap i förutsätter emellertid att det finns brett och blocköverskridande stöd i riksdag. Det är rimligt att regeringen analyserar och öppet redovisar vad ett svenskt medlemskap i innebär i förhållande till ett utanförskap i en säkerhetspolitisk miljö som präglas av nya typer av hot i form av internationell terrorism och spridning av massförstörelsevapen. I en värld där vi står inför nya typer av hot måste vi samarbeta med andra länder. FN:s generalsekreterare konstaterar i sin rapport larger Freedom att inget land kan försvara sig på egen hand mot dagens hot. Stater som samarbetar med varandra kan åstadkomma resultat som annars vore omöjliga att uppnå. bör sträva efter att vara en aktiv och trovärdig partner inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Vi måste ta vår del av ansvaret för att värna frihet och fred i världen. i (m)