mot · GT02T1 · 2005-09-28 00:00:00 — Vad som ovan anförs om att ge myndigheter i uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndighetens IT-baserade information bör ges regeringen till känna. är det män som arbetar med att utforma framtidens offentliga service via Internet. Mot bakgrund av detta kan det vara på sin plats att regeringen aktivt arbetar för att ett genustänkande ska genomsyra arbetet. Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. Detta bör ges regeringen till känna. Stöd för öppna standarder Offentlig sektor kan spela en viktig roll för att motverka utvecklingen av alltfler slutna standarder, vilket försvårar en fungerande konkurrens och effektiv kommunikation mellan såväl myndigheter som företag. Det kan exempelvis handla om att prioritera lösningar baserade på XML, både för egen datalagring och för kommunikation mellan myndigheter. Det innebär också att det bör vara en gemensam policy för hela den statliga sektorn att undvika proprietära lösningar, som slutna filformat. Detta bör ges regeringen till känna. En viktig användning av öppna standarder handlar om att effektivisera myndigheternas egen kommunikation. I tankarna bakom 24-timmarsmyndigheten var idén om större samordning central, men detta har inte tilllåtits prägla regeringens förhållande till de egna myndigheterna, som getts frihet att utveckla sina egna lösningar utan hänsynstagande till interoperabiliteten. Deltagande i ett myndighetsgemensamt system, som Statskontorets SHS (spridnings- och hämtningssystem), bör vara ett krav på statliga myndigheter och en starkt uppmuntrad möjlighet för kommuner och landsting. Detta bör ges regeringen till känna. Närbesläktad med frågan om öppna standarder är frågan om hantering av öppen källkod eller fri licensiering. Förvisso finns det ofta goda skäl att välja program med annan licens för att passa in i den befintliga produktionsmiljön, men alternativa licensformer bör övervägas vid varje upphandling. Genom att bygga upp statlig kompetens inom området öppen källkod minskar tröskelkostnaden för andra aktörer, som myndigheter eller kommuner, då de introducerar motsvarande lösningar. är potentialen stor att detta också leder till kostnadsminskningar för offentliga datalösningar. Vad som ovan anförs om fri licensiering bör ges regeringen till känna. En självklar del i en sådan policy är att upphandlingar av tjänster som inkluderar framställning av ny, särskilt skriven, programvara bör utgå från att källkod kan göras fritt tillgänglig, både för att stimulera teknikutveckling och för att minska andra aktörers kostnader, om det inte finns skäl för annat, exempelvis i form av lägre pris. Detta lägre pris ska dock vägas mot den nytta andra aktörer inom offentlig sektor kan ha av att få ta del av programvaran. Det har t.ex. skett då lät källkoden till tre nya programvaror gå fri. Motsvarande attityd bör prägla statlig upphandling. Vad som ovan anförs om att källkod ska göras fritt tillgänglig bör ges regeringen till känna. Det arbete kring e-legitimationer som påbörjades inom ramen för Samset och drivs av e-nämnden bör intensifieras i syfte att få en e-legitimation som gäller för samtliga myndighetskontakter, såväl studiemedelsansökningar hos CSN som bokning av fritidslokal hos kommunen. Det stärker och effektiviserar kontakterna mellan myndighet och medborgare. En standardiserad och obligatorisk e-legitimation är en av byggstenarna för en fungerande 24-timmarsmyndighet. ger detta än fler medborgare reell anledning att aktivera de bredbandstjänster samhället byggt ut. Det finns ett stort behov av att fortsätta arbetet med att ge alla medborgare en ökad grad av säkerhet på Internet, både vad gäller möjligheten att använda kommersiella tjänster och offentliga sådana. Vad som ovan anförs om att intensifiera arbetet med en standardiserad e-legitimation bör ges regeringen till känna. är det ett stort problem att lagar och regler inte uppdateras snabbt nog i förhållande till de tekniska landvinningarna. I grunden handlar detta dels om ett arbete av mer retroaktiv karaktär det behövs helt enkelt en genomlysning av den befintliga svenska lagstiftningen. Detta är en uppgift som regeringen bör ta tag i och inte göra arbetet när problemen dyker upp. Dels behövs det en metodik som innebär att varje remissprocess kring nya lagar, regler och förordningar faktiskt bör ha ett IT-perspektiv med i bedömningen. Att bygga upp särlagstiftningssystem är inte rationellt och bör därför konsekvent avvisas. Vad som ovan anförs om en genomlysning av den befintliga svenska lagstiftningen i syfte att göra den teknikneutral och långsiktig bör ges regeringen till känna. Regeringen föreslår att en statlig insyn och tillsyn över domäner skall införas. Utan att ange något skäl för detta, utom att det är av samhälleligt intresse. Internet har vuxit fram som ett spontant samarbete mellan institutioner och individer. Den betydelse och det genomslag som Internet har fått är ett mycket bra exempel på hur samhället kan samverka utan statliga ingrepp. Att Internet får kvarstå som en spontan ordning är därför av fundamental ideologisk betydelse för dem som betraktar staten som enda källa för samhälleliga nyttigheter kontra dem som tror på individens förmåga utan statlig inblandning. Framväxten av Internet har bidragit till att skapa nya affärsmöjligheter och utöka de mänskliga kontakterna till absolut övervägande positiv del. Detta får inte skymma det faktum att Internet även medfört negativa konsekvenser såsom spridandet av barnpornografi, ekonomiska intrång och mycket annat. Men detta är kriminella handlingar som är straffbara och som skall bekämpas genom aktiva polisinsatser. Att försöka stävja kriminalitet genom att lägga under sig toppdomänen se är sålunda inte rätt väg att gå. Att Internet har fått en stor betydelse för samhället kan inte i sig motivera statlig inblandning. Beroendet av fungerande infrastruktur på det telekommunikativa området har sköts tillfredsställande av ansvariga institutioner. Internets styrka ligger i dess ursprungliga syfte, att tillhandahålla en fungerande infrastruktur när statliga funktioner fallerar. Utformningen av Internet ligger i stor utsträckning hos användarna. Därför bör även fortsättningsvis även användarna ansvara för Internet. Detta bör ges regeringen till känna. Anpassa lärarutbildningen för IT-samhället Informationssamhället ställer nya krav på kompetens, som inte återspeglas i lärarutbildningar, läro- och kursplaner. Skolan är en av de viktigaste aktörerna för att ge ungdomar en trygg och stabil grund där individens nytta ställs i centrum. Utvecklingen inom IT-pedagogik är mindre avancerad på lärarhögskolorna än i grund- och gymnasieskolan. Grund- och vidareutbildningen av lärarkåren är en nyckelfråga för den fortsatta utvecklingen av IT i skolan. utveckla en långsiktig plan för grund- och vidareutbildning av lärare och lärarutbildare inom IT och dess pedagogiska möjligheter, stärka kompetensen inom lärarkåren av de etiska infallsvinklarna av IT, revidera och komplettera LPO 94 så att styrdokumentet speglar kompetensbehoven och behovet av säkerhetsmedvetande i det moderna IT-samhället och ge ett tydligare uppdrag inom grund- och vidareutbildning av lärare att arbeta med IT-kompetensutvecklingen. Detta bör ges regeringen till känna. Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att utvidga sitt uppdrag till att även omfatta samarbete med näringslivet. Skolans uppgift är att utbilda och förbereda för samhället. Det gäller att nyttja och utbilda i de vanligaste och mest spridda IT-verktygen. Vad som ovan anförs om att Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att utvidga sitt uppdrag till att även omfatta samarbete med näringslivet bör ges regeringen till känna. Stärk och effektivisera vården med en nationellt sammanhållen elektronisk vårddokumentation I syfte att förbättra vårdkvaliteten, effektivisera vården och öka patientsäkerheten bör vi nationellt samordna hur elektroniska patientjournaler kommunicerar. behöver en sammanhållen elektronisk vårddokumentation. Som patient ska man inte behöva berätta hela sin sjukvårdshistoria för varje ny vårdgivare. Den vårdgivare patienten ger sitt medgivande till, bör kunna ta reda på viktig information om patienten. Det kan röra sig om vilka läkemedel patienten redan använder sig av, så att inte en läkare ordinerar något som står i konflikt med ett annat läkemedel, eller om patienten exempelvis är överkänslig mot penicillin. Så är tyvärr inte fallet . finns det tvärtom väldigt många IT-system för vårddokumentatiom som inte kommunicerar med varandra. Exempelvis kan system mellan olika sjukhus, ibland t.o.m. mellan olika avdelningar, skilja sig så till den grad att de inte kommunicerar med varandra. Den elektroniska vårddokumentationen bör vara utformad så att den följer en gemensam begreppsmodell och standardiserad terminologi som är känd och används över hela landet, oavsett systemleverantör. Detta möjliggör, förutom produktionsstödet, ett stöd för vårdgivare vid statistiska sammanställningar för kvalitetsmässig, epidemiologisk och ekonomisk uppföljning och planering, samt för forskning. Patientens integritet och autonomi bör garanteras. Åtkomsten till uppgifter ur den elektroniska patientjournalen bör vara fokuserad på patienten snarare än på vilken profession eller funktion den aktuella vårdgivaren har. Speciellt känslig information bör vara särskilt skyddad och endast visas för andra vårdgivare efter patientens samtycke i varje enskilt fall. Verksamhet inom hälso- och sjukvården bör även ha en dokumenterad, tydlig och säker e-postrutin som rör kommunikation om och med patienter. Vad som ovan anförs om en sammanhållen elektronisk vårddokumentation bör ges regeringen till känna. För området hållbar utveckling finns en stor potential inom informationstekniken, Möjligheterna att med ny teknik minska miljö- och energibelastningen inom samhällsplanering och transporter är mycket stora. Ett exempel är s.k. e-materialisering, att gå helt från produkter till tjänster. Detta sker t.ex. när en miljon fysiska telefonsvarare i stället blir tjänsten Telesvar. Minskning av energiförbrukningen som följer motsvarar driften av . Andra exempel är telemedicin, virtuella möten och digital styrning av värme, kyla och ventilation i byggnader. Allianspartierna i trafikutskottet är övertygade om att om staten blir en föregångare på detta område finns det stora effektivitets- och miljövinster och ekonomiska vinster att göra. Dessutom kan detta leda till en mängd nya innovationer och tjänster som kan utgöra nästa svenska exportsuccé. Därför vill vi genom styrning och samordning uppmuntra offentlig sektor att gå över från fysiska transporter till virtuella möten, e-tjänster, distansutbildning etc. och tydligt sätta upp mål, mäta och synliggöra vilka effekter man faktiskt kan åstadkomma vad gäller t.ex. energiförbrukningen och minskad miljöbelastning. Detta bör ges regeringen till känna. Satsa på implementering av Inspiredirektivet Staten och kommunerna har lagt ned mycket stora resurser på att omvandla analoga kartor till geografiska databaser, men trots miljardinvesteringar finns stora brister i databaserna. Ett exempel på detta är att företag som vill utveckla och tillhandahålla tjänster som bygger på geografiska data måste träffa avtal med tusentals organisationer om man vill kunna leverera tjänsten i många länder. har tagit initiativet till att skapa en gemensam infrastruktur för geografisk information i , kallad Inspire. Man vill harmonisera geografisk information genom att medlemsländerna använder gemensamma standarder och specifikationer. Ett genomförande av Inspire leder till behov av förstärkt nationell samordning av hanteringen av geografisk information. Detta leder långsiktigt till stora vinster. På miljösidan finns stora vinster med att effektivisera dataflödena. Att det görs känt vilka data som finns och hur de kan användas bidrar också till att effektivisera verksamheterna inom olika områden. Den rättsliga uppbackning som Inspire medför när det gäller användandet av gemensamma standarder gynnar förutom användarna även producenter av geografisk information samt utvecklare av programvaror inom GIS-området. Företag som vill utveckla olika tjänster t.ex. webbapplikationer eller mobila positioneringstjänster får tillgång till bättre grunddata för sin utveckling och en betydligt större marknad att avsätta sina produkter på. För att åstadkomma dessa vinster fordras en tydlig ledning och styrning från riksdag och regering. revisorer kritiserade i sin rapport /01:10 Det nya Lantmäteriet regeringens styrning av Lantmäteriet. Det är därför av stor vikt att ledningen och styrningen förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.