ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ324 · 2005-10-01 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om en ändring av fiskelagen i enlighet med vad som anförs i motionen. 1985 ändrades fiskelagen och det blev då bland annat möjligt med fritt handredskapsfiske. Denna ändring har medfört att skärgårdsbor får bevittna hur fiskeguider kommer ut med stora grupper och fiskar. Enligt behöver fiskeguiden inte ens informera ägaren till fiskevattnet om detta. Denna kommersiella fisketurism sker på skärgårdsbornas vatten ett vatten som de vårdar för att få fiskebeståndet att öka. Fisketurister, fiskeguider och andra enskilda fritidsfiskare tar inget ansvar för att till exempel freda fiskarnas lekområden som ligger i innerskärgården. Det är dessutom inte ovanligt att sportfiskare säljer sin fiskefångst av gädda, abborre, gös och sik. Allt detta tillsammans kan sammanfattas med att vi i har en kommersiell allemansrätt som i många fall kränker och inskränker äganderätten. En levande skärgård behöver en bofast befolkning. Skärgårdsbor har ofta flera arbeten för att kunna försörja sig, bland annat fiske. Ett sätt att komma till rätta med problemet, och göra det möjligt för skärgårdsbor att kunna vårda fiskebeståendet och själva till viss del kunna leva på sitt fiske, vore att sätta en gräns för var fritt handredskapsfiske får förekomma. En sådan gräns skulle kunna vara att fritt handredskapsfiske skulle vara tillåtet utanför skogsklädda och öar. Om ägaren till fiskevatten innanför denna gräns vill låta andra fiska så skulle detta kunna ske genom att vatten/markägaren säljer fiskekort och därmed gör upp om vilka villkor som gäller, till exempel att fiske inte får ske under fiskarnas lektid. Det är dags att se över och ändra fiskelag. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ326 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör inleda en ny klimatinformationskampanj . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om att företag i sina årsredovisningar skall tvingas att redovisa sin klimatpåverkan. och föreslår att det, som en del av den svenska klimatstrategin, ska genomföras en ny satsning på klimatinformation till allmänheten. I sin gemensamma rapport till regeringen inför kontrollstationen om klimatstrategin föreslår de båda myndigheterna en fortsatt klimatinformationssatsning för 20062008. Myndigheterna slår fast att information och kommunikation med rätt fokus och övertygande argument kan bidra till att öka medvetenheten om vad som måste göras för att begränsa klimatpåverkan. De hänvisar också till mätningar som visar att den förra klimatkampanjen var mycket framgångsrik i att öka allmänhetens kunskap om växthusproblemet. Förslaget baseras bland annat på att har ratificerat Kyotoprotokollet, där det bland annat står att alla parter ska på det nationella planet främja allmänhetens medvetande om och tillgång till information om klimatförändring. Kyotoprotokollet hänvisar i sin tur till , artikel 6, som bland annat stadgar att parterna ska uppmuntra och underlätta: (i)....The Development and implementation of educational and public awareness programmes on climate change and its effects. (ii)....Public access to information on climate change and its effects. (iii)....Public participation in addressing climate change and its effects and developing adequate responses. Den kommande kampanjen bör ha fokus på vad allmänheten och andra aktörer kan göra för att reducera sin energianvändning och klimatpåverkan. Det finns en mycket stor potential att genom en sådan informationskampanj, på ett kostandseffektivt sätt, reducera utsläppen av växthusgaser. Försäkringsbolaget problem med att få uppgifter från börsbolagen om deras klimatutsläpp visar att det inte räcker med frivilliga åtgärder. anser att företag verksamma i bör bli skyldiga att i sin årsredovisning ange koldioxidutsläppen från sina anläggningar, både i och utanför , i absoluta tal och i relation till företagets omsättning. bör ta upp motsvarande krav i lämpliga internationella sammanhang, både inom och utanför EU. bör få i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om att företag i sina årsredovisningar ska tvingas att redovisa sin klimatpåverkan.
mot · GT02MJ328 · 2005-10-02 00:00:00 — I konkurrens med andra länder kommer den svenska produkten i ett sämre läge. Inte minst besvärande är fåmansbolagsreglerna. Fastighetsskatten är särskilt betungande för fiskeföretagen som straffas med hög skatt därför att bostäderna har sjönära läge. Även denna skatt måste bäras av produktpriserna. Byråkratin är omfattande inte minst rigida tillämpning medför konkurrensnackdelar. Attityden hos myndigheter är ofta misstänksam och förutsätter att företagen inte följer lagar och regler. Detta skapar ett dåligt företagsklimat. Brist på riskkapital är ett hinder för expansion i synnerhet på landsbygden där många av dessa företag av naturliga skäl finns.
mot · GT02MJ332 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgasutsläppen från entreprenadmaskiner bör begränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utfärda tomgångsregler för entreprenadmaskiner. Kväveoxidutsläpp orsakar stora mängder nedfall av kväveföreningar. Kväveoxider, s.k. NOx, bildas vid förbränning. Nedfallet bidrar till försurningen av mark och vatten, samt till övergödningen av våra omgivande hav. Kväveoxider ger också direkta skador på växtligheten. Så kallad fotokemiska oxidanter bildas med hjälp av kväveoxider, bl.a. marknära ozon, som ger skador på växter. På människor ger de fotokemiska oxidanterna irritationer i ögon, näsa och hals, ökar infektionskänsligheten och kan ge lungsjukdomar. Kvävedioxid kan dessutom påverka andningssystemet och misstanken finns om en cancerrisk. Totalt ökade kväveoxidutsläppen i till . Ökningen berodde nästan helt på trafiksektorn. har vägtrafiken minskat , men står för av de totala utsläppen i . Entreprenadmaskiner eller arbetsmaskiner, som de också kallas, har däremot ökat sin andel av kväveutsläppen. Entreprenadmaskiner står för av de totala utsläppen i . Entreprenadmaskiner är i gång på den arbetsplats, där de är verksamma. Maskinerna startas för det mesta alltid och går , även om de inte används de går. Det finns inga regler för hur länge en entreprenadmaskin får gå på tomgång. För att minska utsläppen av bl.a. kväveoxider från entreprenadmaskiner vore det önskvärt att införa något slag av tomgångsregler, vilket bör ges regeringen till känna. Ett annat önskemål är att få fram och använda miljöbättre drivmedel, vilket även branschen, förutom miljön, skulle vinna på och att entreprenadmaskinbranschen åläggs att minska sina utsläpp av kväveoxider.
mot · GT02MJ362 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en certifiering av hovslagare. har intresset för både hästsport och hästturism ökat. När hästar används mer och mer ökar behovet av att säkerställa att de får tillgång till omsorg och vård av hög kvalitet. En avgörande faktor för hästarnas välmående är tillgången och kvaliteten på kunniga hovslagare. var det tänkt att första hovslagargymnasium i skulle starta. Skolan är en friskola som samarbetar både med kommunala skolan och med näringslivet. Utbildningen kommer att innehålla en stor del lärlingsverksamhet och den ligger nära den eftergymnasiala hovslagarutbildning som redan finns i . Detta är ett viktigt steg för att utbilda nya hovslagare både i hantverket och i kunskap om djuren. Hovslagarskolan i är en bra granne för den nya gymnasieskolan, eftersom den är den enda i som uppfyller de europeiska utbildningskraven för hovslagare. Trots att utbildningen börjar bli mer och mer formaliserad som behovet av duktiga hovslagare växer, finns det ingen certifiering för svenska hovslagare. Att införa en certifiering skulle stärka yrkeskunskapen, förbättra djurens situation och hjälpa hästägare att hitta kompetenta och kunniga hovslagare till sina hästar.
mot · GT02MJ364 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att med utgångspunkt i konsumenternas klara önskemål driva kravet på obligatorisk ursprungsmärkning. Märkning, dvs. information på produkter, är en viktig väg till att få konsumenterna att göra medvetna val och att få marknaden att fungera bättre. Många anser att det finns väsentliga kvalitetsskillnader mellan olika livsmedel men menar att det är svårt att göra korrekta jämförelser livsmedel emellan. Och det upplevs som svårare att jämföra produktionskvalitet än produktkvalitet. Konsumenterna är inte nöjda med möjligheterna att göra kvalitetsjämförelser i butiken de saknar relevant information. Mervärdesmärkning är en viktig del i utökade möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val. Utöver Rättvisemärkt och de miljömärkningar som nämnts finns Krav och Svenskt Sigill. Nästan nio av tio konsumenter vill, enligt en undersökning från , veta livsmedlens ursprung och hur djuret har fötts upp. Därför bör regeringen med utgångspunkt från konsumenternas klara önskemål driva kravet på obligatorisk ursprungsmärkning. Principen finns redan etablerad inom EU för nötkött och ägg. Andra medlemsstater inom EU agerar i frågan. har fattat beslut om krav på ursprungsmärkning. har för avsikt att ställa krav på ursprung på nötkött och kalv i restaurang och storhushåll. har för avsikt att göra motsvarande. Ursprungsmärkning är inget handelshinder utan ett exempel på att utebliven information kan vara vilseledande för konsumenten. Vad som ovan sägs om ursprungsmärkning bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ373 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta allmän jakt på skarv i . Skarven har förökat sig så mycket att den har ödelagt flera öar i och längs vår kust. Fler och fler människor reagerar på detta när de är ute i skärgården och ser döda öar orsakade av att skarven helt tagit över. Skarvens spillning gör att miljön förstörs och träden tappar all livskraft. De områden där skarvflockarna vistats ser ut som spököar. Inte bara de som idkar friluftsliv i skärgården reagerar. Även yrkesfiskarna har problem med skarv. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax carbo carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Om vi vill se en frisk och levande skärgård bör vi åter tillåta allmän skarvjakt.
mot · GT02MJ374 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för mer rapsolja (RME) som drivmedel och fler biogasbilar. Inom EU och i sker nu en snabb utveckling av motorteknik och drivmedel baserade på förnybara råvaror. Detta är utmärkt, och vi vill peka på två konkreta förslag som ytterligare underlättar den expansionen. kommer den växande globala efterfrågan på förnybara drivmedel att höja den internationella prisnivån och möjliggöra en avveckling av en del stimulansåtgärder. Men i nuvarande expansionsskede är det angeläget att ta vara på befintliga möjligheter att enkelt avsätta mer RME och ytterligare stimulera biogasbilarnas expansion. Gjorda utredningar visar att utöver låginblandning av etanol i bensin är låginblandning av RME i diesel ett mycket bra sätt att i större skala öka användningen av förnybara drivmedel. är inblandning av RME i diesel vanlig i andra EU-länder, men det hindras i av våra regler, bl.a. på skatteområdet. Dessa begränsar den möjliga inblandningen av RME i svensk MK1-diesel till max . Det arbetas nu för att lösa detta hinder, och vi vill starkt bejaka en snar sådan lösning. bör man överväga att höja den möjliga inblandningen till , vilket tekniskt är fullt möjligt. I kör man t.ex. på s.k. biodiesel (RME). Biogasen är ett förnämligt förnybart drivmedel som kan framställas ur restprodukter från livsmedelstillverkning och -konsumtion samt ur t.ex. biomassa, gödsel och växtprodukter. Därför erhåller biogasen med all rätt olika stimulanser, och det sker en glädjande expansion. På en punkt kan dock en stimulansåtgärd förbättras, nämligen vad avser nedsättningen av förmånsvärdet för en biogasbil till av beloppet för en motsvarande konventionell bil. Detta värde är för andra hybridbilar en nedsättning till , och därför bör en ytterligare nedsättning göras även för biogasbilen.
mot · GT02MJ375 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den s.k. viltvårdsavgiften i 41 § 1 jaktlagen 1987:259. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den s.k. Viltvårdsfonden. Det finns en grupp människor som tvingas betala en statlig avgift för att få utöva sin allemansrätt till naturen. Det är jägarna som måste betala en statlig jaktkortsavgift som kallas viltvårdsavgift (41 § 1 jaktlagen). Varken fågelskådare, fältbiologer, naturfotografer, svamp- och bärplockare eller någon annan grupp avkrävs någon särskild årsavgift för sin vistelserätt i skog och natur. Avgiften inbringar ca till den s.k. Viltvårdsfonden men används inte enkom till för de betalande efterfrågade förmåner, åtgärder eller nyttigheter. Avgiften påminner därför snarare om en specialdestinerad skatt. Eller bör man t.ex. betrakta forskningsprojekt kring talgoxars sexualliv som något som enbart jägare har nytta eller glädje av? Talgoxar är inte ens jaktbart vilt, så forskning av detta slag angår knappast jägare mer än andra medborgare som vistas i skog och mark. Inte heller fondmedel som bekostat infångandet av minkar som olagligen släppts ut av militanta djurrättsaktivister kan anses exklusivt angå jägare. Avgiften utgör en form av oskälig särbehandling eftersom inga andra brukare av allemansrätten beläggs med särskild avgift. Det förhållandet att avgiften lättare skulle motivera just jägarnas moraliska rätt att jaga ter sig långsökt också dels därför att dessa i allmänhet också är skattebetalare, dels därför att de vanligen även har att erlägga jaktarrende och/eller avgift för deltagande i jaktlag. Det kan konstateras att jägarkåren genom sitt engagemang i viltvård och reglering av viltstammarna redan bidrar mer än många andra brukare till vården av vår natur. Medlemmarna i olika jägarsammanslutningar utför ett gagnerikt samhällsarbete och förtjänar därför samhällets stöd på olika sätt. Det finns dock knappast skäl att ålägga just jägarna en särskild årsavgift för deras rätt att bruka naturen. Den statliga viltvårdsavgiften bör därför avskaffas, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna. Det lär pågå en översyn av hur Viltvårdsfondens medel skall disponeras . Men i konsekvens med vad som anförts tidigare torde fonden kunna upplösas och innestående medel fördelas mellan landets större jägar- och skytteorganisationer. Forskning rörande naturens komplicerade balans- och samspel skall bekostas med allmänna skattemedel, inte med av staten tvångsuttagna avgiftsmedel för vissa grupper av medborgare.
mot · GT02MJ377 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att draggningen efter borttappade garn utökas. Vid fiske förloras ett okänt antal redskap. Många återfinns, men en del blir kvar i vattnet där de fortsätter att fiska. Dessa moderna redskap av syntetmaterial bryts inte ned utan kan fortsätta att fiska . ganska grumliga vatten gör också att algpåväxt sällan sker på större djup än varför garnen kan stå och fiska som s.k. spökgarn . Det säger sig självt att en hel del fisk går in i dessa garn och dör. Spökfiskande torskgarn i svenska vatten är ett problem huvudsakligen i , och då framför allt i de östra delarna. Det är möjligt att dragga organiserat efter dessa garn. Detta sker framgångsrikt i . Draggning har även skett i . Innevarande år har ett framgångsrikt projekt genomförts i i samarbete med havsfiskelaboratorieum. Resultatet betecknas som bra. har garn tagits upp. från Havsfiskelaboratoriet föreslår att en etapp två genomförs möjligt. Ett par fisketrålare sökte efter borttappade fiskegarn i , och även där hittades betydande mängder borttappade garn. En del av garnen som står och fångar fisk kan vara över . beräknas enbart de svenska fiskarna tappa bort 16 nät. Det kan finnas hundratals mil nät som står på och fångar fisk. bör initiera en systematisk draggning i för att få bort dessa garn.
mot · GT02MJ379 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inställning till valjakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommersiell jakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inställning till behovet av att omvandla till en internationell . IWC:s (The International Whaling Commission) regelverk mot kommersiell valfångst har inte fungerat under de senaste nästan 20 åren. Logiskt skulle då slutsatsen vara att den framtida valpolitiken skall verka för att ett strängare regelverk skall beslutas inom IWC. Regelverket bör utformas så att ingen kommersiell valjakt kan ske över huvud taget. Det är inkonsekvent och ologiskt att först konstatera att skyddet mot kommersiell valjakt inte har fungerat, men sedan ändå föreslå att man skall återgå till laglig kommersiell jakt. Denna attityd är förödande för svensk miljöpolitik, för valarna och för förtroende i valskyddsfrågor. Valfångsten är föremål för diskussioner med anledning av både fångstmetoderna och den inställning vid arbetet inom IWC. I har Dyrenes Beskyttelse låtit göra en gallupundersökning för att få reda på allmänhetens inställning till valfångst. Det visar sig att en majoritet av befolkningen är emot jakten. Jag är helt övertygad om att samma inställning råder bland allmänheten i . Valfångsten som bedrivs av bl.a. , och kan omöjligt accepteras. Det är inte möjligt att bedriva kommersiell valfångst på ett sätt som är djurskyddsmässigt försvarbart. Det är mycket viktigt att den svenska IWC-delegationen inom IWC arbetar med ett klart mål och en synlig ambition. Jag anser att bör verka för att IWC omvandlas från en valjaktskommission till en . Ledstjärna för den svenska valfångstpolitiken skall vara att stå som garant för att IWC:s förbud mot kommersiell valjakt hålls kvar och att forskning om valar skall vara en grundpelare. Det finns ett stort behov av att nu går ut med en tydlig position och förklarar att man vill se ett stopp på den kommersiella valfångsten. Vidare anser jag att bör verka för att IWC omvandlas från en valjaktskommission till en valskyddskommission.Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ393 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hållbar utveckling för sockerproduktion. Marknaden för socker är helt reglerad genom den gemensamma marknadsordningen för socker. Marknadsordningen har garanterat producenterna en hög prisnivå, vilket har lett till att produktionen har ökat kraftigt och allt större mängder socker har exporterats med hjälp av stora exportbidrag. Priset på socker är cirka så högt som på världsmarknaden. EU:s subventionerade export har drivit ner världsmarknadspriserna, vilket försämrat möjligheterna för andra exportländer, varav de flesta är utvecklingsländer. har EU sedan EU-inträde 1975 genom Sockerprotokollet importerat bestämda mängder socker från en grupp utvecklingsländer i bland annat , som på detta sätt fått tillträde till EU:s mycket lönsamma marknad. Förutom denna grupp av länder med särskilda intressen i reformprocessen tillkommer ett antal minst utvecklade länder (MUL) som 2001 genom det så kallade Everything but arms-initiativet utlovats fritt tillträde till EU:s marknad. För de allra flesta produkter infördes tullfriheten 2001, men för socker kommer den att införas gradvis . Det finns krafter som arbetar för en längre övergång för att omställningen till andra grödor i ska gå mindre smärtfritt. Marknadsordningen för socker har i princip varit oförändrad sedan den infördes . En reform är oundviklig av flera skäl, och en diskussion om reformen har pågått . presenterade ett konkret förslag till reform. Förslaget innebär bland annat att sockerpriset sänks med 42,samt att erbjuder sig att köpa upp produktionskvoter från europeiska producenter. Förhoppningsvis kommer uppköpsprogrammet att innebära att EU:s hårt kritiserade subventionerade export upphör, men det finns i förslaget inga garantier för detta. Prissänkningarna kommer att skapa stora påfrestningar för såväl svenska som andra europeiska odlare, som dock kompenseras. Även de länder som tillhör sockerprotokollet kommer att ges viss kompensation, även om de förslag som presenterats är helt otillräckliga. De minst utvecklade länderna framstår emellertid som de stora förlorarna . Löftet om framtida tillträde till EU:s lönsamma marknad har skapat förväntningar och stora investeringar har gjorts i bland annat och länder som bedöms vara konkurrenskraftiga exportörer på och där sockerproduktionen kan ge betydande bidrag till fattigdomsbekämpningen. De förväntade extra inkomsterna från exporten till EU har i många fall varit nödvändiga för att finansiera de stora investeringar som sockerproduktion kräver. Om nu priset i EU sänks snabbt och kraftigt riskeras dessa investeringar. Det finns också en stor risk att, i den mån investeringar och produktion fortsätter, sociala och miljömässiga förhållanden i produktionen försämras om lönsamheten pressas så hårt. bör verka för att de MUL-länder som drabbas av sockerreformens prissänkningar ges särskilt stöd till uppbyggnaden av en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar sockerproduktion.
mot · GT02MJ398 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda och utarbeta förslag till förändringar i djurskyddslagen som med utgångspunkt från djurskyddsperspektivet och inte endast som skadegörelse gör det straffbart att släppa ut djur ur djurhållningsanläggning när risk finns för att djuren utsätts för oacceptabel skada eller onödigt lidande. Inte sällan framgår det av medierna hur farmhållna djur, främst pälsdjur, släpps fria och därefter, beroende på djurens bristande erfarenhet av den nya miljön, går smärtsamma öden till mötes. Motivet för att släppa ut dessa djur varierar förmodligen, men anges inte sällan ha varit att djuren har rätt till sin egen frihet utan människors begränsningar. Oavsett motiven för att ge de oerfarna djuren den plötsliga friheten är konsekvenserna grymma. Näringssöken, vilka vanligen misslyckas, leder till svält, ovana vid motorfordonstrafik leder till massakrering, lemlästning och långvariga fysiska lidanden för dem som inte dödas . Brist på tidigare uppvärmning av närmiljön kan också leda till en långt utdragen dödsprocess. För exotiska burfåglar kan detta vara särskilt påtagligt. Över huvud taget är övergrepp mot alla dessa typer av tamdjur av allvarligare karaktär beroende på brist på lämplig föda och skydd mot köld. Av allt att döma ger inte djurskyddslagen, genom dess utformning och tillämpning, de djur som utsätts för dessa risker något skydd trots att lidandet torde vara väl jämförbart med sådana missförhållanden i djurhållningen som osvikligt leder till påföljd enligt denna lag. Att endast tillämpa i sådana fall torde prägla en äldre syn på djurskyddsfrågorna. Rimligt vore att djurskyddslagen finge en sådan utformning eller tillämpades på sådagnt sätt att djur som hålls i farm eller farmliknande omständigheter inte får släppas ut i frihet om detta kan leda till att djuren i fråga riskerar lidande av samma grad som enligt djurskyddslagen leder till straffansvar. Av det skälet är det motiverat att regeringen utreder och utarbetar förslag till förändringar i djurskyddslagen som med utgångspunkt från djurskyddsperspektivet, och inte endast från skadegörelseperspektivet, gör det straffbart att släppa ut djur ur djurhållningsanläggning när risk finns för att djuren utsätts för oacceptabel skada eller onödigt lidande.