ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So216 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagen om psykiatrisk tvångsvård. Vård enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård skall meddelas om följande förutsättningar är uppfyllda: patienten skall lida av en allvarlig psykisk störning, patienten skall motsätta sig vården, vården kan inte tillgodoses på annat sätt än genom dygnetruntvård. fungerar vården praktiskt så att en patient under pågående LPTvård får lämna sjukhuset och kan överföras till fortsatt kontakt och behandling genom öppenvårdsteam inom psykiatrin. Patienten är inte i behov av dygnetruntvård, vilket stipuleras enligt gällande lag, men öppenvården sker under pågående LPTvård. Praxis avviker sålunda från lagens bokstav i dessa fall, vilket måste anses vara mycket otillfredsställande.
mot · GT02So217 · 2005-09-15 00:00:00 — begär att regeringen låter göra en översyn av betalningsansvaret för vård enligt lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV). Vårdtiderna för vård enligt lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV) har blivit längre och i flertalet fall finns föreläggande om särskild utskrivningsprövning. Domstolarna har blivit mer restriktiva beträffande utskrivning, vilket med automatik har inneburit förlängda vårdtider. Det har inneburit att man numera kan tala om undanträngningseffekter på den vanliga psykiatriska vården. Frågan om finansieringen bör ses över. Kostnaden bör i större omfattning överföras på staten, då den rättspsykiatriska vården till stor del anses vara en del av kriminalvården. Vårdansvaret för personer med allvarliga psykiska störningar ligger på landstingen där kostnaderna för säkerhetsåtgärder och det faktum att vården i sig är mycket personalintensiv innebär en allt större ekonomisk påfrestning.
mot · GT02So218 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sprututbyte för narkomaner skall vara förbjudet. Smuggling av narkotika till har ökat kraftigt. Det finns stark anledning att tro att EUutvidgningen kommer att innebära ett ännu större inflöde av narkotiska preparat till via östra . Med detta som bakgrund kunde man i senaste numret av Departement läsa att regeringen inte tar ställning i den kontroversiella frågan om sprututbyte för narkomaner. Det är inte bra. Ett tydligt ställningstagande hade behövts. Det övergripande mål som statsmakten har satt upp för narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle. Detta har sedan delats in i tre mer konkreta mål: att minska nyrekryteringen till missbruk, att förmå fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk, att minska tillgången på narkotika. Inte minst tillgången på narkotika har stor betydelse för ungdomars drogvanor, och polisens strategi är därför att öka den s.k. söktiden, dvs. den tid det tar att få fram narkotika. Gatupriserna på narkotika är stabila eller sjunkande, vilket visar att det tidigare konstaterandet är riktigt. Tillgången på narkotika har ökat kraftigt i . Ett naturligt sätt att möta denna ökade tillgång och arbeta aktivt med att nå de narkotikapolitiska målen vore att satsa på tull och polis. I stället lägger regeringen förslag som innebär att tullens brottsbekämpande verksamhet minskas i då allt tyder på att man borde satsa kraftigt. Det är förbjudet enligt lag att befatta sig med narkotika, och sprututbytesprogrammet sänder mycket märkliga signaler i förhållande till den lagstiftning som jag uppfattat att vi alla är mycket eniga om. När nu regeringen föreslår att landstingen skall få möjlighet att tillhandahålla sprutorna verktygen för missbruket ger det en mycket underlig signal till narkomaner, narkomanvård och människor i allmänhet. Varför äventyra en klar och rak linje i narkotikafrågan utan säkerställda effekter vad gäller bekämpning av hiv och ställa till allmän oreda i något som faktiskt är ganska klart? Just nu är i särskilt stort behov av denna klara, raka och restriktiva linje i narkotikapolitiken med tanke på de drogliberala vindar som blåser i olika delar av . Förslaget om att öka möjligheten till sprututbyte känns som ett steg mot ett drogliberalare . Det känns inte bra.
mot · GT02So219 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av socialtjänstlagen om vistelsekommunens ansvar för hemtjänst. flyttar många till sina sommarstugor för . I vissa kommuner, t.ex. i och läns kustkommuner, fyr- eller femdubblas befolkningen under några sommarmånader. De som kan, t.ex. pensionärer, tillbringar inte sällan på landet. Det gör att belastningen på omsorgsinsatser i form av t.ex. hemtjänst ökar dramatiskt. När det gäller så är det enligt socialtjänstlagen den s.k. vistelsekommunen som har det yttersta ansvaret för att den enskilde får det stöd och den hjälp som han eller hon behöver. En person i behov av t.ex. hemtjänst har således rätt att få sitt behov tillgodosett vid en tillfällig vistelse i en annan kommun än hemkommunen. Enligt dagens lagstiftning belastar dessa insatser praktiskt och ekonomiskt vistelsekommunen med ökade kostnader som följd. Det är en orimlig belastning på åtskilliga små kommuners socialbudgetar, och därför bör ett rättvisare system arbetas fram. Om resurserna följer den som är i behov av omsorg blir det möjligt även för sommargäster att kunna flytta ut till sina sommarstugor utan att behöva känna att de ekonomiskt belastar kommunen där de tillfälligt vistas.
mot · GT02So220 · 2005-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hemkommunen skall betala för sommargäster som vistas i andra kommuner. Enligt socialtjänstlagen har kommunerna det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får den omsorg och det stöd i övrigt som de är i behov av. Den som vistas i en annan kommun än hemkommunen har rätt till bistånd i vistelsekommunen om behov av sådana insatser finns. Det är vistelsekommunen som utreder, beviljar, utför samt bekostar insatserna. I vårt land har vi många personer som förutom permanentboendet har ett annat boende under framför allt sommaren. Detta andra boende är oftast beläget i en annan kommun och koncentrerat till vissa attraktiva kustkommuner i och på samt i skärgårdar. Det kan i vissa fall vara fråga om en , i andra fall om kanske flera månaders boende. Vad särskilt gäller insatser för hemtjänst kan man utgå från att regelmässigt den enskildes behov är av samma omfattning i vistelsekommunen som i hemkommunen. Den nu gällande ordningen att vistelsekommunen har ansvaret för biståndet i form av hemtjänst eller annat är välmotiverat. Det är emellertid svårt att förstå att vistelsekommunerna skall svara för vad det kostar. Förutom att detta således är en ekonomisk belastning på vistelsekommunerna (t.ex. beräknas kommunerna i få vidkännas kostnader om ) innebär det ju motsvarande inbesparingar för hemkommunerna. All rimlighet talar för att vistelsekommunen skall erhålla en rätt att få dessa kostnader betalda av hemkommunen. Administrativt kan det inte vara någon större börda att faktureringsvis reglera detta ekonomiska mellanhavande mellan de berörda kommunerna. Ett klarläggande i lagstiftningen skulle också medföra att förvaltningsdomstolarna befrias från ett antal mål om inte bara dessa kostnader utan även om rätten till som sådan.
mot · GT02So222 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäljning av vin och öl i livsmedelsaffärer. Det är dags att också vi i skall kunna köpa vin och öl i våra livsmedelsaffärer. Vi kan ta efter de erfarenheter som finns i bl.a. vi behöver inte uppfinna hjulet en gång till.
mot · GT02So223 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av gällande bestämmelser vad gäller bilstödet till handikappade. Jag läser att kommunerna har skärpt sig då det gäller att följa lagen! Det gäller lagar för bl.a. de handikappade. Men fortfarande blir många utan hjälp. Detta visar en rapport från . är det här ingen ren fråga utan en fråga för staten/. Jag har haft liknande motioner här i . Detta har jag för att jag anser att dagens regler och lagar på detta område är djupt orättvisa, och det är hög tid att regelverket ändras. Utskottet talar varmt om förändringar, men inget tycks hända. Det talas om utredningar, men så har svaret varit . Det behövs nämligen ett bättre och förändrat bilstöd till de handikappade. Det är reglerna kring bilstödet som , enligt min mening, är felaktiga. Det är jag helt övertygad om. Detta sedan jag försökt att agera för och hjälpa en handikappad person. Jag har också fått ett antal samtal, från landets olika hörn, om problem, där handikappade nekats ersättning på grund av de konstiga åldersregler som finns i nuvarande lagar, regler och förordningar. i har sagt nej till bidrag i ett fall jag drivit åt en handikappad. Länsrätten i har bedömt saken på samma sätt. Dagens lagar och regler gör att personer inte omfattas av reglerna. Detta måste självklart ändras! Ett s.k. förbättrat bilstöd till handikappade infördes . Det har alltså gått reglerna infördes. Stödet har hjälpt många handikappade. Men har också försäkringskassekontor i landet tolkat lagen så att exempelvis personer som är , och dessutom förtidspensionärer, inte omfattas av nämnda möjligheter till bidrag för att exempelvis inköpa bil/moped. Tankarna och intentionerna kan knappast ha varit att personer som fyllt lämnas utanför stödet? Problemet och verkligheten gäller personer ! Visst måste ett stöd också omfatta personer . Eller accepterar verkligen regeringen och Socialdemokraterna med stödpartier att personer ställs åt sidan på det sätt som sker ? En ändring av bestämmelserna måste alltså till.
mot · GT02So224 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav från på arbetsföra personer som söker ekonomisk hjälp. Jag tror att det skulle vara bra om kommunernas socialtjänst började ställa krav på personer som söker ekonomisk hjälp. Då menar jag inte människor som verkligen behöver hjälp, folk som hamnat i olika knipor och problem och folk som inte kan arbeta. Min inriktning på att ställa krav gäller personer som är fullt arbetsföra. Där skulle, enligt min mening, ställa krav på intyg att personerna verkligen aktivt söker arbete och gör allt för att få ett arbete innan man får ekonomisk hjälp. Jag har en känsla av att det är för kravlöst på detta område.
mot · GT02So225 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en total översyn av socialtjänstlagen. Socialtjänstlagen tillkom i när vi fortfarande trodde på full sysselsättning. Lagen baserades på svenska förhållanden, normer och värderingar. Mycket har hänt sedan lagens tillkomst arbetslösheten har stigit och visar inga tecken på att sjunka. Invandrare får allt svårare att komma ut på arbetsmarknaden och riskerar att hamna i livslångt socialbidragsberoende. Den lag som avsåg att ge stöd och hjälp har alltmer utvecklats till att bli en livslång försörjning, och marginaleffekterna har kommit att alltmer motverka lagens syfte. Det är t.ex. inte rimligt att en invandrarfamilj med fyra barn inte tjänar ett öre på att ta ett jobb som ger ! Skillnaden mellan arbetsinkomst och bidragsinkomst är minimal, eller som i exemplet ovan helt huvudlös. Lagen motverkar sitt syfte! Därför: Låt göra en total översyn av socialtjänstlagen så att den främjar en arbetslinje i stället för att cementera ett livslångt bidragsberoende.
mot · GT02So228 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa ett obligatorium för kommunerna att tillhandahålla personliga ombud. Försöket med personliga ombud, som infördes i samband med psykiatrireformen, föll väl ut och permanentades på så vis att statliga medel tillförs i statsbudgeten. Dessa medel räcker dock inte till för att fullt ut bekosta det antal personliga ombud som behövs utan kommunerna får själva skjuta till ytterligare medel. Detta kan i och för sig vara acceptabelt men det medför att i tider av knappa ekonomiska resurser riskeras verksamheten. För psykiskt funktionshindrade medför de personliga ombuden inte bara en bättre livskvalitet utan även rena inbesparingar för samhället t.ex. genom möjligheterna till ett bra boende och en balanserad ekonomi. Detta i sin tur medför att behovet av sjukhusvård minskar. De personliga ombuden bidrar också till att den psykiskt funktionshindrade kan klara ut mellanhavandena med alla inblandade myndigheter och vårdgivare. utvärdering visar att även om mycket åstadkommits sedan psykiatrireformen genomfördes återstår det också väldigt mycket att göra. En sådan åtgärd är att i lag tillförsäkra alla psykiskt funktionshindrade ett personligt ombud.
mot · GT02So229 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra socialtjänstlagen så att kommunerna inte tillåts sänka en familjs socialbidrag när barnen sommarjobbar. I kan kommunernas socialtjänst besluta om att minska familjens socialbidrag om barn, som är , feriejobbar. Det finns ingen lag som säger att barn har rätt att behålla det de tjänar. Socialtjänstlagen som är en ramlag, ger kommunen och socialkontoren tolkningsföreträde om vad som ska gälla i beslut som fattas i enskilda ärenden. Jag anser att det är felaktigt att låta ungdomars feriejobb minska familjens socialbidrag. Detta system är både hårdhänt och okänsligt eftersom det drabbar en redan utsatt grupp i vårt samhälle. Samhället ger helt fel signaler när kommunen säger till ungdomar att deras lön inte ska gå till att förbättra deras eller familjens ekonomi utan att den ska reducera kommunens kostnader. beskriver i sina allmänna råd att man bör ta hänsyn till ungdomarna själva, att de ska uppmuntras att arbeta och att de aldrig är underhållningsskyldiga för familjen eller sina föräldrar. Detta måste bli tydligare, så att kommunerna inte kan frångå detta. Därför anser jag att socialtjänstlagen bör ändras så att kommunernas socialtjänst inte tillåts att sänka familjers socialbidrag när barnen feriejobbar.
mot · GT02So231 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta försäljningen av folköl från butik till Systembolaget. För att skydda ungdomar och minska bruket av alkohol kringgärdas den svenska folkölsförsäljningen i butik av ett antal regler. Det finns bl.a. en stark koppling mellan rätten att sälja folköl och kravet på godkända livsmedelslokaler och tillhandahållande av ett brett livsmedelssortiment. Det grundläggande skälet till dessa krav är att minska tillgängligheten av alkohol. Men trots denna lagstiftning säljer nära hälften av alla handlare folköl till minderåriga, det visar undersökningar som () har gjort . Undersökningarna genomförs genom att ungdomar prövar att köpa folköl för att kontrollera hur ålderskontrollen fungerar. Dessvärre talar undersökningen sitt tydliga språk alltför många butiker klarar inte av att hantera folkölsförsäljningen på ett tillfredsställande sätt. De låga alkoholskatterna i vår närhet har lett till en ökad tillgänglighet på alkohol, även för ungdomar. Sänkta alkoholskatter är en nödvändighet för att Systembolaget ska återta sitt försäljningsmonopol. Men det behövs också nya restriktiva åtgärder för att bibehålla den framgångsrika restriktiva alkoholpolitiken. säljs folköl i drygt 9 000 butiker i hela landet. Trots skärpt lagstiftning är legitimationskontrollen fortfarande mycket bristfällig. Folkölet fungerar ofta som en alltför tidig inkörsport för ungdomars alkoholkonsumtion. Ett sexpack folköl motsvarar ungefär samma alkoholmängd som en flaska vin. Den svenska alkoholpolitiken har länge varit framgångsrik. I en ny tid behövs nya redskap för att bibehålla den restriktiva alkoholpolitiken. En viktig åtgärd i detta sammanhang är att flytta försäljningen av folköl från butik till Systembolaget för att minska tillgängligheten på alkohol för ungdomar.
mot · GT02So234 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av uppbyggnad av en konsumenternas biverkningsenhet. Kilen (läkemedel och hälsa) har arbetat aktivt för att patienters rapporter av misstänkta biverkningar av mediciner skall tas till vara. Det behövs en ökad satsning på biverkningsrapportering för att öka kunskapen om läkemedel. Att öka rapporteringsviljan hos läkarna är en viktig åtgärd. Men det krävs också att andra, som t.ex. farmaceuter, sjuksköterskor och konsumenter, rapporterar. Konsumentrapportering av misstänkta biverkningar behöver accepteras och respekteras. Det skulle därför behövas en konsumenternas biverkningsenhet, fristående från . Konsumenternas biverkningsenhet skall dock samarbeta och samverka med , samt kunna utveckla gemensamma projekt och studier. För övrigt skall verksamheterna arbeta oberoende och komplettera varandra. Läkemedelsbehandling är en allt vanligare behandlingsform vid olika sjukdomar och symtom, och kostnaderna för detta upptar allt större del av hälso- och sjukvårdens budget. ser vi ett ökat lidande och ökade kostnader för läkemedelsbiverkningar och -skador. Vissa studier visar på lika höga kostnader för biverkningar och skador som för läkemedlen i sig. Kilen har en konsumentdatabas som skulle kunna vara grunden till och utvecklas till en konsumenternas biverkningsenhet. Det ligger i allas intresse att biverkningar av läkemedel rapporteras och att slutsatser kan dras för att minimera dessa. Det är inga stora summor som behövs. Det bör vara möjligt att inom befintlig ram finansiera uppbyggnaden av konsumenternas biverkningsenhet.
mot · GT02So235 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utkrävbara rättigheter i hälso- och sjukvården. I finns inte någon lagstiftning när det gäller rätten att erhålla vård. I grannlandet har en sådan rättighet införts. I är i stället landstingen skyldiga att ge vård. Skillnaden är att i , där rättighetslagstiftning saknas, är det landstingen som bestämmer, inte patienten eller den vårdbehövande. Konsekvensen blir att vårdgivarens bedömning är utgångspunkt för den vård som ges. Utkrävbara rättigheter i hälso- och sjukvården bör bli verklighet även i . Lagstiftning om sådana rättigheter är nödvändig i en politiskt styrd och finansierad verksamhet där patientens möjligheter att välja är kringskuren. Patienten har i avsaknad av en utkrävbar rätt ingen eller begränsad möjlighet att hävda sig. I frånvaro av en rättighetslagstiftning för vård är patienten alltid den svagare parten och riskerar bli den förlorande. Om man menar allvar med att stärka patientens rättigheter inom ramen för dagens vårdstrukturer krävs en rättighetslagstiftning där patientperspektivet är rådande.
mot · GT02So236 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kronisk prostatit. De flesta personer har en diffus uppfattning om mannens prostatasjukdomar och känner ofta inte till de olika varianterna. Kronisk prostatit hör dock till de mest omfattande bland de dolda sjukdomarna. Cirka 250 000 män från tonåren och uppåt kan vara drabbade i . Sjukdomen medför ofta livslånga mer eller mindre kroniska smärtor och andra problem som för många innebär en totalt förändrad livssituation och en avsevärt försämrad livskvalitet. Detta innebär att många även hamnar i ett påtvingat psykiskt påfrestande socialt utanförskap. Kronisk prostatit är en sjukdom som man i de flesta fall inte vet vad den orsakas av, vilket innebär att sjukvården har begränsade och mycket osäkra behandlingsmetoder till sitt förfogande. Kronisk prostatit är således en sjukdom som behöver uppmärksammas mera inom svensk sjukvård och det behövs mera forskning och utbildning om kronisk prostatit för att öka såväl den medicinska kunskapen som kunskapen om hur livskvaliteten påverkas hos dem som drabbas.
mot · GT02So237 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hjälp till hypokondriker. Det finns undersökningar som tyder på att ungefär en av 20 bland de vårdsökande är hypokondriker. En hypokondriker är en person som ägnat sig åt överdrivet grubblande kring att ha fått eller riskera att få en sjukdom som är svår att bota. Hypokondrikerna förbrukar i genomsnitt så mycket sjukvårdsresurser per person som övriga patienter. Orsaken är dels att de oftare går till doktorn, dels att de genomgår fler undersökningar än andra patienter. Sjukvården skulle spara mycket pengar på rätt behandling av hypokondriker och en utsatt patientgrupp skulle slippa svåra kroppsliga undersökningar i sökandet efter sjukdomsorsaker. Det behövs således utökad forskning om och rätt behandling av hypokondri för att åstadkomma hjälp till en stor grupp sjukvårdssökande.
mot · GT02So240 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskildhet på . Inom sjukvården är man noga med patientens integritet och personalen börjar till exempel aldrig tala med patienten om dennes åkommor ute i väntrummet utan väntar tills man kommer till ett avskilt rum. Detta är ju väldigt bra, eftersom de flesta människor helst inte vill skylta med alla sina besvär. Likväl måste du därefter hämta ut dina receptbelagda mediciner på , där alla runt omkring kan höra vilken medicin just du har fått. Du kan också behöva instruktioner om hur preparatet ska användas. Hör du dessutom dåligt måste kanske farmaceuten ropa ut var du ska smörja in olika preparat och hur ofta, så att alla andra kunder har samma information som du. Det finns en mängd olika besvär som kan kännas olustiga för en kund att prata så högt om. Man kan bara tänka sig en ung människa som drabbats av en könssjukdom eller några tarmbekymmer eller en person med problem som inkontinens. Det är väldigt viktigt att människor kan känna sig bekväma på apoteken och att det finns möjlighet att hämta sin medicin utan att känna sig kränkt eller veta att kanske någon man känner kan få veta vilken medicin man behöver ta. Apoteksmonopolet gör att man garanteras viss integritet, men restriktionerna kring sekretessen bör skärpas för patientens skull. Som första alternativ bör receptbelagda mediciner lämnas ut i avskilda rum. I äldre lokaler där en sådan tillämpning är svårare bör man arbeta med ljuddämpare/skärmar och längre mellan kunddiskarna. Det finns säkert apotek där man har tänkt på detta, men på de flesta apotek runt om i landet är inte lokalerna anpassade för kundernas önskan om diskretion. Som ägare bör staten se till att tar större hänsyn till kundernas integritet.