ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ227 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad försöksverksamhet med förnybara bränslen. De ändliga fossila bränslena bör fasas ut och ersättas av förnybara miljövänliga bränslen. Inte minst den nuvarande oljeprischocken visar hur viktigt det är att komma vidare i den energiomställning som är helt oundviklig för att klara en hållbar utveckling i landet och på jorden. Alla ansträngningar bör därför göras för att påskynda denna omställning från miljöskadligt ändligt till miljövänligt förnybart. Lösningarna för vårt land bör naturligt sökas där har naturliga förutsättningar att skapa egna inhemska bränslen. Mottryckskraft, biogas och metanol från jordbruksproduktion är några viktiga exempel. En viktig råvara som vi har i är skogen. Det har visat sig möjligt att framställa bränsle också med ved som råvara. Dimetyleter (DME) är ett sådant gasolliknande bränsle som kan framställas av biomassa. Den utveckling som bedrivs på konsultbasis av DME i har visat sig vara framgångsrik. har redan presenterat en lastbilsmotor som kan drivas med DME. Med tanke på de utmärkta fördelar såväl miljömässigt som ekonomiskt och produktions- och exportmässigt som en framställning av DME skulle ha nationellt bör staten medverka till att en kraftfullare utveckling av detta drivmedel kommer till stånd. Utmärkta möjligheter för att starta sådan verksamhet finns i län vid den nedlagda massafabriken i och eller pappersbruket i . län är det skogrikaste länet söder om . Regionen över huvud taget är skogrik och tillgången på råvara utomordentlig på nära avstånd. Ytterligare en lösning som bör prövas är möjligheten att utgå från svartlut som är en energirik restprodukt vid framställning av pappersmassa och som finns i stora mängder vid massabruken. Södra skogsägarnas anläggning i är en sådan anläggning där framställning av DME från svartlut med fördel kan startas. Målsättningen i miljöarbetet måste vara att sluta kretsloppen. Framställning av DME ur svartlut och att därmed utnyttja ännu mer av energiinnehållet i massabrukens restprodukter är ytterligare ett viktigt steg mot det fullkomliga kretsloppssamhället. Biogasdrivna massaveds- och timmerbilar som transporterar råvaran till bruk och som kan tanka DME på återresan behöver inte längre vara en utopi. Det kan förverkligas genom att satsa på utveckling och framställning av DME av biomassa och svartlut. Regeringen bör initiera att en sådan verksamhet kommer till stånd i linje med vad som anförs i motionen.
mot · GT02MJ229 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning och djurförsök. Medicinsk forskning och särskilt den biomedicinska forskningen ligger i framkant i . Området är främst angeläget för att dess innovationer och nyvunna kunskaper leder till att vi kan bota alltfler människor som lider av dödliga eller mycket allvarliga sjukdomar. Både grundforskning och tillämpad forskning rankas högt, vilket det finns flera exempel på, t.ex. nobelpristagaren upptäckt av dopaminets betydelse för behandling av Parkinsons sjukdom. För människor som själva är drabbade av sjukdom eller har en nära vän eller anhörig som är drabbad framstår det som en självklarhet att de nödvändiga djurförsöken görs för att nå framgång inom forskningen så att ännu fler sjukdomars gåta skall kunna få sin lösning. Ingen forskare skulle vilja göra försök på människor, men vill inte forskare att djur skall användas inom forskningen om det inte är absolut nödvändigt. Inom den biomedicinska forskningen är dessvärre försök på djur nödvändiga. I omgärdas denna verksamhet av ett omfattande regelverk. Det krävs särskilda tillstånd för att föda upp och tillhandahålla djur som skall användas vid olika försök. Innan ett försök startas måste tillstånd sökas hos en djurförsöksetisk nämnd m.m. Dessa regler är unika för . riskerar reglerna att ändras och försvåra forskningen. Ett förbud diskuteras mot att använda genetiskt modifierade djur om försöket innebär ett lidande för djuret. Vidare diskuteras att ett beslut i en djurförsöksetisk nämnd skall kunna överklagas. Ännu striktare regler kring denna forskning och begränsningar kan leda till att spetsforskning flyttar utomlands. Det skulle innebära utöver att 10000-tals arbeten inom universitet och högskolor samt inom läkemedels- och bioteknikindustrin försvinner att djuren får det betydligt sämre. Det svenska djurskyddet är unikt och är något vi skall vara stolta över. Men det får för den skull inte innebära att allvarligt sjuka människor (barn och unga) inte kommer att kunna räddas till livet. Forskning för att förstå och bota fler allvarliga sjukdomar som drabbar människor måste vara det primära. Djurförsök skall användas kontrollerat och endast när det bedöms som nödvändigt, men det får inte ske på bekostnad av allvarligt lidande och för tidig död för människor.
mot · GT02MJ230 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i lagstiftningen att fäbodarna kan brukas effektivt även . insåg man att lagstiftningen som berör fäbodbruket var gammalmodig, otydlig och inkonsekvent. Bland annat skrev jag en motion om detta (motion 1996/97:Jo209). Efter lång väntan tillsattes så en utredning som resulterade i ett betänkande, SOU 2003:116. Jag skrev också en motion (2003/04:MJ303) om dessa frågor. Denna motion behandlades i riksdagsbetänkande /04:MJU10, där det angavs att utskottet förutsatte att arbetet kunde slutföras utan dröjsmål och utskottet förutsatte också att synpunkterna i min motion kunde beaktas i det fortsatta arbetet utan något uttalande från sida. Tyvärr måste jag konstatera att inga lagförslag ännu har kommit från regeringen och frågans lösning verkar dröja än vad utskottet förutsatte . Enskilda personer i och , som är aktiva inom fäbodbruket, drabbas av den osäkerhet som råder genom att modern och tydlig lagstiftning saknas. Därefter har regeringen i sitt handlingsprogram för minskad administration (skrivelse 2004/05:48) som punkt 136 angivit att lagen (1933:517) om ägofred ska ses över. Tidsplanen är nu att en proposition kommer att lämnas till senast . Detta måste anses vara en oacceptabel tidsfördröjning. Fäboddriften med dess tusenåriga anor har ingått som en väsentlig del i jordbruksekonomin. Sommarbete på fäboden var ett nödvändigt inslag i böndernas försörjning ännu en bit in . I finns fortfarande levande fäbodar med fritt betande djur. Sådant bete är en förutsättning för att det traditionella fäbodbruket ska kunna leva vidare. Fäbodarna utgör, med sin rikedom på ålderdomliga timmerhus, ett fint svenskt bidrag till det europeiska kulturarvet. Den mångåriga betes- och slåtterhävden har skapat en unik biologisk mångfald, som är nödvändig för att de utrotningshotade koraserna fjällko och rödkulla ska kunna räddas för framtiden. Det är genom bete och slåtter som fäbodarna och de seder och traditioner som är knutna till dem i praktiken kan leva vidare. Vi måste se till att fäbodar blir kvar och att vi för kunskapen vidare till kommande generationer. Om den tusenåriga kontinuiteten bryts kommer fäbodarna successivt att förvandlas till fritidsbyar med helt ändrade byggnadsbestånd. Länsstyrelserna har betalat ut djurbidrag till personer som haft traditionellt fäbodbete. I samband med EU-inträdet ökade bidraget kraftigt. Många fäbodar har utpekats som riksintressen och har därför hög prioritet när man fördelar bidrag till byggnadsvård. Som liberal anser jag att goda möjligheter till ett aktivt fäbodbruk är viktigt för bevarande av en gammal kultur som fungerar bra i samspel med naturen. Även för turismen är fäbodarna viktiga. För många är ett besök vid en levande fäbod ett värdefullt inslag i vistelsen i . Det är angeläget att lagstiftningen som berör fäbodarna klargörs och moderniseras. Regeringen bör utarbeta lämpliga förslag till lagändringar så att fäbodarna kan brukas effektivt även .
mot · GT02MJ231 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att påskynda inventering och administration vid reservatsbildningen hos länsstyrelserna. En snabbare hantering vid reservatsbildningen av de i miljömålet Levande skogar angivna arealerna av skogsmark som skall undantas från skogsproduktion är nödvändig från såväl miljö- som landsbygdsutvecklingssynpunkt. Skyddet av den svenska naturen och skapande av arbetstillfällen på landsbygden är två av våra viktigaste uppgifter. I syfte att skydda den biologiska mångfalden i våra skogar har den socialdemokratiska regeringen och avsatt miljardbelopp för att köpa in skogsmark till naturreservatsbildning. Detta är ett viktigt inslag i miljömålsarbetet då dessa marker möjliggör för ett stort antal hotade arter att överleva, som reservaten är en viktig resurs i landsbygdsutvecklingen. Dessa orörda skogar har en stark dragningskraft på dagens människa, som i allt större utsträckning väljer att bosätta sig i tätorter. Skogsreservaten blir därmed en allt viktigare resurs i turismutvecklingen på landsbygden. Lokalbefolkningen får också en chans att ströva i orörd skog och ladda batterierna, vilket har en ökad betydelse för folkhälsan när stress och utbrändhet blivit stora samhällsproblem. Skogen har otvivelaktigt stora sociala värden. Tanken med att avsätta medel för att köpa loss skog till reservat, är att den enskilde markägaren inte skall drabbas. Markägaren skall få full ekonomisk ersättning för den skog som samhället köper in vid reservatsbildning. finns dock en mycket olycklig flaskhals i reservatsbildningen som gör att markägare ändå drabbas. Medan det har avsatts mycket pengar till markinköp har det avsatts för lite medel till personal att inventera och analysera områden som föreslagits för reservatsbildning. Detta innebär att markägare i onödan får vänta på besked om deras mark är aktuell för reservatsbildning eller kan användas som produktionsskog. Jag förordar att en större del av redan beslutade medel till att skydda skyddsvärd skogsmark skall användas för att skynda på processen. Argumenten är flera: Omfattningen av reservatsbildningen av skogsmark är redan bestämd i miljömålsarbetet. Medel finns avsatta och endast användningssättet behöver ändras. Det blir ändå bara en obetydlig andel som används till nytt ändamål. Redan beslutade medel kan användas mer effektivt. Det är viktigt att inte enskilda markägare och den viktiga skogsnäringen drabbas i onödan i samhällets miljömålsarbete. Omfördelningen görs bäst genom att ca /år av de redan beslutade medlen används till att anställa inventerare och personal att skynda på processen på varje länsstyrelse i skogslänen . En lägre summa bör avsättas till län med uppdrag att skydda mindre arealer.
mot · GT02MJ232 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagregler om naturskyddsförrättning bör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. har antagit miljökvalitetsmålet Levande skogar. Det innebär att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas, som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Delmål 1 långsiktigt skydd av skogsmark med höga naturvärden innebär att ytterligare skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion fram . har produktiv skogsmark skyddats genom köp och intrångsersättning. Skogsbrukets frivilliga avsättningar av skogsmark har ökat kraftigt , och utgör ca 1 miljon hektar. Det är samma storleksordning som den skog som ges ett lagligt skydd inom nationalparker, naturreservat och biotopskyddsområden. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. Det är dock tydligt att målet inte kommer att vara nått . Den socialdemokratiska regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålet och föreslår där ett antal åtgärder för att Levande skogars målsättningar ska nås. Åtgärderna gäller bl.a. en översyn av formerna för arbetet med att säkerställa det långsiktiga skyddet för skyddsvärd skogsmark. Regeringen säger vidare i budgetpropositionen att man avser att ge Statskontoret i uppdrag att se över hur de olika naturvårdsverktygen bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Levande skogar. Syftet är att värdera de olika befintliga verktygen naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal samt skogsbrukets frivilliga avsättningar och deras långsiktiga kostnadseffektivitet i ett samhällsekonomiskt perspektiv. behöver ett stort antal naturreservat tillskapas för att vi ska kunna leva upp till de mål som fastställt om bl.a. skogsskydd och biologisk mångfald. Nya lagregler om naturskyddsförrättning bör därför införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. I min motion 1998/1999:MJ787 framförde jag de grundläggande skälen för nya lagregler. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2001/02:MJU24 redovisades överväganden rörande det förslag om naturskyddsförrättning som och utarbetat. Enligt förslaget ska främst frågor om intrångsersättning och inlösen i samband med bildandet av vissa typer av områdesskydd avgöras genom en lantmäteriförrättning. och förslag har remissbehandlats. Förslaget har därefter beretts inom med beaktande av de synpunkter som remissinstanserna lämnat. Regeringen uttalade att ambitionen är att ett ställningstagande till förslaget om naturskyddsförrättning ska göras . Min hemställan är att beslutar om en ny lagstiftning för hantering av naturskyddsärenden och naturreservatsbildning.
mot · GT02MJ233 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbetalning av EU:s jordbruksstöd skall ske så snart har tillgång till pengarna, dvs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska lantbrukare skall få rimliga och förutsägbara villkor jämbördiga med villkoren i konkurrentländer. Alltför ofta har man kunnat se hur en enskild företagargrupp används för att klara utgiftstaket i den nationella budgeten. Det är en oerhörd nonchalans mot en hel yrkeskår, och det är ett exempel på varför det finns ett dåligt företagsklimat i : det saknas långsiktiga spelregler. Vem vågar investera när staten helt utan förvarning kan ändra på förutsättningar och tvinga företagare att ta lån för att klara löpande utgifter och t.o.m. skatteinbetalningar? Slutet av ett kalenderår är för jordbrukare en utgiftstyngd period, då inköp av förnödenheter, framför allt för växtodlingen, förfaller oktoberdecember. För nötköttsproducenterna, som är den mest utsatta gruppen, kan det kännas än värre att få vänta kanske på den sista intäkten från ett slaktat djur som det tagit att föda upp. Totalt sett innebar regeringens budgetförslag att sammantaget senarelades för utbetalning till första delen av 2005. De sista betalningarna gjordes inte förrän den 31maj 2005. I sammanhanget kan också poängteras att faktiskt är mer än hela nettoinkomsten i svenskt jordbruk. Det är givetvis helt orimligt att bönder får ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak skall hållas. Fundera på hur det skulle se ut om regeringen sköt upp löneutbetalningen till tjänstemän av samma anledning. Konsekvensen blir att den likvida situationen för jordbrukarna riskerar att bli ohållbar med än större skulder och ökade räntekostnader. För många är kortfristiga lån enda sättet att klara situationen, då det naturligtvis är en hederssak att klara sina förfallna fakturor. Men det kan också vara svårt att låna mer pengar, då utrymmet redan intecknats i tidigare lån där EU-stödet räknats med som tillgängligt ekonomiskt utrymme för den enskilde jordbrukaren (utlovade EU-stöd fungerar ju som bekant som en form av statlig betalningsgaranti och är alltså belåningsbara). Utbetalningarna skall ske så snart har tillgång till pengarna. Spelreglerna måste vara tydliga, långsiktiga och förutsägbara!
mot · GT02MJ234 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av saltinnehåll i livsmedel. Tusentals liv skulle kunna räddas i om mängden salt i mat skulle kunna minskas. En minskning av saltinnehållet skulle leda till lägre blodtryck och därmed en minskad risk för hjärtsjukdomar eller slaganfall. En genomförd genomgripande studie av internationell forskning visar nu tydligt på sambandet. rekommenderar i saltintag per dag, men enligt beräkningar få vi i oss 23 gånger så mycket, varav en stor del från färdiglagad mat samt bröd, ost och charkuterier. Det är ingen överdrift att kalla det svenska folket för saltförgiftat. Enligt nuvarande märkningsregler behöver producenterna inte ange mängden salt på förpackningen. Detta är en regel som gäller i hela EU. Ett undantag är , där man har särskilda märkningsregler för salt. Sedan den märkningen infördes har saltintaget i det närmaste halverats och det har haft en dramatisk effekt på den finländska folkhälsan med färre fall av högt blodtryck och därtill hörande sjukdomar. För att underlätta för svenska konsumenter att själva kunna välja livsmedel utifrån ett hälsoperspektiv är en märkning av livsmedel med avseende på saltinnehåll nödvändig. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02MJ235 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla minknäringen. Uppfödning av minkar ger omkring 2000 personer (uppfödare, foderproducenter och hantverkare) arbete i , varav ca 500 på Listerlandet i en del av som skulle behöva fler arbetstillfällen. Svenska uppfödare producerar 1,3 miljoner skinn. Världsproduktionen har ökat från 28 miljoner till 34 miljoner skinn på grund av ökad efterfrågan. Pälsdjursuppfödning är en viktig agrar näring, och i exempelvis och ges statsbidrag för nyetablering och utökning av pälsfarmer. Minknäringen är en utsatt sektor och det talas om förbud och nya regler. Detta är olyckligt eftersom det finns mycket goda utvecklingsmöjligheter inom branschen och många nya arbetstillfällen kan skapas. Minkuppfödarna motsätter sig inte nya regler men de skall vara baserade på vetenskap och beprövad forskning. Det borde därför vara en viktig uppgift för staten att vidta åtgärder för att den svenska minknäringen skall kunna utvecklas och därigenom bidra till flera arbetstillfällen.
mot · GT02MJ236 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra södra vattendistrikt till pilotprojekt för tillämpning av ekosystemansatsen. Gör södra vattendistrikt till pilotprojekt för tillämpning av ekosystemansatsen I regeringens skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (2004/05:173) sägs att ett pilotprojekt för tillämpningen av ekosystemansatsen bör etableras inom ett av vattendistrikten. Inom detta område bör lokala grupper av aktörer skapas för att möjliggöra en bred och kontinuerlig dialog om förvaltningens inriktning och genomförande. I området kan olika system med lokal förvaltning prövas, där utifrån lokala förutsättningar yrkes- eller fritidsfiske, ekoturism och andra typer av lokala försörjningskällor ges olika grad av inflytande. Den utökade karteringen av havsmiljön bör också inledas i detta område, som en viktig bas för verksamheten. Området bör vara så stort att även aspekter i förhållande till angränsande länder kan beaktas. För att skapa och samla erfarenheter inför det fortsatta arbetet med tillämpningen av ekosystemansatsen på distriktsnivå och lokal nivå avser regeringen att ge i uppdrag att inleda ett projekt inom ett av vattendistrikten. ohälsa, övergödningen, miljögifter och hotbilden från de ökade oljetransporterna gör läget kritiskt för det kustnära yrkesfisket och i förlängningen besöksnäringen, längs sydöstra kust. Fortsätter den negativa trenden kan den bli ett hot mot tillväxt och utveckling i regionen. Oron har uttryckts i brev och skrivelser till regeringen från bl.a. från , 200 företagare i samverkan, 2003 och från de fyra länsstyrelserna och landshövdingarna i län, , och 2005. I tidigare utredningar har det från dessa kustlän redan lämnats förslag på hur bl a det lokala deltagandet i processer som berör nyttjandet av processer kan förbättras. forskning med internationella kopplingar och uppbyggda nätverk finns och kan utvecklas. I län drivs redan olika projekt för att förbättra kustmiljön i länets kommuner. Bra exempel på detta är , och kommun. tas också initiativ för att fördjupa samverkan kring konkreta åtgärder, med anknytning främst till jordbrukssektorn och övergödningen, mellan läns kommuner, , och . i län utgör vattenmyndigheten för södra vattendistrikt. Mot bakgrund av det anförda och att definitionen av vad som bör uppfyllas väl stämmer in på södra vattendistrikt bör regeringen omgående uppdra åt att inleda projektet där. Den beredskap som finns kommer att ge tidsvinst så att erfarenhet snabbt kan erhållas för det fortsatta arbetet med att tillämpa ekosystemansatsen på distriktsnivå och lokal nivå i andra delar av landet.
mot · GT02MJ237 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddet. är utformat för att skydda stränder så att det rörliga friluftslivet ska ha tillgång till orörda stränder och att djurlivets utveckling inte störs. Strandskyddet är dock inte bara en miljöfråga utan det har också en vidare betydelse för möjligheten att kunna bygga på en attraktiv tomt i närheten av ett vattendrag. I de mindre tätbefolkade delarna av landet är inte bristen på stränder tillgängliga för friluftsliv och djurliv ett huvudproblem. Det stora problemet är avfolkning med åtföljande problem att upprätthålla service och konkurrenskraft. Genom att förändra lagstiftning och även tillämpning av gällande lagstiftning borde det kunna leda till att strandskyddet luckras upp och därmed ökar möjligheterna att kunna bygga vid vatten. En måttfull anpassning av regelverket och ett större lokalt inflytande skulle otvetydigt ha en gynnsam inverkan på människors intresse av att bosätta sig utanför storstäder och därmed förbättras landsbygdsregioners överlevnadsmöjligheter. Det nuvarande regelsystemet måste ändras. Den här typen av hantering kräver lokal kunskap och lokal anpassning. Ett sätt att åstadkomma en förbättring är att kommunernas möjligheter vidgas till att kunna undanta vissa områden från strandskyddet och kunna reglera skyddsvärda områden.