mot · GT02MJ449 · 2005-10-04 00:00:00 — Analys för verkningsfulla åtgärder8 Biologisk mångfald i hela Sverige9 Miljömålet ska överordnas produktionsmålet9 Långsiktigt nyttjande av en förnybar resurs10 Från bulk till kvalitet12 Hårdare krav på generell hänsyn12 Drivmedel till skogsmaskiner och motorsågar16 Bevarande av biologisk mångfald18 Ekologisk syn i bevarandearbetet19 Helhetssyn genom ekologisk landskapsplanering19 Arter som beror av brand ofta hotade19 Fortsatt arbete med nyckelbiotoper19 Skydd av skog med höga naturvärden20 Skyddsvärd skog på statlig mark22 Aktuella skötselplaner för naturreservat22 Kalkning, gödsling och askåterföring23 Kvävegödsling och återföring av växtnäringsämnen23 Skydd av kulturmiljöer i skogslandskapet23 Nyetableringar av lövskogar och blandskogar25 Sociala värden och turism26 Största delen av skogsvårdslagen bör ingå i miljöbalken28 Köp, arv och ägande28 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett erkännande av skogens många värden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lokala och regionala förhållanden skall spela en större roll i skogsbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av tillämpbara analyser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av biologisk mångfald i hela . beslutar ändra SVL 1§ så att miljömålet generellt skall bli överordnat produktionsmålet enligt motionens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skogspolitik som bidrar till att skogsekosystemens naturliga funktioner och processer upprätthålls som inhemska växt- och djurarter kan fortleva under naturliga betingelser i livskraftiga bestånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda hur plantageskogsbruket skall kunna minimeras i trakter där detta redan är omfattande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökade satsningar på kontinuitetsskogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för ökad variation och mångfald i skogsbruket samt ökade omloppstider. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skärpta ransoneringsbestämmelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en hållbar skogsindustri.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en omföring av transportstöd till mer direkta sysselsättningsstöd.1 beslutar ändra i SVL så att konventionell avverkning inte skall förekomma i svårföryngrad skog eller skyddsskog enligt motionens intentioner. beslutar om ändring i lagstiftningen så att kraven på generell hänsyn ökar till den rådgivningsnivå som tillämpas av skogsvårdsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av aktiva åtgärder för att öka lövträdsandelen i våra skogar. beslutar om ändring i lagstiftningen så att grön skogsbruksplan eller motsvarande beskrivnings- och handlingsplan blir obligatoriskt för godkännande av avverkningsanmälan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om miljöcertifiering av statligt ägd skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att öka andelen avverkningsanmälningar som besöks av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om markberedning på känsliga marker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogsbruk bör bedrivas så att naturlig föryngring kan tillämpas i största möjliga mån. begär att regeringen lägger fram förslag angående rapporteringsplikt för skogsbrukaren om utförda åtgärder samt resultat av återväxt enligt motionens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om röjning och underröjning och anmälan av gallring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om minskade klövviltstammar och säkra rovviltstammar. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att bekämpningsmedel i skogen och kemisk behandling av skogsplantor förbjuds. begär att regeringen lägger fram en plan för omställning av skogsbrukets drivmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samrådsplikt och miljöprövning av skogsbilvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skogslogistik som syftar till att minska det totala transportarbetet. beslutar att skyddsdikning görs tillståndspliktig samt att det generella dikningsförbud som gäller i skall gälla överallt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökad hänsyn till vattendrag i skogslandskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om restriktioner kring genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial samt exoter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om upprättande av ekologiska landskapsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arealerna med naturvårdsbränning och hyggesbränning måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att arbetet med identifiering och skydd av nyckelbiotoper fortsätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökad satsning på ädellöv och löv genom forskning, information och stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogsskyddsarbetet måste accelerera rejält för att skyddsvärd skog skall kunna skyddas i sådan omfattning som krävs för att bibehålla den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera och följa de olika skogsskyddsinstrumenten vad gäller kostnadseffektivitet och kvalitet samt möjlighet till omfördelning mellan olika skyddsformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om aktuella skötselplaner för naturreservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda vilka medel som skall användas för skötsel av biotopskyddsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om offentlighet och kvalitetssäkring av frivilliga avsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avverkningsstopp på identifierad skyddsvärd skog på statlig mark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ersättning för naturminne. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att initiera en översyn av tillåten mängd färsk död ved. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se till att utvecklingsfasen av åtgärdsprogram mot markförsurning genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om gödsling, askåterföring och vitaliseringsgödsling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att insatserna för att inventera och skydda kulturvärden i skogsbrukslandskapet skall öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra en översyn av definitioner och prioriteringar när det gäller skydd av nutida näringsfångslämningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Nokåsanslaget bör uppräknas för att tillgodose de stora behov som påtalas i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att även skogsbrukare skall ha reell åtkomst till LBU-medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av forskning för skogsbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda hur renskötande samer skall ges ökad delaktighet gällande ingrepp i renbetesmarker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogens rekreationsvärde nära tätorter är så viktigt att det bör prioriteras före produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om trävaruindustri och biobränslen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av bredare kunskaper inom skogsvårdsorganisationen och på länsstyrelser samt ökat samarbete dem emellan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av en fortsatt regional förankring inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att närmare pröva hur skogsvårdslagen kan inarbetas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skog inte skall tillgodoräknas som kolsänkor vid uppfyllelse av klimatmål. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att särreglerna vid rationaliseringsförvärv försvinner.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen gällande överlåtelser av skogsmark i syfte att främja småskaligt, långsiktigt ägande och brukande.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att reavinstbeskattning vid intrångsersättningar eller i samband med områdesskydd utgår.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av fler kvinnor inom skogsnäringen. 1 Yrkandena 11, 12 och 52 hänvisade till NU. 2 Yrkande 46 hänvisat till KrU. 3 Yrkandena 57 och 59 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 58 hänvisat till BoU. Skogen är inte bara ett hemvist åt växter och djur, det är växterna och djuren som är skogen. Skogen är dessutom en ekologisk stabilisator; den producerar virke, energi, massafiber, svamp och bär och den är en kunskaps- och kulturbärare och en plats för friluftsliv och jakt. På grund av, eller tack vare, alla dessa värden råder ofta en dragkamp om skogen. Den stora utmaningen ligger därför i att finna former för en skogspolitik där så många värden som möjligt kan nyttjas och utvecklas. Förutom en bra skogspolitik beror tillståndet i skogen av faktorer som rör näringspolitik, regional utveckling och miljöpolitik. i form av industri, skogsägarföreningar, skogsforskning och skogsbolag har likartade utgångspunkter samt är starka i skogsdebatten. Natur- och miljövårdssidan är svagare, för att inte tala om den enskilde medborgaren för vilken skogen är en plats för rekreation och svamp- och bärplockning. Vi behöver lyfta fram kunskap, medvetenhet och engagemang kring vad skogen är och kan ge. Skogens biologiska mångfald är en resurs inte bara för sin egen skull utan även för möjligheterna till mångbrukande av skogen. Skogens diversitet är avgörande för om den har värden för turism, rekreation och friluftsliv. Alternativ till att hugga ned träden finns, framför allt sker sådant skogsbruk i många utvecklingsländer. Den svenska skogspolitiken som varit normbildande har prioriterat skogens virkesproducerande funktion för högt i förhållande till skogens andra värden. Det är dags att vidga vyerna, även i praktiken. I har vi stora regionala skillnader i skogslandskapet. Vi har en mångfald av skogstyper, ägandeformer, industristrukturer och natur- och kulturvärden. Trots stora skillnader i trädslagssammansättning, struktur och ägarförhållanden från söder till norr har vi ett förvånansvärt enhetligt skogsbruk. Det är i stort sett samma metod som gäller överallt, dvs. föryngringsavverkning genom att ta ned största delen av träden samt återväxt, ofta genom granplantering. Det skiljer mest i skala, och i norr är trakterna oftast tiofalt större än i . De gamla miljösynderna med enorma hyggen är också främst en bolagsföreteelse i norr. anser att de lokala förutsättningarna ska spela en större roll i skogsbruket det vinner både ekonomin och miljön på. I lokala förutsättningar räknar vi in naturförhållanden, landskapsbild och friluftsintressen likväl som val av föryngringsmetod, hyggesavgränsning och ransoneringsaspekter. Analys för verkningsfulla åtgärder Vi behöver en mer differentierad syn på skogsbruket och de nyttigheter det ska producera. Behoven och förutsättningarna skiljer sig åt regionalt, liksom mellan ägarkategorier. Datainsamling, utvärdering och skogliga analyser måste göras med beaktande av dessa skillnader. Vi anser att de skogliga analyserna måste ges ökad prioritet. I den senaste riksskogstaxeringen konstateras exempelvis att privata skogsägare i är sämst på generell hänsyn men man har inte medel eller verktyg för att gå vidare med att förstå varför. Beror det på bristande informationsinsatser, bristande kunskaper eller något annat? Så länge vi inte vet orsaken till mönster blir det svårt att åtgärda med hjälp av de rådgivningsinsatser som skogspolitikens genomförande vilar på. Biologisk mångfald i hela Biologisk mångfald är inte något som ska skötas i ett län eller en landsända utan miljömål för skogen ska regionaliseras och implementeras i hela . Detta synsätt måste också avspeglas i medelstilldelning och styrning från och . Ett län som behöver mycket pengar för skydd av ett stort område eller ett ovanligt dyrt objekt, ska kunna få extra medel utan att det omöjliggör annat skyddsarbete. På samma sätt kan varierande fördelningar mellan skyddsformerna krävas beroende på vilka marker som ska skyddas och vilka skyddsinstrument som är lämpligast och framkomligast. För ökad och bibehållen biologisk mångfald i skogen behöver vi även fokusera mer på förvaltning; inte minst med tanke på klimatförändringar, fragmentering av landskapet och insikten att mycket av mångfalden är en följd av brukande. Vi måste se till landskaps- och helhetsperspektiv och klara av att bevara omistliga värden och enskilda hotade arter inom isolerade områden. Vi måste se den biologiska mångfalden ur ett socialt och kulturellt perspektiv med lokal förvaltning som en möjlighet. En långsiktigt hållbar naturvård måste arbeta med lokalbefolkning och markägare, inte mot. Hållbar och rättvis förvaltning är en viktig demokratifråga. Miljömålet ska överordnas produktionsmålet Dagens skogsvårdslag har två jämställda mål: miljö och produktion. De båda målen måste få olika betydelse och tyngd beroende på utgångsförutsättningarna. I en granplantage finns inte mycket naturvärden och då blir produktion naturligtvis huvudsyftet. I en skog som inte har spår av sentida mänsklig påverkan, så kallad urskog, måste miljömålet väga tungt. Att föryngringsavverka en urskogsartad skog är ett irreversibelt ingrepp som inte är förenligt med skogspolitikens miljömål. anser att skogsbrukets uppdrag bör definieras som att bedriva ett ekonomiskt lönsamt skogsbruk inom ramen för de förutsättningar som kraven att bevara eller utveckla den biologiska mångfalden och de grundläggande ekologiska processerna sätter. Långsiktigt nyttjande av en förnybar resurs Trots att arealen skogsmark och virkesförrådet har ökat har många av våra skogsarter minskat. Det beror på att dagens skogsbruk har lett till ett alltmer likformat skogslandskap med likåldriga monokulturer liksom ökad slutenhet. Vidare tas det alltför liten generell hänsyn i skogsbruket, vilket leder till brist på död ved, grova träd, våtmarker, buskar och varierande vegetationsstruktur. förordar en skogspolitik som bidrar till att skogsekosystemens naturliga funktioner och processer upprätthålls som inhemska växt- och djurarter kan fortleva under naturliga betingelser i livskraftiga bestånd. Trakthyggesbruk med plantering är den avverkningsmetod som innebär de avgjort mest genomgripande förändringarna på skogsekosystemet och möjligheterna för arters överlevnad. Trakthyggesbruket är den förhärskande metoden , vilket har lett till att flera av skogens arter är hotade. Kalavverkning är en drastisk åtgärd som påverkar vatten, ljus, värme och näringsförhållanden för skogens organismer. Korta omloppstider, alltför stora hyggen och liten generell hänsyn gör saken än värre. Flera av de rödlistade arterna i skogen har svårt att övervintra hyggesfasen, de hinner helt enkelt inte kolonisera den nya skogen innan det är dags för nästa kalavverkning. Diversa skogar byts i värsta fall mot likåldriga monokulturer, och svårspridda eller habitatkrävande arter fragmenteras och utrotas. Vi har ersatt naturligt uppkomna skogar med planterade skogar. är den alldeles övervägande delen av skogsarealen kraftigt påverkad av modernt skogsbruk. Vi måste framöver modifiera det trakthyggesbruk som förekommer så att den generella hänsynen ökar, möjligheten till naturlig föryngring ökar och mer av skoglig kontinuitet bibehålls. av ensartning och på sina håll ren skövling befinner sig , och några decennier framöver, skogens biologiska mångfald i en flaskhals. Den största utmaningen i dagens skogspolitik blir att överbrygga denna flaskhals. Ett viktigt sätt att göra detta, vilket även påpekas i 2001, är att värna kontinuitetsskogarna och utveckla skogbruksmetoder där den skogliga kontinuiteten bibehålls. Dessa skogar minskar för och ersätts av planterade skogar. Varje sådant utbyte innebär en stor förlust för mångfalden. Vi måste omgående satsa resurser och forskning för att hitta alternativa skogsskötselmetoder där de unika värdena bevaras eller förstärks. Kunskaperna och den praktiska erfarenheten av kontinuitetsskogsbruk är fortfarande dåliga. Vilka skogsområden i landet som inte har omvandlats genom kalhyggesskogsbruk eller utgör sentida skogsplantager är inte kartlagt. Vi saknar både kunskap om hur olika kontinuitetsskogar ser ut och var de ligger geografiskt. Det är därför viktigt att snabbt genomföra en inventering som på beståndsnivå lokaliserar och beskriver kvarvarande kontinuitetsskogar. Detta utgör ett viktigt kunskapsunderlag för framtida rådgivning till markägarna kring alternativa skogsbruksmetoder. En viktig utgångspunkt bakom avregleringen och omläggningen av skogspolitiken 1994 var att mångfalden av brukningsmetoder skulle främjas till gagn för landskapsbild, landsbygdsutveckling och biologisk mångfald. Det är goda intentioner, men tyvärr är skogsbruket fortfarande alltför likformigt. Enligt polytaxinventeringarna 1999-2000 används alternativa avverkningsformer på av den föryngringsavverkade arealen. När trakthyggesbruket slog igenom innebar det ett paradigmskifte inom skogsnäringen. Det är dags för ett nytt paradigmskifte eller åtminstone en kraftig satsning på ett diverst skogsbruk. Bättre ståndortsanpassning är bra både för ekonomin och för miljön. växer bäst på tallmarker, al mår bäst i fuktstråk och boken är känslig för försurning. Det är lokala klimatförhållanden som avgör om självföryngring är lämplig och ifall en skärmställning bör lämnas. anser att de lokala förutsättningarna ska få större betydelse för val av skogsbruksmetod och trädslagsval. Den lokala skogshistoriken inom ett område är en viktig del av ståndortsanpassningen och bör styra såväl trädslagsval som skogsbruksmetoder. Vi anser att ransoneringsreglerna måste skärpas. får maximalt hälften av arealen på en fastighet inom en kommun bestå av kalmark och yngre skog. Kalmark är oftast definierat som hyggen upp till . I områden där föryngring misslyckas blir kalmarksbegreppet verkningslöst då det relateras till ålder. I är bortåt av kalmarken och räknas således inte vid ransoneringsbedömningar. Kalmark bör i stället definieras som mark där en övervägande del av skogen är i en tidig föryngringsfas. Det är inte acceptabelt att enorma sammanhängande skogsarealer saknar skog. I överavverkade områden kräver vi avverkningsstopp. En lämplig gräns för vad som skulle vara ett överavverkat område skulle kunna vara att mängden skog som är äldre än får aldrig understiga av den produktiva skogsmarken på varje enskilt tusenhektarsområde i landskapet. Vi anser även att ransoneringskrav på större fastigheter måste skärpas. ska fastigheter med innehav över 1000 hetktar ha en plan för ett långsiktigt skogsbruk. Dessa fyller inte sin ursprungliga funktion. Överavverkningar i till exempel och är tydliga bevis på detta. Skogsprodukter står för en stor del av våra exportinkomster, är råvara till förnybar energi och täcker även annat inhemskt behov. Skogsbruket sysselsätter också många, men skulle kunna sysselsätta än fler, framför allt i glesbygd. Produktion i form av virkesuttag är således viktig på många sätt och för många. Exploatering av en förnybar naturresurs, såsom skogen är, får dock aldrig göras så att man tar av kapitalet. Skogsindustrin måste anpassas efter ett långsiktigt hållbart virkesuttag. Man kan därmed inte kräva ständigt ökad tillväxt som man gör inom andra delar av näringslivet. Det finns flera faktorer som påverkar möjligheterna till virkesuttag, och flera av dem kan man dessutom påverka. Sätt att öka produktionen på som kommer i konflikt med sociala och ekologiska värden såsom icke inhemska och genmodifierade sorter, skogsgödsling, dikning, intensivt plantageskogsbruk, mindre andel avsatt skog och lägre naturvårdsambitioner är inget som förordar. I stället vill vi föra fram de möjligheter som finns att öka tillväxten utan att ge avkall på miljöhänsynen, såsom logistikrationaliseringar, askåterföring, bättre ståndortsanpassning, bättre återväxter, röjning och gallring, mindre klövviltstammar, satsning på virkeskvalitet och mer vidareförädling. Vi anser även att en ökad diversifiering av skogsbruket är möjlig. Genom att höja produktionen på rent triviala områden får man möjlighet att ta större hänsyn på andra marker. Från bulk till kvalitet fram till har ett stort överuttag av virke gjorts i vissa delar av som den stående biomassan har ökat i . För att bibehålla arbetstillfällen och industrier i överavverkade områden krävs omstrukturering. Man löser inte problemet genom att hugga det sista av det sista, lösningen ligger snarare i mer av vidareförädling samt ökad sysselsättning genom röjnings- och gallringsinsatser. För att möjliggöra denna omställning kan stöd riktade mot en ökad vidareförädling samt en ökad sysselsättning behövas. Den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87) visade på att flera stöd hämmar snarare än främjar en utveckling mot ett modernt och bärkraftigt näringsliv. Exempelvis nämns att transportstödet gynnar den traditionella träindustrin som bygger på sysselsättningsextensiv exploatering. anser att direkta stimulanser för sysselsättning är bättre. Transportstödet bör därför omföras till stimulans för företag med hög förädlingsgrad. Detta kan exempelvis ske genom nedsatta socialavgifter. får inte avverkning i svårföryngrad skog eller skyddsskog ske utan tillstånd. Vi anser att konventionellt skogsbruk över huvud taget inte ska bedrivas i dessa skogar. Avverkning eller skogsåtgärder i syfte att öka naturvärden eller för att uppfylla miljökvalitetetsnormer får dock medges. Hårdare krav på generell hänsyn Eftersom behovet av skyddad mark är beroende av skogsbruksmetoder på omgivande marker krävs stor generell hänsyn i det konventionella skogsbruket om vi ska nå miljömålet med nuvarande skyddsambitioner. Den generella hänsynen är avgörande för vilka effekter en föryngringsavverkan får på biologisk mångfald. når man inte upp till önskad hänsynsnivå genom att följa miniminivåer i lagstiftningen. Vi vill höja rådgivningsnivån som tillämpas av skogsvårdsorganisationen och skärpa lagkraven på generell hänsyn till denna rådgivningsnivå. Vi vill även öka kontroll och påföljd vid överträdelse. Ansvaret ska ligga på skogsägaren som kunskap hos näring och entreprenörer måste höjas. En del av målbilden för ett uthålligt skogsbruk och bibehållen biologisk mångfald är att arealen ädellövskogar och andra lövskogar liksom volymen lövvirke måste öka. ökar lövträdsandelen men inte ädellövskogsandelen. Ökningen är dock inte alls tillräcklig, vilket gör att vi och framgent kommer att ha en råvarubrist i när det gäller lövträ. anser att en vidare satsning på nyetablering av löv i allmänhet och ädellöv i synnerhet är nödvändig om vi ska ha en uthållig produktion och kunna bibehålla naturvärden.