mot · GT02Bo325 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljökvalitetsmålen skrivs in i hänsynsreglerna i 2 kap. 1§ PBL. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att (eller annat regionalt eller nationellt organ) skall få skyldighet att ingripa när en kommun planerar så att det motverkar miljömålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i lagstiftningen förtydligas att skall granska miljökonsekvensbeskrivningar som görs utifrån MKB- och SMB-direktiven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid en översyn av PBL behålla rätt att enligt 12 kap. 1§ PBL ingripa om regleringen av frågor som angår flera kommuner inte samordnas på lämpligt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 5 kap. 7 PBL kompletteras med en möjlighet för kommunen att skriva in krav på transportplaner i detaljplaner för verksamheter som skapar mycket transporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i PBL bör ställas krav på en viss miniminivå av planeringskompetens. Plan- och bygglagskommittén redovisade sitt slutbetänkande. Kommittén beräknar att får en ny plan- och bygglag . I kommitténs direktiv framgår huvuduppdraget; Kommitténs förslag ska tillgodose kraven på främjande av en långsiktigt hållbar utveckling. Den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling manifesteras i miljökvalitetsmålen. är ett viktigt rättsligt instrument för att nå 15 miljömål. Men den dåliga samordningen mellan lagstiftningen och uppsatta mål ger allvarliga konsekvenser. Tyvärr gör det enkelt för sig och konstaterar att plan- och bygglagstiftningen tillgodoser i stort sett de krav som kan ställas för att miljömålen ska beaktas vid planläggning och andra beslut. I själva verket saknar kommitténs förslag grundläggande delar som effektivt styr mot målsättningar om en bättre miljö, trots att det var utredningens huvuduppdrag. behöver reformeras för att bli ett fungerande instrument för att nå miljömålen. Främst saknas målstyrande lagregler för bättre miljö. Möjligheten att uppfylla majoriteten av miljömålen påverkas på ett avgörande sätt av den fysiska planeringen. Ett tydligt exempel på det är delmål ett under miljömålet God bebyggd miljö, att samhällsplaneringen ska skapa förutsättningar för att minska transportbehovet. Detta utpekas i Klimatstrategi för vägtransportsektorn som en av de långsiktigt viktigaste insatserna för minskad miljöpåverkan från vägtrafiken. har i sin bevakning av hur miljömålen hanteras i kommunerna konstaterat att miljöhänsyn väger lätt vid möjlighet till investeringar. Ändå kan ingen ingripa om kommuner planerar så att de av beslutade miljömålen motverkas. Det råder stor enighet om att ett regionalt perspektiv är avgörande i viktiga miljöfrågor, som utvecklingen av gröna stråk för biologisk mångfald, planering för minskat bilberoende m.m. Ändå har föreslagit att ska förlora rätten att ingripa när en kommun planerar på ett sätt som skadar den regionala utvecklingen. Det innebär att ingen kommer att kunna ta ansvar och ingripa om den regionala utvecklingen inte är hållbar. Kommuner kommer ju sannolikt endast att överklaga grannkommuners beslut om de är ogynnsamma för den egna kommunen, inte om de bara är ogynnsamma för den regionala miljöpåverkan. Dessutom är det erfarenhetsmässigt så att den kommun som vågar störa grannrelationerna genom att överklaga, riskerar att bestraffas av grannkommunen i ett senare skede då andra samarbeten störs. bör granska att miljökonsekvensbeskrivningar tar med helheten och strukturella effekter. Med skärpta krav på miljökonsekvensbeskrivningar genom MKB- och SMB-direktiven riskerar kreativiteten att öka hos vissa kommuner att göra konsekvensbeskrivningar som stöder de beslut man vill ta, oavsett de verkliga miljökonsekvenserna. Det finns åtskilliga exempel på miljökonsekvensbeskrivningar som medvetet avgränsats eller utformats på ett sätt som döljer miljöskadliga effekter. För att säkra en hög nivå på konsekvensbeskrivningarna bör få till uppgift att kontrollera att miljökonsekvensbeskrivningarna blir ordentligt gjorda. efterfrågar i rapporten för vägtransportsektorn förändringar i PBL så att kommunerna får stöd för en transportsnål planering genom att kunna ställa krav på att transportgenererande verksamheter genom transportplaner konkretiserar hur man ska effektivisera transporterna, detta har även efterfrågats bl.a. av i som ett sätt att öka kommunens inflytande över transportutvecklingen. Det har skett stora nedskärningar i planeringsresurserna på såväl lokal, regional som nationell nivå, vilket underminerar möjligheterna till långsiktig planering. Därför borde det i PBL ställas krav på en viss miniminivå av planeringsresurser. har exempelvis krav på en viss planeringskompetens i sin nya PBL.