mot · GT02U371 · 2005-10-05 00:00:00 — En annan svår, men oerhört betydelsefull global fråga, är den om sexuella och reproduktiva rättigheter och hälsa, SRHR. Att kvinnor själva får bestämma över sin sexualitet och sitt barnafödande är av grundläggande betydelse och en mycket viktig jämställdhetsfråga. Därför är den också mest kraftfullt motarbetad i oheliga allianser mellan fundamentalister fångna i patriarkala mönster från olika religiösa samfund. Patriarkal kontroll innebär att kvinnors rörelsefrihet och kroppar konkret kan beskäras. Även om insikten spridits om att aidsoffren , mer än någonsin, är fattiga kvinnor i fattiga länder, och att människohandel för sexuella ändamål och prostitution blivit ett hot mot folkhälsan överallt, kämpar vidare med sitt kondomförbud, arm i arm med exempelvis inflytelserika konservativa politiker i . Skyldigheten att ingripa mot barnäktenskap eller kvinnlig omskärelse är långt ifrån omfattad av alla. HBT-personers rättigheter som mänskliga varelser finns över huvud taget inte med på FN-dagordningen. SRHR-frågorna är således mycket marginellt behandlade i slutdeklarationen från . Reproduktiv hälsa nämns, men däremot inga rättigheter, och sexualiteten är ett fullständigt osynliggjort mänskligt fält. Här måste arbeta vidare på det modiga sätt som skett, framför allt genom att skapa allianser för attitydförändringar och policyutveckling. Det återstår också att i biståndsprogram på fältet synliggöra kvinnor, deras behov och att betona mäns ansvar för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vi välkomnar därför särskilt det initiativ som tagits av bland andra utrikesminister i syfte att verka för jämställdhet och ta till vara kvinnors erfarenheter i arbetet med att skapa den fredsbyggande kommissionen. Miljön på jorden är allas gemensamma ansvar och får inte längre betraktas som privat egendom för några få att exploatera och föröda, men miljörelaterade frågor blev ytterst styvmoderligt behandlade på toppmötet. Den här typen av problem tar ofta ingen hänsyn till nationsgränser och förenar alla världens länder i behov av gemensamma lösningar. beräknas jordens befolkning uppgå till 8 miljarder, och kommer hälften av jordens befolkning att lida av vattenbrist, bara för att peka på ett exempel. I takt med alla gränsöverskridande utsläpp, en eskalerande klimatstörning, en alltmer hotad havsmiljö och sinande naturresursbaser behövs en mycket starkare miljöfunktion inom FN. anser att uppslutningen för miljöfrågorna i hög utsträckning kan bidra till att vitalisera FN-systemet och stärka FN:s roll. Behoven av lösningar sträcker sig bortom traditionella avgränsningar och kan därför bidra till ett nytänkande i så väl former som metoder. Därför bör en vitalisering av FN-systemet ta en särskild utgångspunkt i att stärka organisationen för miljö- och hållbarhetsfrågor och att följa upp oavslutade överenskommelser från FN:s miljötoppmöten i , 1992 och . Ett av det viktigaste konkreta resultatet från blev att FN:s miljöprogram (United Nations Environmental Program), bildades. utför ett mycket omfattande arbete. Det är viktigt att är drivande inom alla internationella kanaler för att tidigare fattade beslut ska leda till handling och för att målkonflikter med miljömålen ska undvikas. anser därför att det är hög tid att verkar för att ska uppgraderas till att bli en fullskalig världsmiljöorganisation (WEO, ) med mandat till verklig förändring och kunna driva mål i en separat miljödomstol. I den domstolen bör även miljörörelser ha rätt att driva processer. vill också att det arbete som lämnades oavslutat i fortsätter, och tydligare kopplas till millenniemålen. möjligheter är ovanligt stora att även på detta område ta en ledande ställning för policies, kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad, liksom i konkreta sakfrågeförhandlingar. Tiden är helt enkelt inne för en global och överstatlig rättsordning för att värna den globala livsmiljön och har ett ledarskapsansvar i den processen. Handel, utveckling och miljö Både för utveckling och fattigdomsbekämpning rent allmänt är handelsfrågorna av yttersta vikt, men också i relation till den globala miljön och överlevnadsförmågan . har upprepade gånger uttryckt att det måste finnas en ömsesidigt stödjande relation mellan för världshandeln och de multilaterala konventionerna på miljöområdet och på det sociala området. menar att detta är en alltför defensiv hållning. Den undviker den centrala frågan om vad som händer vid målkonflikter dem emellan. Internationella avtal och konventioner är viktiga och bör utvecklas genom att man kopplar kontrollmekanismer och bindande beslut till deras undertecknande. Det finns en risk att dagens kortsynta ordning, där handelssystemet ständigt får tolkningsföreträde över demokratiskt fattade beslut, permanentas, eftersom miljöjurister sällan är inkopplade när sådana tvister avgörs. Handelstvister avgörs av handelsjurister och miljö och social hänsyn blir då reducerade till handelshinder. Inom världshandelsorganisationens regelverk och i andra handelsrättsliga överenskommelser behöver man i stället mer betona de paragrafer som beskriver hur olika länder ska kunna skydda sina ekologiska värden. Att vissa länder skaffar sig kostnadsfördelar genom att inte ta ansvar för en hållbar utveckling utgör ett hållbarhetshinder, och det bör betraktas som mer allvarligt än handelshinder. Vid sådana avgöranden kan en internationellt verksam miljödomstol fälla avgörandet på ett auktoritativt sätt. Eftersom målkonflikter till miljö- och utvecklingsmålens nackdel hotar att upprepas anser vi att internationella miljökonventioner, (Multilateral Environmental Agreements), ska kopplas till en sådan internationell miljödomstol och att den främst ska se till att konventionernas intentioner efterlevs. Denna miljödomstol ska kunna utgöra en del av i och där ska även frivilligorganisationer ha talerätt. Vidare vill se en tydligare roll och mer resurser för FN:s arbetsrättsliga organ, , för handelsorganisationen och för , som knyter ihop sambanden mellan handel, utveckling och miljö. Arbetet med att kartlägga miljökonsekvenser av krig, ett av banbrytande arbetsfält, borde utvidgas. De flesta militära konflikter får negativa, ibland förödande miljökonsekvenser, som drabbar civilbefolkningens hälsa och miljö efter att ett fredsavtal uppnåtts. och vatten kan förödas och göras obrukbara för odling och försörjning, minfält kan för alltid förhindra tillgänglighet till mark, bomber mot storstäders infrastruktur av vatten och avlopp får massjukdomar till följd. Miljöeffekter används också som ett led i propagandan mellan krigförande eller fientliga parter i en konflikt. I samband med en krigssituation är information alltid censurerad eller kraftigt partisk. Om media och myndigheter sprider uppgifter om att vatten är förgiftat eller att radioaktivt material eller andra gifter används mot befolkningen är dessa uppgifter erkänt svåra att kontrollera, men får direkt oerhörda psykologiska effekter bland befolkningen. Frågan om Natos användning av så kallat utarmat uran vid beskjutningarna mot 1999 gav till exempel en blixtbelysning av hur miljöargument användes av alla parter. om miljökonsekvenser av konflikten var banbrytande och startade en bred diskussion om vilken typ av vapen som används, liksom om angreppens miljö- och hälsoeffekter. Det avgörande är att det finns ett från konflikten oberoende organ som kan kartlägga och informera befolkning, medier, organisationer och myndigheter samt bidra med förslag på möjliga åtgärder för att återskapa en sargad miljö. anser att regeringen bör verka för att kan göra sådana miljökonsekvenser vid alla typer av militära konflikter eller aggressioner, oavsett om dessa haft stöd i FN eller inte. .Frihetens gudinna står på vakt i ./ Om du har får du rum i hennes famn. Hon som hade fred och frihet som sitt stolta mål så synd att hennes huvud var ett hål! Var blev ni av, ljuva drömmar om en rimligare värld?/ Hon som hjälper förtrycket med att låna det sitt svärd. Var är dom , alla löss från barbariets dunkla natt,/ fascismens korpraler? Jo, dom sitter där dom satt. Vi som satts att leva i besvikelsens epok ja vad gör vi nu? Vad ska vi tala på för språk? Ett sätt är att, även om det blåser lite kallt, tro på det vi trodde på trots allt!