mot · GT02MJ394 · 2005-09-27 00:00:00 — Därför krävs internationella överenskommelser för att minska utsläppen. Runt och återstår problem att lösa vad gäller bl.a. övergödning och fiskdöd. Även här krävs omedelbara överenskommelser. anser därför att arbetet i nätverket of environment samt andra bilaterala och multilaterala projekt och överenskommelser i syfte att åstadkomma miljöförbättringar ska uppmuntras. Internationellt måste även hårt driva en översyn och harmonisering av tillämpningen av de lagar och konventioner som fortfarande gör haven till allas rätt men ingens ansvar vad gäller utsläpp och rovdrift på havets naturresurser. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkat på i motion 2004/05:MJ369. förordar att arbetar för en internationell miljödomstol. Detta för att stärka miljöns ställning i internationella sammanhang och för att ha ett forum där brott mot internationella överenskommelser och konventioner på miljöområdet kan behandlas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Svensk miljöpolitik behöver få ett strategiskt nytänkande EU-perspektiv som är kopplat till miljömål och deras behov av åtgärder. Miljöaspekten måste stärkas både på strategisk nivå och i det löpande, detaljinriktade beslutsarbetet inom områdena transport, energi, jordbruk, inre marknad, näringsliv, utveckling, fiske, ekonomi, handel och yttre förbindelser. Miljömål måste bli mer vägledande när svenska ståndpunkter vid rådsmöten tas fram än vad som är fallet . Miljöambitionen och kopplingen till miljömål behöver höjas där deltar i det löpande, konkreta arbetet i ministerråd och parlament inom dessa politikområden. För att kunna nå miljömålen måste regeringen och myndigheterna driva miljöfrågorna systematiskt inom dessa sektorsområden och inte som främst i miljörådet. På EU-nivå fattas löpande beslut som får konsekvenser för svensk miljö och hälsa. En svensk strategi, taktik och systematik för det löpande miljöarbetet inom de uppräknade sektorerna behöver upprättas eftersom det är just där orsakerna till de mest svårlösta problemen finns. På EU-nivå har IPP-begreppet lanserats (integrerad produktpolicy), vilket innebär ett helt livscykeltänkande. Vi anser att den ska vara pådrivande så att IPP får genomslag i hela EU. Den bör också driva på att Cardiffprocessen, att integrera miljöhänsyn i alla sektorsområden, skall skyndas på. Detta bör ges regeringen tillkänna. Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot. Det är de fattiga ländernas befolkning som riskerar att drabbas hårdast av sådana förändringar. Det blir också allt tydligare att den förstärkta växthuseffekten på grund av mänsklighetens utsläpp av växthusgaser är den viktigaste orsaken till den pågående förändringen av klimatet. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Det tar att värma upp oceanernas enorma mängd vatten. Därför sker klimatförändringarna med stor fördröjning efter att utsläpp gjorts. När man säkert kan notera förändringarna, kan det därför vara för sent att ingripa med måttliga åtgärder. Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. lägger en särskild klimatmotion där vi fördjupar vår politik och tar därför endast upp de viktigaste frågorna kring klimatpolitiken i denna motion. anser att det är viktigt att slår fast att de klimatpolitiska målen som tidigare beslutats ska gälla. måste vi nu börja se bortom 2010 och precisera utsläppsmål , 2050 och 2100. Regeringen bör tydliggöra hur man ser på de olika sektorernas möjlighet att bidra till att uppnå miljömålen. Om vi delar upp arbetet i fem politiska områden, nämligen energipolitiken, industripolitiken, bostadspolitiken, trafikpolitiken och jordbrukspolitiken, anser vi att dessa områden har olika möjligheter att bidra till det kortsiktiga nationella målet på en minskning av växthusgaserna med 4procent. Vi anser att energisektorn och bostadssektorn bör ta större ansvar för att når sina kortsiktiga klimatmål än jordbruks-, industri- och trafiksektorerna. På är det däremot ytterst viktigt att trafiksektorn kraftfullt bidrar till minskningen av växthusgaser. Klimatfrågan är global och för att nå en lösning måste världens länder samarbeta. Därför är det så viktigt att man enas om långsiktiga internationella överenskommelser. Dock innebär den överenskommelse världssamfundet enades om i Kyoto endast en liten reduktion av koldioxidutsläppen . Man kan därför räkna med att koldioxidhalten i luften kommer att fortsätta att öka. Förhandlingar behöver påbörjas om kraftigt reducerade utsläpp för att dämpa ökningen av koldioxidhalten. Dessutom behöver man arbeta vidare med att reducera utsläppen av andra klimatpåverkande gaser. vill också verka för effektiva ekonomiska styrmedel. För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. anser därför att EU bör få ökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. Det är viktigt att inte det land som vill göra minst sätter takten i EU:s miljöarbete. Ekonomiska styrmedel har visat sig effektiva. Inom en del verksamhetsområden bör ställas krav på utsläppsrätter medan andra är mer lämpade för en koldioxidskatt. Vi vill att EU inför en europeisk miniminivå för koldioxidskatt på de områden som inte omfattas av ett fungerande system med utsläppsrätter. Detta skulle få betydelse också i övriga EU-länder, som då inte kan skaffa sig konkurrensfördelar genom att ha lägre miljökrav. En av de viktigaste åtgärderna på EU-nivå för att minska växthuseffekten är det nu påbörjade systemet med handel med utsläppsrätter. När det gäller att förespråka ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken har en lång och stolt historia . motionerade i om miljöskatter och om skatteväxling . Överlåtbara utsläppsrätter framfördes av i som förberedde . Exempelvis gjordes ett särskilt yttrande i betänkandet SOU 1993:27. Utsläppsrätter används effektivast om staten säljer rätterna genom auktion. Då kan man undvika den svåra myndighetsbedömningen om vem som bäst behöver släppa ut de skadliga gaserna. Tyvärr har EU låst sig för att utsläppsrätterna i huvudsak ska delas ut gratis efter de behov som varje anläggning har 20052007. 20082012 ska av utsläppsrätterna delas ut gratis. Förhoppningsvis kommer man att gå över helt och hållet till auktionsprincipen. För att få en effektiv miljöstyrning bör man år för år minska mängden utsläpp som tillåts tills man når ner till önskvärd nivå. Utsläppsrätten bör gälla så att en försäljning av den ger ett kraftfullt incitament till en anläggningsägare att satsa pengar på att modifiera sin anläggning så att anläggningen ger mindre utsläpp. Energipolitiken är troligen nyckeln till om på kort sikt ska klara sina klimatåtaganden. En negativ utveckling med kraftigt ökad användning av fossila bränslen i energiproduktionen är tyvärr trolig med nuvarande politik. Regeringen har givit klartecken till en ny gasledning från till , och det planeras för en ökad användning av naturgas i . vill ha en ny energipolitik där målet att minimera användningen av fossila bränslen får högsta prioritet. För att kunna åstadkomma denna förändring av klimat- och energipolitiken på ett sätt som är ekonomiskt och socialt hållbart krävs att omprövar beslutet att avveckla kärnkraften. Vi anser att det nu inte bara är läge för att sluta med den förtida avvecklingen av kärnkraften utan också att öppna upp för möjligheten för nya kärnkraftverk. I valet mellan nya fossila elkraftverk och kärnkraft väljer kärnkraft. Det finns dock flera andra energislag som också måste utvecklas nu och . Framför allt vill vi här peka på en fortsatt utveckling av biobränslen. har redan en stor andel biobränslen, men huvuddelen av dessa används i värme- och inte elproduktion. Det är viktigt att ytterligare utveckla detta område. Vi presenterar vår energipolitik i vår motion Energipolitik för tillväxt och välfärd. har både i sin motion En liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik samt i sin trafikmotion framhållit vikten av att regeringen snabbt skapar förutsättningar för storskalig användning av förnybara drivmedel. För att på lång sikt möta de klimatutmaningar vi står inför och på kort sikt leva upp till EG-direktivet krävs dels ytterligare forskningsinsatser, dels skattereduktioner på denna energi. Det är angeläget att det garanteras hållbara villkor och långsiktiga beslut för framtagande och försäljning av förnybara drivmedel. anser att snabbast möjligt ska öka inblandning av förnybara drivmedel i bensin och diesel, vilket kan ske med befintlig bilpark. Det innebär dock ett nationellt beslut för dieselinblandningen och ett EU-godkännande för ökad etanolinblandning i bensin. Vi har tidigare tryckt på att inblandning eller övergång till förnybara drivmedel ska vara ett krav för att få fortsatt skattenedsättning för jord- och skogsbrukets maskiner. Framställningen av drivmedlet måste ske på ett sådant sätt att den totala negativa miljöbelastningen minskar. Hälften av , och en fjärdedel av världens, etanol framställs ur eten, som i sin tur produceras från råoljan. Etanol bör framställas på ett miljömässigt sätt och ur växande gröda. Ett certifieringssystem bör införas för att säkerställa den totala miljönyttan. På ser vi en mångfald av alternativ, varför det är av vikt att definitionen av vad som kan anses som miljöbränsle och miljöbilar inte får begränsas. Detta bör ges regeringen tillkänna. anser att vätgas samt nya alternativa lösningar ska inkluderas utöver de i direktiv /77/EG nämnda förnybara källorna. Luftkvaliteten i våra storstadsområden är fortfarande oroande vad gäller marknära ozon och partiklar. Även andra utsläppsnivåer, t.ex. olika typer av kväveoxider (NOx), polyaromatiska kolväten (PAH), lättflyktiga organiska ämnen (VOC), utgör också lokala problem. Den största källan till luftföroreningar är fortfarande trafiken men även nya områden som småskalig vedeldning kan orsaka problem. Ett annat område som tydligt bidrar till luftföroreningarna är båttrafiken. Här bör ytterligare åtgärder göras för att minska utsläpp av bl.a. svaveloxid och kvävedioxider. Detta gäller både möjligheten att ställa krav på färjetrafiken och på den internationella handelsflottan. Här borde åtgärder kunna göras nu när klassats som PSSA-område. Regeringen bör också verka inom EU för att få tydligare regler och regleringsmöjligheter vad gäller färjetrafikens utsläpp. Dessa påverkar ofta miljön i hamnstäderna på ett substantiellt sätt, och möjligheterna för kommunerna att ställa krav på t.ex. avgasrening är små. Detta bör ges regeringen tillkänna. I Allians för motion om miljömålen (2004/05:MJ35) lades fram förslag på skärpta miljökvalitetsmål när det gäller ozon och partiklar. har generellt sätt en god tillgång på bra dricksvatten. Detta är en omständighet som vi inte delar med större delen av världen och det är uppenbart att vattenförsörjning kommer att vara en av vår tids viktigaste miljöfrågor. Vi anser att detta måste synas tydligt i internationella arbete såväl som i vårt biståndsarbete. Generellt sätt har en hög grundvattenkvalitet. Trots detta finns det exempel på områden där t.ex. pesticider från jordbruket har återfunnits i grundvatten. Tydligare regler och skyddsområden måste till för att säkerställa att vidare förorening inte sker. anser att varje vattenavrinningsområde måste få sitt lokalt anpassade åtgärdsprogram, det ska t.ex. vara möjligt att införa restriktioner mot användning av natur- och handelsgödsel i vissa områden beroende på hur de lokala förhållandena ser ut. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ett möjligt verktyg för att förbättra miljökvaliteten inom de olika områdena är att möjliggöra för handel med utsläppsrätter. Avrinningsområde utgör välavgränsade områden för handel med utsläppsrätter. Regeringen borde ge i uppdrag att undersöka möjligheten att införa en sådan handel på de mest skadliga utsläppen till vatten. Det är viktigt att om en sådan handel införs även starten av projektet sker på marknadsmässigt rätt grund, dvs. en auktionering av utsläppsrätterna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Havets miljö och naturresurser I miljöpolitiken måste vi våga fokusera och prioritera. Vi kan inte göra allt på en gång. Det genomförda havsmiljöarbetet är ett misslyckande. Bra förslag som förts fram har inte genomförts. Ett stort genomförandeunderskott som aldrig skulle ha tillåtits på land är fortfarande en verklighet i havsmiljöpolitiken. Regeringens egen kom till slutsatsen att vi kommit till vägs ände. Miljö- och naturresurssituationen i haven är akut och snabba åtgärder är nödvändiga. liberalerna har hela krävt att de första mest akuta delarna i en havsmiljöstrategi ska tas fram och kompletteras med konkreta beslut om åtgärder och förstärkta resurser. Regeringens svar blev en skrivelse där avsaknaden av operativa förslag är total och man istället fyller på med ytterligare ett trettiotal utredningsuppdrag. Regeringen bör återkomma till med detta i form av en proposition. Detta krav kvarstår och är det upp till bevis för regeringen. Hur snabbt kan en åtgärdslista presenteras? Hur stort genomslag får den nationella strategin för havsmiljön i den kommande transportpolitiska propositionen och kommande proposition om samhällets säkerhet? Internationellt har vi krävt ett kraftfullt intensifierat arbete i EU, FN och andra internationella forum där förhållningssätt varit påtagligt passivt och avvaktande. Bokslut över förd havsmiljöpolitik blir alltså detsamma som gav i början av mandatperioden: brist på genomförande i ett läge då situationen i våra hav, speciellt , är alarmerande. kan inte vänta ! Havsmiljöpolitiken, i synnerhet för , är ett område där både ett nationellt och ett internationellt genombrott nu är nödvändigt menar . Hotet om en oljekatastrof i den ökande och täta oljetankertrafiken i och sommarens övergödningschock talar sitt tydliga språk. Läget är nu sådant att inte enbart miljöorganisationerna utan också enskilda, företagare, landshövdingar och regioner i kräver en mer aktiv politik för att möta speciellt olje-, utfisknings- och övergödningshoten. Runt är enigheten numera stor när parlamentariker från de olika länderna, inklusive , samlas om att kraftfulla åtgärder måste till för att rädda vårt gemensamma innanhav. I EU är strategier under framtagande. Tiden är alltså helt rätt för ett politiskt lyft för havsmiljöpolitiken. anser att har ett ansvar och en unik möjlighet att leda regionen i en sådan kraftsamling. Vi kan och bör ta initiativet och verka aktivt i Helcom och i EU för att få alla att öka sina ansträngningar och leva upp till beslut som fattats och medverka i de nya som måste till. Ett av huvudproblemen i det svenska havsmiljöarbetet är bristen på samordning och en splittrad och oklar ansvarsfördelning. Att lösa problemen i havsmiljön är enligt en av de viktigaste uppgifterna i svensk miljöpolitik, och uppgiften kommer att finnas kvar . Ska vi lyckas stärka genomförandet och upprätta en för gemensam handlingsplan för krävs det nya grepp. Vi anser att ett tydligare ministeransvar krävs för havsmiljöfrågorna. En östersjöminister bör utses att ha det övergripande ansvaret för frågor som rör /havsmiljön så att frågorna inte längre bollas mellan olika departement och statsråd. Att får det övergripande ansvaret för havsmiljön är bra men uppgiften att identifiera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna bör enligt inte ligga hos en myndighet. Det uppdraget bör ligga hos den oberoende hållbarhetskommission vi föreslagit. Havsmiljöns krav måste ges större tyngd i arbetet hos alla berörda myndigheter och marin forskning och miljöövervakning utökas och samordnas bättre. De tre centren bör ges utökade roller inom både forskning och miljöövervakning i enlighet med förslag från expertpanel som bereds i . Arbetet med att inrätta ett internationellt tvärvetenskapligt forskninscentrum för havs- och kustmiljö bör påbörjas så att forskning kring land och hav samordnas bättre. Just nu finns unika möjligheter att lyfta fram havsmiljöfrågorna i regionen och få till en räddningsplan för . Åtta av de nio östersjöstaterna är medlemmar i . Det finns genom Helcom () ett välutvecklat samarbete, där även medverkar, i regionen. Det finns i många av länderna ett etablerat arbete med hållbar utveckling, hög medvetenhet om problemen hos befolkningen och gott miljövetenskapligt kunnande och forskning. Dessutom är flera strategier under utarbetande i EU. är tiden inne för ett politiskt genombrott. måste agera handlingskraftigt och verkligen använda Helcom, inte bara lyssna av och bevaka. bör driva frågan om upprättande av en för EU gemensam handlingsplan för . Helcom har påbörjat ett sådant regionalt arbete men detta måste bli en EU-angelägenhet. menar att det är dags för att ta initiativet och medverka till det internationella politiska genombrott som behövs för miljö. Det var en av de högst prioriterade åtgärderna i önskelistan i Miljövårdsberedningens larmrapport och kust utan övergödning som presenterades . bör ta initiativet och kalla till en ny om . kan och bör leda regionen i en kraftansamling där lägets allvar tydliggörs och vägen framåt för att trappa upp det gemensamma arbetet för havsmiljön undersöks och ett gemensamt handlingsprogram en räddningsplan för tas fram. Initiativ bör tas utan att invänta EU:s strategi, det krävs arbete för att driva på den strategin. I EU är det helt avgörande att en europeisk marin strategi nu tas fram. Det grundliga arbete som lagts ned får inte vara ogjort. Här måste agera kraftfullt och trycka på för att så ska ske. Att det i en sådan tvärsektoriell strategi fastställs att havet ska nyttjas på ett hållbart sätt, med utgångspunkt från försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Kommande generationers nyttjande av haven och de ekosystemens möjligheter att svara på förändringar måste säkerställas. Denna grund måste finnas när andra strategier sedan läggs fast. De juridiskt bindande regler som även strävar efter kan uppnås i kommande direktiv. Vad gäller är det mesta som sagts om tillämpligt även där vad gäller olja, övergödning, miljögifter och utfiskning. Glädjande är att här redan finns redan lokala förvaltningsplaner i bruk i (avlysta områden, överenskomna av fiskare och forskare) och i (fredade perioder, överenskomna av fiskare och forskare). Regionala förvaltningsplaner är en av de viktigaste delarna i EU:s nya fiskepolitik och även i förslag. Vi tror detta är modellen för framtiden. För är situationen för torsk högst otillfredsställande. Fiskeförbud är just nu enda alternativet. Inom EU måste återhämtningsplaner för , och och tekniska regler för fisket i området snabbt komma till stånd. Det är ytterst viktigt att selektiva redskap, särskilt en sorteringsrist i kräfttrålar, och ändrade maskstorleksbestämmelser och minsta landningsstorleksbestämmelser för plattfiskar införs på gemenskapsnivå för att motsvara forskarnas rådgivning och möjliggöra annat fiske än torskfiske. Problemet med det resursslöseri som dumpning av fisk innebär i nuvarande system måste åtgärdas. När kvoten för en art är slut får den inte längre landas, varför den får sorteras ut och slängas tillbaka i havet. Problemet är att denna fisk inte överlever så det gynnar varken beståndet eller fisket. Ett förändrat kvotsystem och redskapsutveckling kan vara delar i lösningen på problemet. Vattnet i innehåller redan så mycket fossil olja som vatten från . Detta är bl.a. resultatet av illegala utsläpp av oljeavfall när fartyg rengör tankar och maskiner samt tömmer ofiltrerat vatten i . kraftfulla ökning av oljeexport över östersjöhamnar fortsätter. Vetskapen om att snart olja fraktas över motsvarande 200 borde vara nog för att öka insatserna att rädda detta känsliga hav. egen beredskap att ta hand om utsläpp begränsar sig till . De fartyg som fraktar olja över kan ha i lasten. av de fartyg som trafikerar har säkerhetsbrister, och enligt uppgift beräknas oljetrafiken öka . Inte heller oljeskadeskyddet i strandzonen eller den uppföljande verksamheten efter genomförda oljebekämpningsoperationer är tillräckligt eller tillräckligt samordnat och inövat. Trafikrapportering och övervakning behöver också samordnas och utökas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Genom att höja beredskapen, utnyttja marknadskrafterna och genom EU kan kraftfullt bidra till att möta och minska hoten från de kraftigt ökande och ofta undermåliga oljetransporterna. I klassning som särskilt känsligt havsområde (PSSA) har ribban lagts för lågt. Skyddsnivån får inte enbart hamna på en nivå av ruttdragning, trafikseparering och några områden att undvika utan måste också innehålla ytterligare skyddsåtgärder. måste fortsätta att tillsammans med övriga som ansökt om PSSA-klassningen utarbeta och snabbt ansöka om ytterligare effektiva skyddsåtgärder. Detta bör ges regeringen tillkänna, vilket vi yrkat på i motion 2004/05:MJ369. Beredskapen höjer vi genom att utse nödhamnar, öka trafikövervakning/trafikrapportering, förstärka räddningsberedskapen och genom snabb och effektiv och oanmäld kontroll både till sjöss och i hamn. har fortfarande inte ett juridiskt hållbart system av nödhamnar som EU krävt för att förhindra en upprepning av den uppmärksammade oljekatastrofen utanför , då en läckande oljetanker drogs mellan olika hamnar som inte ville ta emot den tills olyckan var ett faktum. och har detta nödhamnssystem. har länge krävt att detta problem måste lösas . Detta bör ges regeringen tillkänna. Nationellt bör /arbete med att knyta samman dagens olika rapporteringssystem (Sjöbasis) få högsta prioritet, snabbt fullföljas och tas i funktion. Den modernisering av lednings/övervakningscentraler som startats måste också snabbt genomföras. Utökad aktiv trafikövervakning/trafikrapportering är nödvändig. , och har genomfört ett utökat aktivt övervakningssystem av trafiken i (GOFREP) och redovisar en 80-procentig minskning av olycksrisken drift. anser att ett liknande system snabbt kan behöva upprättas för södra . Detta bör ges regeringen tillkänna. Åtgärderna för oljeskadeskydd till sjöss, i strandzonen och åtgärderna för uppföljande verksamhet måste förbättras, utvecklas och säkras ekonomiskt och funktionellt. En oljeskyddsavgift på varje landat ton olja har i byggt upp en oljeskyddsfond som finansierat uppbyggnaden av det lokala och regionala oljeskyddet men även nationella åtgärder. anser att det bör undersökas om ett sådant system kan påskynda och säkra de åtgärder som behöver vidtas nu och i . Marknadskrafterna utnyttjas genom att ge befraktaren ett större ansvar för valet av transport, utarbeta kravspecifikation för upphandling av sjötransporter i , informera om vem som använder vilka fartyg, genom åtgärder för att underlätta för kvalitetssjöfart, säkerställa att begreppet kvalitetssjöfart innebär fastställda kvalitetskrav på alla områden som påverkar miljön och vidareutveckla systemet med ekonomiska styrmedel. Fiskbestånden hotas av utfiskning. Detta gäller i synnerhet torsken. Därtill kommer de tusentals fåglar och däggdjur som dödas av nät och andra fiskeredskap. linje i fiskefrågan är klar. Det är inte det traditionella kustfisket som hotar eller till och med utplånat fiskbestånden längs de svenska kusterna, problemet är det storskaliga industriella fisket. Andra allvarliga hot utgörs av övergödningen och spridningen av miljögifter. Vi måste lägga stor kraft på att få till stånd internationell samverkan men kan och måste även agera nationellt. Jordbruket måste intensifiera arbetet med att minimera miljöbelastningen. Utsläppen från transporter måste minska. Kunskaperna om kemikaliernas effekter måste öka. Det handlar inte minst om spridningen av hormonliknande substanser, vilka misstänks ligga bakom observerade skador på fisk.