mot · GT02Ub339 · 2005-10-03 00:00:00 — I den situation vi befinner oss i är detta en konstig prioritering. Det viktiga måste vara att kvalitetskraven för lärarbehörighet hålls. Genom att underlätta validering och därpå följande komplettering med relevant utbildning för att nå behörighet, blir det också lättare att rekrytera duktiga personer till läraryrket. I samband med valideringen skall rekommendationer ges om vilka kompletteringar som krävs för att individen utifrån sina tidigare meriter skall uppnå lärarbehörighet. Det är signifikativt att det i stort sett inte finns några lektorer kvar i den svenska skolan. När skolans kunskapsuppdrag nedvärderats anses det inte heller så viktigt med välutbildade lärare. Läraryrkets låga status bidrar också till att det inte är attraktivt för forskarutbildade att söka sig till skolan. Denna utveckling behöver vändas. För att åstadkomma det krävs att den skolnära och skolrelevanta forskningen och forskarutbildningen stärks. Skolans utveckling behöver i högre grad vara baserad på forskning och beprövad erfarenhet. Lärare skall inte behöva vara hänvisade till enbart sin egen personliga erfarenhet. Vi vill öka lärares möjligheter att bedriva skolrelevant forskning. Det ger fördjupning och nya karriärvägar för lärare. Att aktiva lärare får möjlighet till forskning och forskarutbildning bidrar till att forskningen bedrivs kring frågeställningar som är relevanta för skolans verksamhet. Lärare skall inte längre vara bortkopplade från utvecklingen av yrkets kunskapsbas. Det kräver satsningar på skolnära och skolrelevant forskning och utvärdering men också på att sprida kunskap om de för skolan relevanta forskningsresultaten. Det behövs en länk mellan skolnära forskning, kunskapsutvecklingen och de verksamma lärarna. Vi föreslår att ett nytt forskning inrättas. Institutet skall fördela medel utifrån vetenskapliga kriterier till skolrelevanta forskningsprojekt. En ytterligare viktig uppgift för institutet blir att sammanställa och föra ut internationella och svenska forskningsresultat med relevans för skolans verksamhet. Verksamheten skall också bidra med kunskap som stärker kvaliteten i utvärderingar av skolors resultat. På detta sätt vill vi att relevanta forskningsresultat kommer skolan till del för att utveckla undervisningen. Institutet bör etableras , och därmed ersätta Myndigheten för skolutveckling. Skolan behöver skickliga ledare. Varje skola måste ha en pedagogisk ledare som inte nödvändigtvis också behöver leda skolans administration. Skolledarutbildningen måste stärkas. En tydlig, närvarande skolledare är viktig för alltifrån lärarnas och elevernas trivsel till skolans pedagogiska utveckling. Rektorsrollen är dock svår och föränderlig. Där ingår en pedagogisk ledarroll, men också ett allt större mått av hantering av ekonomi, juridik, administration, personal och organisation. Många skolledare tvingas arbeta mer med ekonomi och administration än med pedagogik. Tiden för lärare, elever och pedagogiskt ledarskap är starkt begränsad. Det ger en känsla av otillräcklighet. Det finns också betydande brister i utbildningen för skolledare. En undersökning från Myndigheten för skolutveckling visar att det endast är hälften av landets skolledare som har genomgått, eller som går, den statliga rektorsutbildningen. av skolledarna har över huvud taget inte deltagit i vare sig rektorsutbildning eller någon annan form av längre ledarskapsutbildning. Av Myndigheten för skolutvecklings årsredovisning framgår att de resurser regeringen avsatt till den statliga rektorsutbildningen, , är helt otillräckliga. Det är många skolledare som söker utbildningen, men som inte får plats på grund av bristande resurser. Det är nödvändigt att stärka såväl utbildningen som kraven på genomgången utbildning. Skolmiljön skall kännetecknas av värme, trygghet, positivt intresse och engagemang från de vuxnas sida, men det måste också finnas fasta och klara gränser mot ett oacceptabelt beteende. Det handlar om ledarskap. Lärare och skolledare måste ha ett klart stöd i skollagen för deras rätt och skyldighet att upprätthålla tydliga regler för hur samspelet mellan människor skall gå till och för att ordning och arbetsro skapas. De förändringar vi föreslår i detta avseende behandlar vi i en separat motion. (2004), Nationella utvärderingen av 2003, Rapport 250, tabell 149. Källa: SCB:s register över pedagogisk personal. (2005), Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers, , . Se bl.a. (2004), I rättan tid. utredning om arbetstid och arbetsorganisation. I studien ingår lärare i hela skolsystemet, från förskola till vuxenutbildning. (2004), TIMSS 2003, Rapport 255. (2005), Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers, , . (2005) Uppföljning av ÖLA 2000. Djupstudie i 20 kommuner 20022004, Slutrapport. Huvudöverenskommelse om lön och allmänna anställningsvillkor () 2005, bilaga M. (2004), En undersökning om den nya lärarutbildningens kvalitet, Undersökning, .