ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub447 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande över skolmiljön. Skolan är för de allra flesta en trevlig plats att vara på. Men många tycker ändå att arbetsmiljön i skolan inte är den bästa och minst nöjda är eleverna med skolmaten och toaletterna. Här är några exempel på vad de tycker borde förbättras, enligt en rapport från barnombudsmannen, : mellan idrottslektion och teorilektion. Vilken vuxen skulle acceptera att duscha, byta om och ta sig till nästa lektion på . 3 prov får man ha, men för att komma förbi detta kallar skolan vissa prov för läxförhör och så kör man ett 4:e prov, och detta sker speciellt i 9:an. Vem skulle vilja gå på en toalett som inte går att låsa, det får många elever stå ut med , vilket gör att de dricker inte vatten för att slippa gå på toaletten . En miljö som man också upplever som inte alltid den bästa. Skolan kan vara en tuff miljö och där dessutom både mobbning och sexuella trakasserier kan förekomma. Det är viktigt att eleverna blir mera delaktiga i hur skolmiljön utformas. Med hjälp av barns röster och åsikter i olika sakfrågor kan vi genomföra en bättre skolmiljö. Regeringen bör uppmana kommunerna att utveckla demokratin i skolan.
mot · GT02Ub451 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsning på fler skolsköterskor och kuratorer. De saker som barn tar upp som de allra jobbigaste i livet är när mamma och pappa skiljer sig och relationen dem emellan efteråt. Många barn far illa när föräldrar skiljer sig; svårigheterna gäller ofta vårdnad, dubbelt boende och umgänge med föräldrarna. Det är svårt att prata med föräldrarna om svårigheterna eftersom de är involverade och om man inte har några syskon är det skolan man söker sig till. Lärarna är man beroende av i undervisningen och det känns inte alltid så lätt att vända sig till dem i en sådan situation. Det är lättare att vända sig till skolsköterska eller kurator med sina problem. Dessa personer kan sedan bygga upp en förtroendefull relation och hjälpa eleven vidare i livet. Det måste vara lätt för eleven att ta en första kontakt med skolsköterska eller kurator och det innebär att någon av dessa funktioner måste finnas på alla skolor. Det är viktigt att barnen kontinuerligt kan träffa dessa personer. Satsningen på fler tjänster i offentlig sektor borde leda till att barn har tillgång till skolsköterska eller kurator på sin skola.
mot · GT02Ub452 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrott och hälsa i grund- och gymnasieskolan. Vår människokropp har av utveckling anpassats för rörelse. Vår genetiska uppsättning är till lik en stenåldersmänniska och vår kropp är helt enkelt byggd för rörelse. Nutida livsstil, levnadsvanor och skolpolitik i och västvärlden har gjort sitt bästa för att minimera den naturliga rörelsen i skola, arbete och friluftsliv. Den snabba tekniska utvecklingen i samhället och förändring av livsstil har förvandlat oss till en sittande generation. Detta har fått fullständigt förödande konsekvenser för vår hälsa. Vi ser en närmast epidemisk ökning av fetma, benskörhet, typ 2-diabetes, stress och led/muskelbesvär bland barn och vuxna. Att regelbundet äta en näringsriktig kost tillsammans med ökad fysisk aktivitet är otvetydigt de största och mest effektiva friskfaktorerna enligt samstämmig forskning för dessa uppräknade sjukdomar och många fler. Enligt en rapport från 2003 beror tre fjärdedelar av folksjukdomarna på att svenska folket inte rör sig tillräckligt mycket. Detta hotar starkt vårt lands produktion och tillväxtfaktor med gigantiska ohälsotal. Vad detta kostar den enskilda individen i lidande, minskad inlärningsförmåga och produktion och välstånd är närmast ofattbart. Att vissa skolor nu börjar införa dagliga promenader och andra fysiska aktiviteter för att uppnå målet om 30 minuters fysisk aktivitet är bra och ett komplement till den övriga undervisningen. Dock så räcker inte detta på långa vägar och det är dessutom ytterst få högstadie- och gymnasieskolor som anammat detta enligt en presenterad rapport i sept -05 från Myndigheten för skolutveckling. I skolan når man alla barn mellan och detta måste vara den viktigaste arenan att skyndsamt påverka barnens kunskap, attityd och livsstil för ökad hälsa Den pedagogiskt mest lämpade personen för detta är ju den välutbildade idrottsläraren som med dagens timplan inte ges en chans att uppfylla de väl skrivna målen i läroplanen. För detta bör /vecka genom alla stadier vara ett rimligt krav och mål. har de endast /vecka i gymnasiet och /vecka i vilket är bland det lägsta i jämförelse med andra länder i . WHO, m.fl. har vid ett flertal tillfällen påtalat problemet och rekommenderat världens nationer att skyndsamt öka den fysiska aktiviteten i skola, arbete och friluftsliv ur ett folkhälsoperspektiv. Samhällets ambitioner för att uppnå en ökad produktivitet och folkhälsa som ger allmänt ökad välfärd i behöver en ung frisk arbetskraft. Regeringen bör se över möjligheterna att stärka undervisningen i idrott och hälsa i grund- och gymnasieskolan.
mot · GT02Ub458 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i kursplanen för lågstadium bör införas krav på obligatorisk simundervisning från det barnet börjat första klass. Den mest onödiga dödsorsaken bland barn och unga i vårt samhälle är drunkningsdöden. Det har funnits en oroande tendens till ett ökat antal drunkningsfall i vårt land. En viktig förebyggande insats är simundervisningen som i landets kommuner ser olika ut och ibland är mycket otillräcklig för det enskilda barnets färdigheter att klara av en nödsituation i vattnet. Det bör åläggas kommunerna ansvar att anordna obligatorisk simundervisning. Detta skall ske i skolundervisningen från det att barnet börjat i första klass och tills barnet är simkunnigt. har tidigare haft simundervisning som obligatorium i skolundervisningen och på detta sätt lyckats hålla ner dödstalen gällande drunkningsdöd.
mot · GT02Ub462 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka och anpassa lärarutbildningen. Utvecklingen av antalet lärare som saknar pedagogisk högskoleutbildning har varit i fokus för skoldebatten. Det finns en samstämmighet bland bedömarna av situationen på arbetsmarknaden om att det råder en bristsituation. I två undersökningar visar SCB att det finns stora grupper som är intresserade av att utbilda sig till lärare. Inte mindre än ca 28000 personer verksamma i skolan är intresserade av en sådan utbildning. För att tillgodose de stora behoven av utbildad personal måste dessa grupper ges en möjlighet att kombinera studier och arbete. Det pågår tidsbegränsade utbildningsprojekt på några högskolor och universitet, däribland SÄL-projekten och kombinationsutbildningssatsningar, men dessa motsvarar inte det stora behov av lärarutbildning som finns. har gjort ett urval av högskolor och universitet som ansvarar för dessa projekt, men för att undervisningen i våra skolor ska kunna bedrivas med utbildad lärarpersonal behövs en generell förändring av lärarutbildning på samtliga högskolor och universitet så att de grupper som behöver komplettering- och vidareutbildning kan få sina behov tillgodosedda. De behövs tydliga uppdrag från regeringen till lärarutbildningarna att planera utbildningen utifrån nya studiegruppers behov. En utökning av antalet utbildningsplatser är också nödvändigt. Också resurstilldelningssystemet behöver ses över. Tilldelningen måste ge incitament för utvecklingen av bra metoder för validering och tillgodoräknanden.
mot · GT02Ub465 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning som dels utreder förbättring och modernisering av nuvarande system i enlighet med det uppdrag regeringen tilldelat särskilda utredare (dir. 2005:36), dels utreder hur en avveckling av kårobligatoriet kan ske med bibehållen stark studentkårs- och nationsverksamhet. Studentkårerna vid universitet och högskolor fyller viktiga funktioner. Studenter behöver en stark organisation som företräder deras intressen vad det gäller till exempel studiebevakning och studiesociala villkor. Därför måste kårer och nationer få goda förutsättningar för trygg och oberoende finansiering av sin verksamhet. Det råder en ganska bred uppfattning om att obligatoriskt medlemskap egentligen inte är en tilltalande lösning. Även för studenter bör föreningsfrihet gälla. Icke desto mindre skulle en snabb avveckling av kårobligatoriet innebära problem. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall se över förordningen (1983:18) om studentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Syftet med utredningen är att förtydliga kårernas ändamål, stärka möjligheten att överpröva beslut och föreslå förändring av bestämmelserna om avgifter vid deltids- och distansstudier. Utredningen har emellertid inte i uppdrag att utreda förutsättningar för en avveckling av kårobligatoriet. Frågan om kårobligatoriets vara är en fråga som debatterats och understundom i högt tonläge. Det är nu dags att söka en lösning som kan få en bred uppslutning. Detta talar för att en parlamentarisk utredning bör ersätta den särskilda utredaren. Denna parlamentariska utredning bör få i uppdrag att dels utreda förbättring och modernisering av nuvarande system i enlighet med det uppdrag regeringen tilldelat särskilda utredare (dir. 2005:36), dels utreda hur en avveckling av kårobligatoriet kan ske med bibehållen stark studentkårs- och nationsverksamhet.
mot · GT02Ub469 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Den socialdemokratiska regeringen fortsätter sina satsningar för att främja kunskapssamhället. I årets budget byggs högskolan ut som ytterligare platser tillkommer den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen (KY). Detta är bra och nödvändigt. Inte minst eftersom arbetslivet blir alltmer kunskapsintensivt. Det som tidigare räckte för att både ta sig in i arbetslivet och behålla sin plats där räcker ofta inte längre. Därför är det viktigt både med en bra grundutbildning och goda möjligheter till fort- och vidareutbildning. Denna insikt har också präglat utbildningspolitiken . Gymnasieskolan har blivit treårig för alla utbildningsvägar och fler yrkesutbildningar genomförs på högskolan. Ett långsiktigt mål är att av en årskull ska ha möjlighet att gå till högskolan . För den andra halvan av årskullen krävs också en god utbildning. För en del räcker yrkesutbildningen på gymnasiet för att ta sig ut i arbetslivet. För andra behövs utöver grundutbildningen också en eftergymnasial yrkesutbildning liksom den behövs för dem som varit yrkesverksamma ett tag. Den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen är en flexibel utbildningsform med ett mycket nära samarbete med arbetsmarknaden som lyckats bra med såväl rekrytering som utbildning. Vi vet också att denna utbildning i mycket hög utsträckning leder till arbete. Erfarenheterna av denna verksamhet är en god utgångspunkt när det nu gäller att ta ytterligare steg för att utveckla den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen och möta de kompetensbehov som finns framöver. Utöver en fortsatt utbyggnad kan vi se att man borde överväga ett nytt och vidgat uppdrag med KY som bas för det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller yrkesutbildningar som inte nödvändigtvis behöver vara forskningsbaserade. Vi förutsätter att regeringen i sitt fortsatta arbete överväger de insatser som behövs för att tillgodose det yrkesutbildningsbehov som ligger i fältet mellan gymnasiet och de akademiska lärosätena.
mot · GT02Ub470 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av inackorderingstilläggen. väljer alltfler elever en gymnasieutbildning som ligger utanför den egna kommunen eller dess samverkansområde. Från utvidgas dessutom denna rätt. Vi ser positivt på elevers möjligheter att välja gymnasieutbildning efter eget intresse och engagemang. I vissa fall är dessutom eleven berättigad till inackorderingstillägg när man läser i annan kommun, dvs. i de fall när utbildningen inte ges på hemmaplan. Det som känns mer egendomligt i detta sammanhang är att ersättningens storlek till eleven för samma typ av utbildning och samma avstånd från hemmet varierar beroende på om gymnasieutbildningen drivs av en fristående anordnare eller om gymnasieskolan är . Enligt vår mening borde ersättningen till den enskilde eleven vara densamma oberoende av vem som är anordnare. Vi vill därför föreslå att en översyn görs av inackorderingstilläggen för att åstadkomma en likvärdig ersättning till eleven oberoende av vem som är anordnare.
mot · GT02Ub471 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i läsinlärning i lärarutbildningen. Lärarutbildningen har genomgått flera nödvändiga reformer. Läraryrket behärskar många kompetensområden. Utbildning i läsinlärning utgör givetvis en del av det utbud av kurser som erbjuds i lärarutbildningen. Men om man jämför dagens utrymme för läsinlärning med den gamla, numera borttagna utbildningen till lågstadielärare så har det område som läsinlärning utgör minskat. Läskunnigheten och läslusten har i olika undersökningar visat sig höja elevernas prestationer. Enligt en OECD-utredning, där en kvarts miljon 15-åringar från 32 länder deltagit, framgår att det är de länder som skapat ett engagemang för läsning och för skolan i stort som har höjt elevernas prestationer. Läslusten bland ungdomar har visat sig vara viktigare för utbildningsresultatet än välutbildade föräldrar. Inom dagens lärarutbildning gäller en valfrihet att läsa kurser i läsinlärning. Lärare och lärarstudenter behöver stimuleras och uppmuntras till fördjupade studier och kunskaper inom det område som läsinlärning utgör. Frågan måste få skärpt uppmärksamhet i lärarutbildningssammanhang.
mot · GT02Ub473 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lyfta fram fokus på kvinnor i bland annat historieundervisningen, och se till att alla skolor faktiskt utvärderar sina läroböcker ur jämställdhetssynpunkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att få ungdomar att mer diskutera och analysera samhällets syn på kön, och jämställdheten måste komma in i all undervisning. Inom vissa områden är skillnaden i mäns och kvinnors villkor särskilt tydliga. Det är också inom dessa områden som en förändring skulle öka förutsättningarna för jämlikhet och jämställdhet. Skolan är den plats där ungdomar tillbringar mest tid under sin uppväxt. Det är här man formas, utvecklas och förbereds för sitt vuxna liv. Det ligger därför på skolans ansvar att ge eleverna en undervisning där man redan från början lär sig att arbeta mot könsdiskriminering och könsrollsförtryck. Därför är det mycket viktigt att man i skolans värld lyfter upp jämställdhetsdiskussioner ständigt i det dagliga arbetet och i alla ämnen. I lärarutbildningen skall detta få mer fokus för att slutligen generera i förändring ute i vårt samhälle. Vi har en manlig historiebeskrivning vilket därmed osynliggör kvinnor. Vi måste på olika sätt använda genusglasögon när vi tittar på undervisningsmaterial så att alla perspektiv finns med. Det är självklart att det funnits kvinnor genom i historien som uträttat stordåd och många forskare har skrivit om stor del av vår gemensamma historia. Men i dagens skolundervisningsmaterial berättas det fortfarande inte om denna. Detta måste vi ändra på. Det handlar alltså om en kvalitetsmärkning på undervisningen och skolmaterialet ur ett genusperspektiv där vi tydligt synliggör när skevhet uttrycks i materialet. Ge dagens barn en chans att slippa pressas in i begränsande könsroller och låt inte könet styra dem lika mycket som vi blivit styrda.
mot · GT02Ub474 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av hur de fristående skolorna påverkar segregationen i skolan. Ett av de viktigaste medlen för att nå målet om allas lika värde är att satsa på skolan. Utbildning ger frihet, utbildning ger makt och utbildning för alla bidrar till utveckling och sammanhållning. Det parallella system med fristående skolor som vuxit fram driver utvecklingen i helt motsatt riktning. Det viktigaste skälet för en sammanhållen skola är att skoltiden är den enda period när människor naturligt träffas över alla gränser. De intryck som präglar en människa under barn- och ungdomsåren påverkar resten av livet. Olikheterna utgör styrkan. Vi måste minska klyftorna inte öka dem. Bra undervisning för alla barn, i en skola där de träffas över klass- och etnicitetsgränserna, är fortfarande en modern och rättvis tanke. Hur ser det ut om den uppdelning av barn som sker genom fristående skolor av olika slag får fortsätta? Hur kommer vårt samhälle att se ut? Min alldeles bestämda uppfattning är barn skall inte delas upp. Det är inte bra för barnen. Det är inte bra för vårt land. Det är inte bra för vårt lands framtid. Skolan skall vara den frigörande kraften och ge alla barn möjligheter till ett bra liv. Då går det inte att sälja ut detta till marknadskrafterna. Därför måste vi göra en uppföljning om hur friskolorna och den nationella antagningen påverkar segregationen i landets skolor.
mot · GT02Ub475 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Trafikflyghögskolan i . Trafikflyghögskolan vid , , är enda flygskola som är en del av ett universitet. TFHS verksamhet omfattar flygutbildning och annan utbildning inom flygområdet. TFHS tar ett stort ansvar för säkerheten och erbjuder olika kurser för organisationer och yrkesgrupper där ett stort säkerhetstänkande krävs. TFHS har sedan det 1998 blev en del av infört en trafikflygarexamen inkluderande examensarbete, breddat sitt utbildningsutbud och inlett forskning inom flygområdet. Även utökade program för högre akademiska examen inom flyg planeras. Förutom utbildning av trafikflygare genomför TFHS även utbildning av försvarsmaktens blivande helikopter- och transportpiloter samt utbildning för andra externa kunder som t.ex. Polisen och . TFHS arbetar utifrån ett särskilt åtagande till . Verksamheten har ett stöd från SAS. Till och med har skolan också extra medel från Utbildnings- och . Skolan arbetar utifrån ett regeringsuppdrag att anordna trafikflygarutbildning. Den skall tillsammans med Försvarsmakten utveckla samverkan mellan civil och militär verksamhet för att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de statliga resurserna för flygutbildning. Med hänsyn till skolans goda resultat och den samlade kompetensen som skolan besitter vore det angeläget att skolan fick ytterligare ansvar genom att bli ett centrum för flyg- och flygrelaterad utbildning i samt fick bli ett centrum för forskning och utveckling. Skolan är placerad i en del av som genom tidigare försvarsbeslut inneburit nedläggning av flottiljerna i och . Skolan innebär på många sätt en stor resurs för en bygd med lång tradition av flygverksamhet. Det kan inte nog poängteras hur angeläget det är att statens resurser för flygutbildning koncentreras och används på mest effektivt sätt. I dagens situation är det ingen som har sektorsansvar för flygsäkerhetsforskning och flygsäkerhetsarbete. I den globalisering vi genomgår med kända förändringar för vår industri och ökad konkurrens för våra företag är det viktigt att kan konkurrera med spetskompetens inom så många områden som möjligt. Genom TFHS i finns en unik möjlighet för att bli en ledande nation i flygsäkerhet, både vad gäller utbildning och forskning. i (s)
mot · GT02Ub483 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvaliteten inom fritidsverksamheten för barn och ungdomar. Att ha en innehållsrik och trygg fritid är a och o för alla våra barn. Speciellt gäller det för åldersgruppen som efter skolan har behov av att kunna gå till en fritidsverksamhet. Att verksamheten är meningsfull och utvecklande är av stor betydelse för både barnet och dess föräldrar. Antalet barn på fritidshemmen har tredubblats . utvärderingar visar gång på gång på vikten av att satsa på fritis. För att öka kvaliteten i skolbarnsomsorgen måste kommunerna sträva efter att minska barngrupperna i fritidshemmen. I budgetpropositionen skrev regeringen att fritidshemmen spelar en betydelsefull roll för barnens utveckling och trygghet och deras pedagogiska verksamhet utgör ett viktigt komplement till skolan. Fritidshemmen har varit en av de verksamheter där personaltätheten minskat kraftigast. Regeringen ville betona fritidshemmens viktiga roll och ville framhålla att statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem även är till för at öka personaltätheten inom fritidshemmen. Det är nu hög tid att man tar ett famntag runt denna verksamhet och gör en översyn för att se på vilket sätt som man kan öka kvaliteten inom fritidsverksamheten.
mot · GT02Ub486 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge examinationsrätt för master- och magisterutbildningar. Regeringen har i propositionen Ny värld Ny högskola föreslagit en stor reform för den svenska högskolan. Många av förslagen är bra, men det finns vissa aspekter som medfört en stor oro över att systemet inte kommer att ge landets universitet och högskolor likvärdiga möjligheter att delta i europeiseringen och den kvalitativa utvecklingen av utbildningssystemet. De flesta av högskolorna kommer exempelvis, åtminstone initialt, helt att vara utan examensrätt för mastersexamen. Detta är naturligtvis inte bra. Vi ser en påtaglig risk att högskolorna inte alls kommer att ges möjligheter att examinera på mastersnivå. Detta vore mycket olyckligt! Samtliga högskolor har rätt att ge magisterexamen med ämnesdjup, antingen som en generell rättighet eller efter ansökan till för ett enskilt program, motsvarande heltidsstudier (160 p). På drivs ett antal magisterutbildningar, oftast som påbyggnadsutbildningar till en kandidatexamen. Vissa magisterutbildningar har en tydlig forskningsförberedande karaktär och omfattar 5060 poäng. är den kontrollerande myndigheten när det gäller utbildningskvalitet. Samtliga utbildningar på kandidat- och magisternivå utvärderas kontinuerligt. Dessa utvärderingar visar att svensk högskoleutbildning håller hög kvalitet och att högskolorna står för en utbildningskvalitet som väl matchar och till och med ibland överträffar de etablerade universiteten. Andra aktuella utvärderingar visar att studenter examinerade från våra högskolor i har lätt att få arbete efter examen, samt att studentsammansättningen i stort speglar befolkningsunderlaget. Högskolorna har sålunda varit mycket viktiga och drivande när det gäller en breddad rekrytering universiteten ligger här långt efter. Att utestänga högskolorna från möjligheten att erhålla examinationsrättighet för den europeiska mastersexamen vore alltså ett dråpslag för våra högskolor och regioner. Högskolor som håller väl så hög kvalitet i sina utbildningar som universiteten, väl visat genom kvalitetsutvärderingar av landets samtliga högskoleutbildningar. Att inte ge högskolorna full examinationsrätt på avancerad nivå vore att förneka allt det positiva som våra högskolor åstadkommit och att gömma sig bakom odefinierade termer som t.ex. starka miljöer. Man bidrar därmed till att permanenta ett utbildningsmässigt och konservativt samhälle bl.a. genom att försvåra, speciellt för studenter från icke-traditionella studentgrupper, att gå vidare till avancerade utbildningar. Detta får naturligtvis följdpåverkningar på utvecklingsdynamiken i regioner utanför storstäderna eftersom man där riskerar att bli utan utbildningar på avancerad nivå. Låt inte den nya utbildningsreformen dränera all den goda kraft som de nya högskolorna har tillfört, både i termer av kvalitativa utbildningar och i termer av god regional utveckling och samverkan, på alla plan.