mot · GT02A309 · 2005-10-03 00:00:00 — vill att ska vara ett land där det lönar sig att arbeta och där alla människor har ett jobb att gå till . På grund av illa förd socialdemokratisk politik går över en miljon människor i arbetsför ålder inte till jobbet en vanlig arbetsdag. Detta måste förändras. Därför tar vi ett helhetsgrepp på hur nya jobb ska skapas. introducerar en rad förslag som spänner över flera områden: företagsklimat, skatter, utbildning, riskkapital, forskning och utveckling samt infrastruktur. 4Sverige är fantastiskt!7 4.1Socialdemokraterna klarar inte jobben7 4.2Jobbmål för fler i arbete7 4.3Omvärlden den stora möjligheten8 4.4Regional tillväxt = tillväxt9 4.5Tillväxt i hela landet9 4.6Utan företag stannar Sverige10 5Det ska alltid löna sig att jobba!10 6Ropen skalla jobb åt alla!11 6.2Arbetsförmedlingarna ska få konkurrens11 6.3Speciella åtgärder för akademiker och unga12 6.4Ge arbetshandikappade möjlighet att jobba12 6.5Tala klarspråk redovisa alltid den totala arbetslösheten13 7.1Förbättra yrkesutbildningen på gymnasiet13 7.4Bättre möjligheter till vidareutbildning14 8Öka mångfalden ge alla chans till jobb!14 8.1Bättre validering av utländska examina15 8.2Tillåt människor att jobba15 8.4Ställ tydligare krav på staten, kommuner och landsting16 9.1Mer offentlig service per skattekrona17 9.2Offentlig sektors roll för nya jobb17 9.3Större lokalt självstyre skapar jobb17 9.4Stärk det civila samhället och människors frivilliga engagemang18 9.5Bättre kommunikationer en förutsättning för fler jobb18 10Mångfald i offentlig sektor19 10.3Utmaningsrätt, intraprenad och kooperativ20 12.2Tjänstesektorn snabbast växande bransch22 13.1Hjälp entreprenörer att skapa jobb24 13.5En översyn av arbetsrätten26 13.6Hur behåller de stora företagen?27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett öppet och företagsamt där människors kreativitet och skaparkraft tas till vara för att ge en stark position i den globala konkurrensen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tydliga mätbara mål för fler riktiga jobb.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökad makt för regioner och kommuner enligt federalismens principer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetsmarknadspolitiken skall ha två inriktningar: kompletterande utbildning och kontakt med potentiella arbetsgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetslösa akademiker skall ha rätt att använda en termins (20 veckors) studielån/studiebidrag till praktik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla som är inskrivna på arbetsförmedlingen, oavsett om de gör praktik eller är hemma och letar bland jobbannonserna, skall redovisas som arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att anpassa utbildningssystemet till den internationella konkurrensen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett system för individuellt sparande till kompetensutveckling och vidareutbildning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett slags företagsbot för diskrimineringsbrott på samma sätt som för t.ex. miljöbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att för förbättrad mångfald bör ett mål vara att offentligt anställda skall motsvara befolkningens sammansättning i den arbetsmarknadsregion man befinner sig i. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bättre uppföljning och utvärdering av hur diskriminering motarbetas hos de offentliga arbetsgivarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de offentliga arbetsgivarna bör ha en offensiv hållning till och arbeta aktivt med arbetsmiljöfrågor, medinflytande etc. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lagen om offentlig upphandling bör ses över.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öppna för alternativ finansiering av infrastruktur.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av bra kollektivtrafik.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbeta för en förbättrad infrastruktur och transportpolitik i hela EU.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öppna för fler alternativ i offentlig sektor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utmaningsrätt, intraprenad och kooperativt företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om slopad revisionsplikt för mindre företag.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att anpassa aktiebolagslagen till små och medelstora företag.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att anpassa årsredovisningslagen till små och medelstora företag.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ompröva de nya förmånsrättsreglerna.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om aktiebolag med lägre kapitalinsats.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka tillgången på riskkapital.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa statliga kreditgarantier liknande det system som finns i Finland.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda möjligheten att införa ett entreprenörslån.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den som går från en anställning till eget företagande skall kunna ta med sig sitt socialförsäkringsskydd in i det nya företaget under de två första åren.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kvinnors entreprenörskap bör prioriteras genom ett särskilt program för kvinnors företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge entreprenörskap och kunskap om företagande en naturlig plats i skolundervisningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att pröva möjligheten att införa s.k. solidaritetsbanker.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förenkla framväxten av kreditgarantiföreningar och lokala banker.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en proportionalitetsregel. 1 Yrkandena 1, 2, 17, 18, 25, 26, 28, 30 och 31 hänvisade till NU. 2 Yrkande 3 hänvisat till KU. 3 Yrkandena 5, 7 och 29 hänvisade till UbU. 4 Yrkandena 8 och 24 hänvisade till SkU. 5 Yrkande 13 hänvisat till FiU. 6 Yrkandena hänvisade till TU. 7 Yrkandena hänvisade till LU. 8 Yrkande 27 hänvisat till SfU. 4Sverige är fantastiskt! vill att ska vara ett land där det lönar sig att arbeta och där alla människor har ett jobb att gå till . Vi vill se ett företagsamt där människors kreativitet och skaparkraft tas till vara. Vi vill ha ett där nya invånare välkomnas med öppna armar. Vi vill ha ett där unga uppmuntras att förverkliga sina drömmar och där kvinnor och män ges lika möjligheter att utveckla sina idéer och sina kunskaper. har fantastiska möjligheter. Invånarna är högutbildade och många företag är framgångsrika på en världsmarknad. tillhör de länder som satsar mest på forskning i hela världen. Det finns stora och inkomstbringande naturtillgångar och det finns naturvärden som gör vårt land attraktivt att besöka för många. Ändå lyckas inte . 4.1Socialdemokraterna klarar inte jobben Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken har havererat. Över 1,5miljoner människor i arbetsför ålder går inte till jobbet en vanlig arbetsdag. Enligt (Ams) är av arbetskraften öppet arbetslös och är sysselsatt i åtgärder.1 Trots många socialdemokratiska löften om att minska arbetslösheten fortsätter regeringen att föra en ineffektiv och dyr arbetsmarknadspolitik som inte leder till riktiga jobb. Den verkar tro att jobb skapas genom mer skattepengar till Ams och förstår inte att nya jobb skapas främst inom den privata sektorn. För att få fler jobb måste fler företag anställa fler personer. Att göra som Socialdemokraterna och ge miljarder till kommunerna för att anställa fler inom offentlig sektor leder bara till rundgång av skattepengar och urholkar ekonomi. Socialdemokraterna har lyckats bygga ett elitsamhälle där du för att få ett jobb helst ska bo i en stad och vara en fullt frisk man . De andra slås ut i den tuffa, kalla värld som Socialdemokraterna tillåter: nya svenskar, funktionshindrade, landsbygdens invånare, unga, äldre, kvinnor och sjuka får allt sämre möjligheter. och dess invånare förtjänar bättre. Det är därför vill ha en ny regering och en ny politik, där var och en som vill bidra också får chansen att göra det. 4.2Jobbmål för fler i arbete På samma sätt som det finns 16 miljömål som följs upp och utvärderas, vill ha tydliga mätbara mål för fler riktiga jobb. Dessa mål är tre huvudmål med respektive tre delmål: 1 Fler livskraftiga företag Bättre ekonomiska villkor för företagen Mer forskning och utveckling för tillväxt ska bli världsbäst på miljödriven tillväxt 2 Hela ska jobba Korta tiden utan jobb Bättre infrastruktur och service Det ska alltid löna sig att jobba Mer utbildning under hela livet Förbättrad hälsa i arbetslivet Vad som ovan anförs om tydliga mätbara mål för fler riktiga jobb bör ges regeringen till känna. 4.3Omvärlden den stora möjligheten Den utveckling och det samarbete som globaliseringen fört med sig är bra. Nästan alla, inklusive många av världens fattiga, har fått det bättre . Tillväxten i industriländerna har exempelvis lett till att vi har bättre förutsättningar att ta hand om vår miljö, vilket många fattiga länder inte tycker sig ha råd med. Att vända trenden att försöka isolera länder från varandra är inte en väg framåt. Fler jobb skapas inte med mindre öppenhet och med stängda gränser tvärtom. En öppen attityd mot både och övriga världen vinner alla på. Globaliseringen ger möjlighet att importera varor och tjänster till ett lägre pris än vad vi själva klarar av att tillverka dem för. Svenska företag kan också exportera varor och tjänster till en oändligt mycket större marknad än bara den svenska. Det betyder att vi får mer pengar i plånboken med globaliseringen än utan den. Globaliseringen ger oss alltså möjlighet till höjd levnadsstandard och ökad välfärd. Men för att ska kunna ta del av de stora möjligheter globaliseringen innebär krävs ett öppet samhälle. Svenskarna har inte råd att stänga in sig, tro att vi klarar oss bäst på egen hand och styra som om vi vore ensamma i världen. Samhället måste vara flexibelt och kunna förändras, och ha förmåga att nyttja alla de fördelar har. Detta öppna och flexibla samhälle kräver en ekonomi som förnyar sig. Förnyelsen gäller inom många områden: utbildnings- och forskningssystem, skattesystem, näringspolitik, offentlig sektor och arbetsmarknad. I allmänhet är det de länder som är positiva till globaliseringen och anpassar sin politik därefter som vinner i längden. Om inte kan anpassa och förnya sig riskeras en ännu högre arbetslöshet, långsam ekonomisk tillväxt och stora svårigheter att få råd med välfärden. 4.4Regional tillväxt = tillväxt När tillväxt och konjunktur diskuteras görs det ofta utifrån perspektivet att hela är i samma konjunkturfas, med samma arbetsmarknad och samma struktur på näringslivet. Men så ser inte verkligheten ut, olika regioner är ofta i olika konjunkturfaser. Exempelvis gick det efter IT-branschens nedgång trögt för medan tack vare ett annat näringsliv med andra typer av företag, var mycket framgångsrik. Företagande och arbetsmarknad ser alltså olika ut på olika platser i landet och för att på bästa sätt dra fördel av regionala fördelar och förutsättningar måste den regionala nivån behålla mer makt över sådant som påverkar det regionala företagsklimatet, som exempelvis kompetensförsörjning och infrastruktur. Ett regionalt ansvar för den här typen av frågor skulle öka förmågan till anpassning efter regionala behov, och också medborgarnas möjligheter att utkräva politiskt ansvar. Om makt tas från staten och ges till människan, till kommunerna och till regionerna kommer att klara sig bättre i den tuffa internationella konkurrens som globaliseringen innebär. Med en starkare regional nivå kan regioner bättre arbeta för att bli framgångsrika inom ett specialområde. Då kan näringslivet, regionala lärosäten och regionala politiker arbeta tätt tillsammans för att utveckla de kompetenser som krävs för att regionen ska stå stark i den globala konkurrensen. Det är övertygat om eftersom ökad lokal och regional tillväxt är en del av en ökad nationell tillväxt. Vad som ovan anförs om ökad makt för regioner och kommuner bör ges regeringen till känna. 4.5Tillväxt i hela landet Den viktigaste resurs en region har är människor och deras vilja att skapa och att utveckla sin omgivning. Det betyder att människors attityd är en av de enskilt viktigaste aspekterna för regional tillväxt. En region där invånarna har en positiv attityd till förändring och utveckling och där man ställer sig positiv till samarbete har mycket goda förutsättningar att lyckas. Det är också viktigt med självtillit, om man tror på sin region och sina idéer kommer framgångarna förr eller . Men det krävs uthållighet. Regional utveckling handlar om av målmedvetet och uthålligt arbete. vill att staten ska koncentrera sig på att se över strukturer som hämmar tillväxt och utveckling. Exempelvis är närhet till fungerande service och bra kommunikationer en förutsättning för en livskraftig region. Ett exempel på försvårande hinder är den svåra bostadssituationen i stora delar av landet. För att människor ska kunna bo, arbeta, studera, starta och driva företag måste bra bostäder till rimliga priser kunna erbjudas och service som kollektivtrafik, post och polis finnas. Staten har också ansvar för att föra en bra industri- och företagarpolitik. Det handlar t.ex. om ett skattesystem som gynnar tillväxt och att satsa tillräckligt på forskning, men också om att föra en politik som skapar sunda offentliga finanser och rimliga räntenivåer. Staten måste alltså ta ett tydligt ansvar för att ge förutsättningar för självbärande och livskraftiga regioner. Så skapas bättre villkor för tillväxt i hela landet. Attityderna till företagare och företagande måste ändras. ses det ofta som mer positivt att ha vunnit på lotto än att ha tjänat pengar på att driva ett framgångsrikt företag. Men entreprenörer är hjältar och måste få uppskattning, inte bestraffas som . När någon väljer att satsa på en idé och därmed ta en ekonomisk risk, måste det finnas ett system som gör det möjligt att lyckas. En entreprenör som satsar måste tillåtas att lyckas och bli rik. Det privata företagandet är grunden för hela samhällets välstånd. Därför behövs bättre villkor för företagande i . Det krävs både för den tunga basindustrin och för de spirande entreprenörerna. Ett program för jobb börjar och slutar med villkoren för och attityderna till hela företagsamhet. För att bättre ska klara av att möta den internationella konkurrensen måste vi inse att vi är en del av globaliseringen. För att skapa fler jobb behövs en nystart, en ny politik som utnyttjar alla möjligheter, som ger var och en chansen att bidra, som tar till vara all kreativitet, fantasi och allt hårt arbete människor är beredda att lägga ner. Vad ska då den nya politiken bestå av? Både arbetsgivare och fack, företagare och anställda, riktar uppmärksamheten mot ungefär samma lösningar: företagsklimat, skatter, utbildning, riskkapital, forskning och utveckling samt infrastruktur. Det behövs alltså en rad åtgärder för att minska arbetslösheten och skapa nya jobb. 5Det ska alltid löna sig att jobba! Svenskarna är det högst beskattade folket i världen. Inte någon annanstans får människor behålla en så liten del av lönen. Ofta leder de höga skatterna till att låginkomsttagare inte klarar sig på sin egen lön utan blir beroende av bidrag. Det kan inte acceptera. Vi vill därför kraftigt sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. ger också en extra skatterabatt till dem som har ett jobb eller driver ett företag, ett s.k. jobbavdrag. Jobbavdraget gör det lönsammare att vidareutbilda sig, och att gå från deltids- till heltidsarbete. vill att fler går från bidrag till arbete. Det innebär dels att vi sänker skatterna, dels att vi sänker ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen.2 6Ropen skalla jobb åt alla! Den arbetsmarknadspolitik som bedrivs , där beslut fattas på central nivå långt borta från de arbetssökande, stämmer inte överens med den vision har. Vi vill i stället att beslut ska fattas så nära människor som möjligt, även inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken ska ha två inriktningar: kompletterande utbildning och kontakt med potentiella arbetsgivare. Den första delen handlar om att alla ska ha gymnasiekompetens. För arbetssökande som saknar det eller som behöver byta inriktning ska det finnas dels kvalificerade yrkesutbildningar och dels kortare punktinsatser (t.ex. kompletteringar till den utbildning som den arbetssökande redan har) samt möjlighet till validering. De utbildningar som krävs för att arbetssökande ska kunna ta sig tillbaka till ett jobb ska inte drivas av Ams, utan ska finnas i det ordinarie utbildningssystemet. Detta bör ges regeringen till känna. Den andra delen handlar dels om att erbjuda arbetssökande praktik, dels om att erbjuda långtidsarbetslösa s.k. nystartsjobb. Nystartsjobben innebär att arbetsgivare som anställer personer som fått arbetslöshetsersättning , slipper betala arbetsgivaravgiften. Skatterabatten gäller som personen varit bidragsberoende, men högst . Personer som har sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag kan också bli erbjuden ett nystartsjobb.3 6.2Arbetsförmedlingarna ska få konkurrens Det är orimligt att tro att arbetsförmedlingarna ska kunna ge bra hjälp till alla arbetssökande när de som har 100700 arbetssökande per arbetsförmedlare. För att förmedlarna ska kunna arbeta effektivt måste antalet arbetssökande per förmedlare minskas betydligt. Det görs om friåret tas bort eftersom det tar upp mycket tid för arbetsförmedlarna. Om arbetsförmedlingarna får konkurrens av andra aktörer som företag, föreningar och organisationer blir effektiviteten ännu större, med en bättre matchning av arbetssökande och arbete som resultat. 6.3Speciella åtgärder för akademiker och unga Unga människor har mycket svårt att få in en fot på arbetsmarknaden och ungdomsarbetslösheten är därmed hög i Sverige.4 tror att det finns vissa faktorer som bidrar till att unga människor hamnar i arbetslöshet det är för dyrt och för krångligt för företag att nyanställa, unga har sällan arbetslivserfarenhet och saknar de rätta kontakterna, gymnasiet är inte rätt utformat för att utbildningen ska leda till jobb och matchningen av lediga jobb och arbetssökande unga är inte tillräckligt effektiv. Därför vill bl.a. se mer praktik i gymnasiet och högskolan, fler gymnasieutbildningar som kan leda till jobb samt att högre krav ska ställas på att anta ett jobberbjudande på annan ort. vill också att ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av de s.k. nystartsjobben. Med undantaget att för dem gäller skatterabatten i högst . Den stigande siffran över arbetslösa akademiker är mycket hög.5 För att den ska sjunka är det främst nätverksbyggande och kontaktskapande som behövs. Det handlar om att ge akademiker möjlighet att få olika former av praktikplatser och delta i traineeprogram. Om det blir lättare att få praktik inom sitt utbildningsområde får den arbetssökande fler nyttiga kontakter, ökar sin arbetslivserfarenhet och får lättare ett jobb efter praktiken. För att fler ska få möjlighet till praktik vill att arbetslösa akademiker ska ha rätt att använda en termins (20 veckors) studielån/studiebidrag till praktik.6 Detta bör ges regeringen till känna. 6.4Ge arbetshandikappade möjlighet att jobba Alla ska kunna erbjudas ett jobb och kunna försörja sig själva. Även människor med funktionshinder eller kronisk sjukdom ska ha en naturlig plats på arbetsmarknaden i stället för att erbjudas förtidspension. vill öka antalet lönebidragsplatser och höja bidragsnivån. Med dagens teknik kan många arbetsplatser bättre anpassas till de behov den anställde har. vill att åtgärder på den ordinarie arbetsmarknaden ska prioriteras, arbetsgivarens sjukersättningsansvar förändras och lönebidragsmöjligheten förbättras. 6.5Tala klarspråk redovisa alltid den totala arbetslösheten vill att statistiken över antalet arbetslösa i ska redovisas på ett mer renodlat sätt. Ams term öppet arbetslösa är förvirrande och säger inte så mycket om hur många som verkligen är arbetslösa. tycker att alla som finns inskrivna på arbetsförmedlingen, oavsett om de gör praktik eller är hemma och letar bland jobbannonserna, ska redovisas som arbetslösa. Den siffra som verkligen betyder något är siffran över den totala arbetslösheten. Detta bör ges regeringen till känna. Behovet av att vidareutveckla och utbilda sig hela livet är stort och kommer att växa ännu mer. Globalisering och ökad teknikanvändning leder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Alltfler människor byter arbetsgivare alltfler gånger, och alltfler byter dessutom spår i yrkeslivet. För att klara oss i den internationella konkurrensen måste vi anpassa utbildningssystemet till den här utvecklingen. Vad som ovan anges om att anpassa utbildningssystemet till den internationella konkurrensen bör ges regeringen till känna. 7.1Förbättra yrkesutbildningen på gymnasiet vill ha en gymnasieskola där elever som vill skaffa sig behörighet till högskolan ska kunna göra det, men där det också finns yrkesförberedande program för dem som är mer praktiskt lagda eller intresserade. De yrkesförberedande programmen ska ha höga krav på kunskapsinnehåll, men eleven ska inte behöva läsa alla de teoretiska ämnen som krävs för en högskolebehörighet. Det ska finnas ett nära samarbete med framtida arbetsgivare eftersom det gör eleverna bättre förberedda inför arbetslivet. Det ska givetvis vara möjligt att komplettera sin behörighet till högskolan via t.ex. komvux om en elev ändrar sig efter sin examen. För att klara morgondagens behov av kompetenta yrkesmän och -kvinnor krävs en kraftfull marknadsföring av yrkesutbildningar. Dessutom måste attityder till yrkesutbildningar förändras hos ungdomar, föräldrar och yrkesvägledare. Det ska också finnas en modern och flexibel lärlingsutbildning, som riktar sig både till de elever som vill utbilda sig till ett yrke där det är en fördel att få sin utbildning direkt i en praktisk verksamhet och till den elev som av olika skäl behöver göra huvuddelen av sin gymnasieutbildning på en arbetsplats. För dem som blir arbetslösa vill både öka antalet platser på de kvalificerade yrkesutbildningarna (KY-utbildningar) och utveckla systemet så att de erbjuder två olika vägar. Den ena vägen ska vara att, som , erbjuda fördjupade kunskaper som är viktiga för att kunna utvecklas i sitt arbete. Vid sidan av det ska det finnas KY-utbildningar som också ger behörighet till högskolan. Det öppnar en ny möjlighet till högskolestudier, som särskilt riktar sig till dem med stor yrkeserfarenhet.7 7.4Bättre möjligheter till vidareutbildning vill ha ett system för individuellt sparande till kompetensutveckling och vidareutbildning. Det ska vara frivilligt och bygga på en möjlighet för företagare och arbetstagare att skattefritt spara på individuella kompetenssparkonton. Det ger större möjligheter för alla att utvecklas och anpassa sig till en föränderlig arbetsmarknad. Detta bör ges regeringen till känna. 8Öka mångfalden ge alla chans till jobb! Om lika många av dem som är födda utomlands som övriga svenskar hade ett jobb skulle 115 000 fler människor gå till jobbet .