mot · GT02Fi243 · 2005-10-04 00:00:00 — Ofta kombineras kontinuerlig kompetensutveckling med yrkesverksamhet. arbetar för att sökandet efter kunskap inte ska vara reserverat för ungdomsåren och inte bero av var man väljer att leva sitt liv. Det måste finnas ett generöst system för individuellt kompetenssparande så att möjligheten till ett livslångt lärande underlättas. För att fungera i den globala värld vi nu lever i måste det ställas höga krav på utbildning. Undervisning på alla nivåer bör genomsyras av ett globalt perspektiv där demokrati och tolerans är grundläggande värderingar. Globaliseringen för också andra aspekter med sig där till exempel vikten av tekniska lösningar är stor. har en vision om en skola där skaparglädje uppmuntras och nya innovativa tankar stimuleras. 6.1.10Högre utbildning och forskning Om ska klara sig väl i en alltmer globaliserad ekonomi är det av största betydelse att vår högre utbildning håller högsta kvalitet och utbildar en stor del av varje årskull. Den högre utbildningen måste förmå att rekrytera ur alla befolkningsgrupper, oavsett social och etnisk bakgrund och i alla delar av landet. Utbyggnaden av högskolor och universitet skedde i hög grad med medverkan och har lagt en bra grund för en bredare rekrytering. En sådan utbyggnad måste dock följas av en satsning på kvalitet, och detta har regeringen inte gjort. Svensk forskning har ur ett historiskt perspektiv varit mycket framgångsrik och i högsta grad bidragit till ett framgångsrikt näringsliv. Inom medicinska och tekniska forskningsområden har starka kluster av forskningsintensiva företag och akademisk forskning av hög internationell klass uppkommit. Det finns dock allvarliga tecken på att svenska forskningsmiljöer nu förfaller och tappar mark jämfört med forskningscentrum i andra länder. Forskare inom medicin, bioteknik m.m. flyttar i betydande utsträckning utomlands eftersom möjligheterna att bedriva forskning i upplevs som begränsade och bättre villkor erbjuds på andra håll. Regeringen har låtit forskningsanslagen urholkas genom ofullständig uppräkning av anslagen. Tillsammans med de övriga partierna i har lagt fast principerna för en ny politik för den högre utbildningen. avsätter totalt för forskning och kvalitetssäkring av högre utbildning. Därutöver anslår sammanlagt för grundläggande högskoleutbildning . Om makten över högskolorna tillåts växa underifrån från lärare, forskare och studenter förbättras möjligheten att fatta rätt beslut och finna välfungerande samarbete med näringsliv och övriga samhället. vill avskaffa rekryteringsbidraget som innebär att de som är ska kunna få hela studiestödet i form av bidrag. Detta görs med hänvisning till att olika personer på samma utbildning kan få helt olika ekonomiska förutsättningar och att rekryteringsbidraget blir en sammanblandning av utbildnings- och arbetsmarknadspolitik. föreslår att det s.k. rekryteringsbidraget avvecklas. Besparingen i den offentliga sektorn uppgår till 2006. Att ge förutsättningar för att skapa tillväxt är en central del av politik, inte bara för att tillväxt ger grunden för välfärd, utan också för att tillväxten är en indikation på att människor får chansen att förverkliga sina drömmar och visioner genom att starta företag, kanske expandera, lyckas och även misslyckas. Vi har kommit fram till ett vägskäl i svensk politik. Antingen fortsätter vi på den avsmalnande väg vi nu är inne på, där tillväxten ska tvingas fram ovanifrån, genom statliga regleringar, dekret och specialdestinerade bidrag såsom är fallet i regeringens lagda budgetförslag eller också väljer vi en ny väg, där vi släpper fram den lokala potential som finns runtom i landet för att få fram nya företag och tillväxt. De företag, idéer och innovationer som vi ser dyka upp runtom i landet gör det inte tack vare en statlig näringspolitik, snarare trots centralstyrning. Vi måste våga se möjligheterna och tillvarata den utvecklingspotential som vårt land rymmer. Därför vill regionalisera . vill att de regioner som redan finns, dvs. de direktvalda och beskattningsbara regionerna , och , ska få ta över ansvaret för näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, kulturpolitik och regionalpolitik samt få tillgång till . De regioner som ser möjligheterna och bildas ska, när de visat att de är redo, få ta över dessa politikområden från staten. På så vis bildas en asymmetrisk federalism, där staten lämnar ifrån sig ansvaret till en lägre politisk nivå i den takt som den lägre nivån klarar av att ta makten och ansvaret. För är inte regionernas utformning den viktigaste frågan, utan regionernas innehåll. Om vi ska klara av att få tillväxt i hela landet är det centralt att de regioner som bildas verkligen får självbestämmande över tillväxtfrågorna. Vi emotsätter oss starkt en regionalisering som bara syftar till att stärka statens makt över tillväxten genom att ovanifrån bilda statliga tillväxtregioner. Starka självständiga regioner är även en förutsättning för att stärka den kommunala nivån, där kommunpolitikerna får lättare att driva tillväxtfrågorna både i sina egna kommuner och i samarbete över kommungränserna. När regionerna får makten över de politikområden som kan stärka tillväxten blir kommunerna en viktig samarbetspartner i tillväxtarbetet. politik för en uthållig tillväxt bygger på att vi inte är rädda för olikheter. Vi ser olikheter mellan olika delar av landet som en tillgång, som varje kommun och region kan dra nytta av. Precis som och drog nytta av kylan för att skapa ett av världens ledande testområden för bilar kan varje kommun och region i dra nytta av just de specifika förhållanden och kunskaper som finns lokalt. Men det förutsätter att de som lever och bor i området tillåts fatta besluten. Därför måste vi släppa loss tillväxtpotentialen och regionalisera . De gröna näringarna betyder mer för ekonomi och sysselsättning än vad de flesta i vårt samhälle har klart för sig och de svarar för ett samlat produktionsvärde på , exklusive energisektorn. Enskilt ägande av jord och skog utgör basen för lantbruksföretagen, som dominerar landsbygdens näringsliv och utgör landets största småföretagargrupp. Vi behöver modernisera jordbrukspolitiken och utveckla skogsnäringen genom att skapa bättre förutsättningar för småföretagaren. Om vi gör det vinner vi öppna landskap, tillväxt i livsmedelsförädlingsföretag, en ökad turistnäring, småskaligt skogsbruk och inte minst lokalt odlade grödor till livsmedel och energi. Allt detta främjar den biologiska mångfalden och är en oumbärlig del i omställningen mot ett hållbart samhälle. Vi måste öka konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen för att säkra inhemsk produktion med hög kvalitet. En modern jordbrukspolitik innebär en god miljö och djuromsorg. Det måste bli lönsamt att satsa på miljön och inte som hindras av alltför tunga ekonomiska pålagor. Vi har tidigare påpekat de negativa effekterna av det klena svenska förhandlingsresultatet i EU, med konsekvenser som nedskärningar i det svenska miljöprogrammet för jordbruket och sämre konkurrensförhållanden för den svenska landsbygden. Vi avser att försöka mildra effekterna genom tillförsel av nationella budgetmedel. Ett uthålligt skogs- och lantbruk kräver utbyte av kunskap och information. Det är viktigt med en fortsatt satsning på forskning, utveckling och rådgivning inom området. En stor och växande andel av energiförsörjning baseras på bioenergi. Här har landsbygden och de gröna näringarna stor betydelse för både svensk ekonomi, säkerhet och miljö. Kanske har behovet av en effektiv statsapparat och god samhällsstyrning aldrig varit mer påtagligt. Framtidens välfärdsåtaganden måste säkras, och ett viktigt led i detta arbete är att begränsa den svenska statsapparatens utbredning. upplever en frustration över regeringens benägenhet att inrätta en ny myndighet för varje politisk fråga, för att på så vis föra dem bort från dagordningen. Vi menar att myndigheters verksamhet först och främst ska gagna medborgarnas intressen, vilket förutsätter produktiva och resultatrika organisationer. () har undersökt myndigheters OH-kostnader och resultatet visar att statsförvaltningen kan effektiviseras genom en översyn av den gemensamma administrationen. ESV menar att alla myndigheter kan öka effektiviteten och på så vis spara pengar, framför allt genom att myndigheterna uppmanas att flytta till billigare lokaler och utnyttja modern teknik och s.k. shared service-lösningar. ESV gör bedömningen att den totala OH-kostnaden, dvs. kostnader för gemensam styrning, samordning, administration och lokaler, i statens myndigheter uppgår till ca . Detta motsvarar av statens totala driftkostnad. Dagens myndighetsstruktur, där statens ansvarsområden är uppdelade på flera olika myndigheter, leder till att flera myndigheter utför närbesläktade uppgifter eller t.o.m. samma uppdrag. Många myndigheter är dessutom mycket små, vilket leder till att OH-kostnaderna utgör en oproportionerligt stor del av myndigheternas totala kostnader. Tillsamman med övriga partier i hävdar att det finns möjlighet till stora besparingar genom effektivisering, sammanslagning och nedläggning av statliga myndigheter. har försiktigtvis aviserat samlade besparingar fördelat inom olika områden på . Vår uppfattning, som stöds av ESV:s undersökning, är att en effektivare kostnadshantering är fullt möjlig. Besparingsmöjligheterna med en effektivisering av myndigheternas struktur och kostnadshantering är sannolikt betydligt större. föreslår ett besparingsprogram inom den statliga byråkratin. Antalet myndigheter har ökat i snabb takt . visar undersökningar att bara omkring hälften av myndigheternas anslag går till kärnverksamheten. Resten går bl.a. till att täcka kostnader för lokaler, IT-stöd och administration. Vi föreslår att anslagssparandet på minskas, att de statliga kompetensöverföringsjobben dras in och att anslaget till minskas. inleds också avvecklingen av , och Myndigheten för skolutveckling. Tillsammans med effektiviseringar på ett antal myndigheter förstärker vår satsning på minskad byråkrati statens finanser med . 6.2Politik för delaktighet och valfrihet 6.2.1Låt politiken formas runt köksborden! Grunden för politik är att bygga ett samhälle där människor får växa. Utifrån den idén ska samhällets funktioner och institutioner utformas. Vi tror att människors grogrund stärks bäst om samhället vilar på den jordmån där vi utför vårt dagliga värv. Människors vardag måste vara utgångspunkten för vår politik. Det är runt köksbord, i arbetsplatsernas fikarum, vid gungställningar och fotbollsplaner där personer samlas och samtal förs som politiken formas. vill se ett samhälle där den enskilda individen är stark i sig och där människor ges största möjliga utrymme att tillsammans forma sin vardag och leva sina egna liv. måste människor kunna lita på att det offentliga finns där som ett stöd det civila samhället inte räcker till. Detta uppnår vi genom att skapa så små och så starka politiska enheter som möjligt, genom att all makt delegeras underifrån och uppåt samt genom att enskilda ges verklig makt att överklaga orättfärdig myndighetsutövning, genom exempelvis en författningsdomstol. Att ovanifrån bestämma hur folk ska leva sina liv har aldrig fungerat, och kommer aldrig att fungera. Utgångspunkten måste tas i att den enskilde vet vad som är bäst för denne och att det civila samhället är en stark kraft som ska stötta, inte motarbetas eller via regler och bidrag styras åt det håll som kommun och stat bestämt. Beslut ska aldrig fattas längre ifrån människors vardag än vad som är nödvändigt. Utgångspunkten är att det som sköts effektivt på lokal nivå också ska skötas där, i andra hand om den lokala nivån inte kan fylla sin uppgift ska besluten föras upp till den regionala nivån, därefter på nationell nivå och i sista hand på EU-nivå. Därför vill vi se ett med små starka kommuner och stora starka regioner, där båda enheterna har makten och de ekonomiska resurser som behövs för att sköta sina angelägenheter. Statens uppgift är i första hand att vara den sammanhållande kraften och ett smörjmedel i tillväxtarbetet. bejakar olikheter och mångfald mellan kommuner och regioner eftersom vi ser det som ett tecken på att folkviljan lokalt har fått fullt genomslag. För är EU en viktig del av demokratin. EU har kraften och förmågan att sköta de frågor som staten inte mäktar med. Det handlar om freden, miljön och den internationella brottsligheten. 6.2.2Lyft fram demokratifrågorna i ett demokratikonvent All makt ska utgå ifrån folket. Vad är väl då lämpligare än att folkets valda representanter bjuder in hela att under ordnade former delta i arbetet med en ny konstitution som gäller oss alla, som reglerar grunderna och ramarna för vår samlevnad och fortsatta demokratiska utveckling. föreslår att regeringen ska ges i uppdrag att genomföra ett demokratikonvent. har en god och specifik tradition av medskapande starka folkrörelser som tar aktiv del i samhällets utveckling. De spelar en betydelsefull roll för hela det civila samhället och måste engageras i detta arbete. Självklart måste konventet också samla representanter från dagens olika nivåer såväl kommuner, landsting, regioner, riksdag som EU. De närmare formerna för konventets arbete och sammansättning förutsätts bli föremål för särskilda överväganden. Det kommunala självstyret måste respekteras. Statens riktade statsbidrag har haft en urholkande effekt på kommunernas ekonomi. Underfinansierade statliga reformer är fortfarande en av de främsta orsakerna till bristande stabila planeringsförutsättningar i kommuner. Om kommunerna ska kunna klara välfärden, en god ekonomisk hushållning och balanskravet krävs att finansieringsprincipen respekteras. föreslår en inkomstskattereform som innebär kraftigt ökade disponibla inkomster för låg- och medelinkomsttagare. Tillsamman med presenterar vi nu en vidareutveckling av vår tidigare reform. Det innebär att dagens grundavdrag ersätts med ett jobbavdrag, som utformas som en statligt finansierad skatterabatt. De som har arbetsfria inkomster behåller nuvarande grundavdrag. Vid sidan av de ekonomiskt positiva effekterna för låg- och medelinkomsttagare, i synnerhet kvinnor, medför reformen en kraftig förstärkning av kommunernas skattebas. När ekonomin växer och människors löner ökar får kommuner och landsting större intäktsökningar än . Med vårt inkomstskatteförslag ökar skattebasen i kommuner med låg skattekraft med mer än genomsnittet. Samtliga kommuners skattebas stärks och beroendet av statsbidrag minskas. Detta ökar kommunernas möjlighet att själva besluta om och påverka skola, omsorg och barnomsorg. En stärkt skattebas möjliggör också höjda kvinnolöner i traditionella låglöneyrken i offentlig sektor. 6.2.4Sverige framställs ofta som ett jämställt land Mycket positivt har skett på jämställdhetsområdet, och i jämförelse med många andra länder har möjligheterna för svenska kvinnor blivit bättre. Men mycket återstår att göra innan på allvar kan sägas vara ett jämställt land. tjänar män mer än kvinnor. startar fler män än kvinnor företag. är det kvinnorna som utför den största delen av det obetalda arbetet i hemmet och tar störst ansvar för barnen. diskrimineras många kvinnor, enbart på grund av sitt kön, och fortfarande finns det män som slår kvinnor. Allt detta är tecken på ett samhälle där mannen i många avseenden fortfaranden är överordnad kvinnan. , , har vi ett historiskt arv som innebär att mannen är den som betraktas som i det svenska samhället. Om vi ska lyckas bryta med de invanda maktstrukturerna måste det skapas förutsättningar för en jämställdhet som låter både kvinnor och män utvecklas och där systemen inte konserverar fördelningen av makt och resurser utifrån ett könsperspektiv. Med rätt förutsättningar är det möjligt att bryta kvinnors underordning i samhället så att kvinnor och män får lika valmöjligheter i livet och att alla behandlas lika oberoende av kön. föreslår bland annat sänkta inkomstskatter för lågavlönade (ofta kvinnor), ökade möjligheter för kvinnor att starta och driva företag, konkurrensutsatt offentlig sektor så att kvinnor kan få fler arbetsgivare att välja mellan, större valfrihet för både kvinnor och män som är föräldrar samt flera åtgärder som ska stoppa våldet mot kvinnor. Unga familjer upplever att de inte har tillräckligt mycket makt över sin tillvaro och har svårt att få ihop livspusslet i vardagen. Tiden är knapp. Många kämpar för att hinna lämna och hämta barn på dagis och att saxa arbetstid och semester för att få så mycket tid som möjligt tillsammans med barnen. För många är det svårt att få pengarna att räcka till även om båda föräldrarna arbetar heltid. Både barn och föräldrar lider av att inte ha mer tid tillsammans i vardagen. föreslår därför insatser i tre olika system. För det första ska alla ges möjlighet till mer tid med barnen när de är som allra minst. Föräldraförsäkringen syftar till detta för båda föräldrarna. För att stimulera fler pappor att ta ut föräldraledighet behöver taken höjas till 11 basbelopp (ca /månad), som det är viktigt att höja golven i försäkringen till så att all oavsett inkomst får en rimlig ersättning. För det andra är det viktigt att göra det möjligt för alla föräldrar att tillbringa med barnen och förena arbetsliv med familjeliv under barnets förskoleålder. Vi föreslår därför kraftigt höjda barnbidrag för de minsta barnen, och sänkta skatter för människor med låga och medelinkomster prioriteras. anser inte att regeringens generella höjning av barnbidragen är rätt prioriterad. vill i stället koncentrera höjningen till när barnen är små. Vi vill fördubbla barnbidraget för barn i förskoleåldern () och höjer barnbidraget med /mån i ett första steg. För det tredje är det viktigt att skapa reella valmöjligheter inom barnomsorgen genom införande av barnomsorgspeng. Den orättvisa maxtaxan avskaffas. vill i stället införa en barnsomsorgspeng, som innebär att föräldrarna får en check som berättigar till köp av barnomsorg, som är tillräckligt stor för att betala den övervägande delen av en normal barnomsorgsplats. Det är fortfarande flest kvinnor som arbetar deltid och har huvudansvaret för hem och barn. förslag om hushållsnära tjänster med skattesubvention ökar kvinnors möjligheter till heltidsarbete och bidrar till en marknad för nya tjänster och välfärdsföretag. Förslagen om skattesubvention av hushållsnära tjänster och barnomsorgspeng ger dessutom stimulans åt tjänstemarknaden, och barnomsorgspersonalen ges ökat utrymme för entreprenörskap och verksamhetsutveckling. Tillsammans med övriga partier i föreslår förändringar av inkomstgrunden för föräldraförsäkringen, vilket ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid ska den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i stället ska beräknas efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. föreslår att inkomstgrunden för föräldraförsäkringen (SGI) ska beräknas på samma sätt som föreslagits för sjukförsäkringen. Effekten av förslaget för den offentliga sektorns finanser, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas till 2006. För att nå framgång i arbetet med sjukskrivningarna är det av största vikt att arbetslinjen tydligt görs till sjukförsäkringens mål. Sjukförsäkringen måste reformeras så att det blir förmånligt att gå tillbaka till att arbeta. Det är också viktigt att socialförsäkringarna förändras så att det stimulerar till nyföretagande och företagande. steg antalet personer som var frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukskrivning och förtidspensionering kraftigt. Regeringen misslyckades med att möta denna uppgång med uppföljning och rehabilitering, vilket medförde att många gick sjukskrivna så länge att de helt tappade fästet på arbetsmarknaden. För att hyfsa statistiken inledde regeringen en operation sopa-sjukskrivningarna-under mattan, dvs. en massiv ökning av antalet förtidspensioneringar. Att regeringen, som man lämnade 60 00070 000 människor i ett permanent utanförskap med en ersättningsnivå om av inkomsten, anklagat de borgerliga partierna för att vilja sänka ersättningsnivåerna är ett hyckleri av första graden. Resultatet syns nu i form av långsamt sjunkande sjukskrivningar, men en mycket hög andel av den arbetsföra befolkningen i förtidspension. Denna utveckling har varit en tragedi för många av dem som drabbats av sjukdom och inte på egen hand har lyckats kämpa sig till rehabiliteringsinsatser. är det ett slöseri med mänskliga resurser. De samlade kostnaderna för sjukförsäkringssystemen uppgår nu till , och till detta kommer kostnader för bortfall i skatteintäkter och produktion, inte minst i offentlig sektor. Att reformera sjukförsäkringssystemen så att de ger människor stöd att komma tillbaka i arbete så fort som möjligt är en av de viktigaste politiska uppgifterna . Det behövs förbättrade rutiner kring alla längre sjukfall så att det säkerställs att alla människor blir föremål för uppföljning och vid behov rehabilitering eller stöd att söka ett nytt arbete. har tillsammans med de övriga partierna i kommit överens om ett antal åtgärder för att minska kostnaderna för sjukförsäkringen och förtidspensionerna. Det omfattar bl. a. förändrad beräkning av SGI, privatisering av trafikens sjukförsäkringskostnader, ändrad pensionsförmån i förtidspensionen och diverse åtgärder för att stärka arbetslinjen i sjukförsäkringarna. är övertygat om att de kontrollåtgärder som redovisas ovan kommer att leda till drastiskt minskade kostnader för sjukskrivningarna. Då vi inte kan tillgodoräkna oss några finansiella effekter av dessa framtida beteendeförändringar i vårt budgetförslag inför vi en andra karensdag (dag 2) . I kommande budgetförslag kommer vi att utvärdera resultatet av de regelförändringar och kontrollåtgärder som införts på sjukförsäkringsområdet. Då kommer vi också ta ställning till behovet av att införa karensdagen eller andra förändringar i sjukförsäkringen. 8 Ändrad inkomstgrund i sjukförsäkringen föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ner i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. 9 Åtgärder i förtidspensionen föreslår att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) ska vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. 10 Kontrollåtgärder i sjukförsäkringen föreslår att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare ska beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på , med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. kommer att därtill föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget ska förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. 11 Oförändrat tak i sjukförsäkringen motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Förslaget förbättrar det finansiella sparandet med 0,8 miljarder . föreslår att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar och förtidspensioner .