mot · GS02Fi16 · 2005-05-02 00:00:00 — Vi vill vidare höja taket i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp för att personer med hög inkomst - ofta män - ska ta ut sin föräldraförsäkring. Höjningen av grundnivån i föräldrapenningen får flera positiva effekter som inte påverkar detta utgiftsområde eftersom bland annat utgifterna för socialbidrag och bostadsbidrag minskar. I den höjning av grundnivån på per dag som beskrivit ovan, ingår garantinivån i föräldrapenningen. Regeringen satsar extra pengar på barnfamiljerna. arbetar långsiktigt för att uppnå goda förutsättningar för barnfamiljerna. innebär förslag en besparing, en ökning relativt regeringen med . Regeringens arbetsmarknadspolitik har misslyckats och vi kan konstatera att alltför många människor befinner sig i arbetsmarknadsåtgärder, sjukskrivna eller förtidspensionerade. Regeringens förslag i vårbudgeten handlar mest om konstgjord andning, eller att förbättra statistiken. Det som behövs är en förnyelse av arbetsmarknadspolitiken. Vi vill reducera och till förmån för ett mer decentraliserat system där beslut och resurser läggs där kunskapen om de lokala förhållandena finns. Vi vill också gå från stora utbildningsprogram och istället erbjuda kvalificerade yrkesutbildningar. gör också bedömningen att en samordning av socialförsäkringssystemen, med sikte på en samordnad arbetslivsförsäkring med gemensam myndighetsstruktur, kan vara ett sätt att angripa den vikande sysselsättningen. Eftersom besparingen inom detta utgiftsområde är betydande bifogas en specifikation. Specifikation över UO 13 Ökad egenfinansiering i a-kassan A-kasseersättning enligt försl. Överföring till höjt lönebidrag Åtgärder för att minska förtidspensionering Minskat anslag till europeiska socialfonden Anslagssparande på samt inget försök med arbetstidsförkortning. Vi kan se att personer med låg utbildningsnivå har svårt att hålla sig kvar eller ens komma in på dagens arbetsmarknad. har personer med låg utbildning varit de som först blivit arbetslösa och de som sist fått ett nytt arbete när konjunkturen vänt. Rekryteringsbidraget fyller en viktig funktion eftersom det används för studier på grund- och gymnasienivå för personer som är eller riskerar att bli arbetslösa. Att ha en treårig gymnasieutbildning är ett minimikrav för alla som söker sig till arbetslivet. Vi ökar anslaget till rekryteringsbidraget med och drar ner på anslaget till "övriga organisationer" med . UO 16 Utbildning och universitetsforskning Investeringar i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning, kvalificerade yrkesutbildningen till högre utbildning och forskning, är en viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt. Tyvärr kan vi konstatera att regeringens utbildningspolitik mest handlat om retorik eftersom det fortfarande behöver göras stora insatser för att stärka grunden för vidare utbildning och livslångt lärande. Vi anser också att kommunerna bör ha hela ansvaret för barnomsorgen varför vi vill att maxtaxan avvecklas och pengarna förs över direkt till kommunerna. Regeringens extra resurser till 6 000 förskollärare är vällovligt men frågan är var regeringen tänker trolla fram dessa förskollärare. är det stor brist på förskollärare. En brist som är resultatet av den politik som regeringen fört. Enligt har utbildningen till förskollärare varit underdimensionerad , och förbundet har påpekat detta för regeringen, dock utan resultat. Regeringen medger själv i tidigare budgetproposition att problemet är för få platser i förskollärarutbildningen och att bristen inte beror på studenters bristande intresse för att söka sig till utbildningen. tillför lärarutbildningen extra resurser samt ökar resurserna till kommunerna som vi avvisar regeringens riktade bidrag till fler förskollärare. vill öka antalet platser för den kvalificerade yrkesutbildningen för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. Vi vill också genomföra en satsning för att stärka kompetensen och öka insatserna mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli i . Inom anslaget ryms också en satsning på skolböcker. UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid kulturpolitik ska verka för ett rikt kulturliv för alla människor oavsett var i landet man bor eller vilken social eller ekonomisk status man har. Kulturen ska stå för kontinuitet och nyskapande samt vara en kritisk röst i samhällsdebatten. Den är också en del av samhällets demokratiska samtal. Det är viktigt att kulturen speglar dagens och den mosaik av människor och kulturyttringar som finns. I då stress och ohälsa ökar är det viktigt att kulturen ges utrymme. Kulturen kan spela en viktig roll i ett folkhälsoarbete, inte minst i rehabilitering av långtidssjukskrivna. Det är viktigt att undersöka om den kultur som finansieras med statliga medel verkligen kommer alla till del. Länsteatrarnas och länsmuseernas ekonomiska situation bör också ses över. Det behövs mer pengar till dessa institutioner för att de ska klara sitt uppdrag att föra ut kulturen i landet. Ungdomar och deras rätt till kultur är viktigt. fortsätter sin satsning på ung kultur. Ungdomar måste få möjlighet att få pengar på ett snabbt sätt, och inte som där det tar att få besked om ansökt bidrag från . Likaså måste ungdomar själva få utveckla och utforma sin kultur utan inblandning av vuxna. Därför satsas återigen pengar på KUL-bidraget . En annan viktig fråga är rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer. UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bostadsbidragen är en starkt bidragande orsak till varför marginaleffekter uppstår. I vissa inkomstskikt bidrar nedtrappningen av bostadsbidragen ensamt till marginaleffekt. Tillsammans med andra marginaleffekter leder detta till de s k fattigdomsfällorna. menar att bostadsbidragen bör trappas ner för att ersättas av skattesänkningar för dem med låga och normala inkomster, och höjda barnbidrag som ej är inkomstrelaterade ska säkerställa barnfamiljers ekonomiska situation utan att skadliga marginaleffekter ska uppkomma. avvisade regeringens proposition om höjda bostadsbidrag och drar följaktligen ned anslaget med . Investeringsbidraget för hyreslägenheter snedvrider bostadsproduktionen och ska avskaffas. vill avskaffa investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder och istället stimulera byggandet med ökad konkurrens på marknaden, sänkta skatter och en generellt mer fokuserad bostadspolitik. Däremot behåller för investeringsbidrag till studentbostäder. har tidigare motsatt sig ett införande av och anser att den bör avvecklas. Från statlig nivå vill man ta itu med kommunernas bostadsöverskott istället för att låta kommunerna själva lösa problemet. Dessutom drar vi bort anslaget för regeringens bostadsalibi ungdomssamordnaren, samt myndighetsbesparingar för bland annat länsstyrelserna. UO 19 Regional utjämning och utveckling Tillväxtpolitik innefattar en aktiv regionpolitik som i sin tur består av både en storstadspolitik och en landsbygdspolitik. Målet för en landsbygdspolitik är att utnyttja landsbygdens särdrag till dess fördel och utveckla livskvaliteten samt avhjälpa strukturella hinder för utveckling. Det centrala uppdraget måste därför vara att utveckla näringsverksamheten på landsbygden. Det innefattar såväl att utveckla de traditionella näringarna, jord- och skogsbruk, genom exempelvis forskning kring råvaruförädling som att underlätta för nya företag inom t.ex. turism och tjänster och för de många människor som har kompletterande försörjning inom flera områden. I vår budget gör vi särskilda satsningar på utveckling av alternativa drivmedel ur spannmål och skogsråvara, program för utveckling av turism, småskalig livsmedelsproduktion, och fiskerinäringen. Vi anslår även medel för riktade satsningar för kvinnors och invandrares företagande, samt en nationell satsning för statlig såddfinansiering. anser att ett ökat regionalt ansvar ska införas för de regionala utvecklingsresurserna. Regionala myndigheter, näringsliv och ideell sektor kan teckna avtal som reglerar användningen av dessa medel, det behövs ingen central styrning från myndigheter och länsstyrelser. Medfinansiering i EUs strukturfondsprojekt är ett bra sätt att maximera utfallet av de anslagna medlen. Allt som allt anslår vi cirka en miljard mer än regeringen . UO 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen och samarbetspartierna har återigen valt att satsa stora budgetmedel på inköp av mark, för att skydda den biologiska mångfalden. förordar en annan modell för att bevara den biologiska mångfalden, exempelvis långsiktiga skötselavtal med markägaren och ett större privat ansvarstagande. som budgeten för inköp av mark bara växer, växer sig också hålet i forskningsbudgeten för förnybara energikällor. Om en kärnkraftsavveckling ska kunna bli verklighet som utsläppen av växthusgaser ska kunna stävjas, krävs det att forskningen på förnybar energi intensifieras. förordar därför att man satsar de medel som regeringen utökat anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med, på energiforskning under UO 21. I övrigt kvarstår våra ökade satsningar på bland annat sanering och efterbehandling av förorenade områden samt miljöbistånd. Satsningarna på klimatinvesteringsprogram, KLIMP, kvarstår likväl och det känns extra angeläget när det endast var 14 av 87 ansökningar som kunde beviljas bidrag. Vi vet alltså att det finns massor av projekt med reell minskad klimatpåverkan, att sjösätta ute i kommunerna. I har ett blocköverskridande samarbete i energipolitiken med Socialdemokraterna och . Samarbetet syftar till att lägga grunden för en långsiktig energiomställning och tryggad tillgång på säker el. Forskning och utveckling av alternativ energi är en nyckel för att få till stånd en hållbar energiomställning. Regeringen skriver i vårpropositionen att den avser att återkomma med finansieringen av energipolitiken. Vi anser att det är olyckligt att satsningen på kommersialisering och utveckling, i enlighet med det långsiktiga energiforskningsprogrammet, därmed framstår som otydlig och satsningar riskerar att bli hängande i luften. vill se nya framsteg för förnybar energi och anslår mer än regeringen till forskning och utveckling av förnybar energi. Det är ett statligt ansvar att garantera infrastrukturen i hela landet. Genom framkomliga och säkra vägar året runt, goda kollektivtrafikförbindelser och ett utbyggt bredbandsnät vi för tillväxt, livskvalitet och självbestämmande i hela landet. Efter att ha granskat regeringens stora infrastruktursatsning 2004-2015 konstaterar att detta är ett till stor del ofinansierat projekt. Med tanke på att en satsning på nyinvesteringar i infrastruktur dock är nödvändig föreslår istället en ny modell för alternativ finansiering. För att kunna genomföra önskvärda, samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar bör ett särskilt infrastrukturbolag ges till uppgift att finansiera investeringar med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning via statsbudgeten över . definierar inte vilka typer av finansieringslösningar som kan ingå i ett infrastrukturbolag, vi vill hålla oss öppna för alla förslag. Men ett exempel kan vara en PPP-lösning (private-public partnership). Det behövs ordentliga satsningar på anslaget för drift och underhåll för att ta igen ett mycket eftersatt underhåll och för att garantera att ytterligare eftersläpningar inte uppstår. Därför prioriterar upprustning av det nedslitna och hårt åtgångna vägnätet liksom tjälsäkring av det finmaskiga vägnätet. Vi anslår mer än regeringen . UO 23 Jord- skogsbruk, fiske med anslutande näringar De gröna näringarnas konkurrenskraft måste stärkas. När EUs jordbrukspolitik reformeras är det viktigare än någonsin att vi ser över vad som kan göras på nationellt plan, för att företagarna inom jord- och skogsbruksnäringen ska få ekonomin att gå ihop. fortsätter därför sina satsningar på att sänka dieselskatten, slopa skatten på handelsgödsel och medfinansiering av LBU-stöden. De utfästelser som regeringen gjort om bl a sänkt dieselskatt för jordbruksmaskiner och satsningar på LBU-programmen ser vi fram emot. Vi är dock försiktiga med att jubla innan vi sett pengarna även i budgetarbetet. Det krävs därutöver sedan läge en sänkt dieselskatt även för skogsbrukets arbetsmaskiner, varför fortsätter att förorda att dieselskatten skall sänkas till per liter för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. fortsätter också att satsa på forskning inom miljö och areella näringar (anslag 26:1 Formas), eftersom forskning är en viktig del av att ställa om till en helt och hållet uthållig produktion. Här återfinns också medel för att främja återväxtåtgärder efter stormen i om . Utgiftsområde Näringsliv framstår tämligen avlägset från sitt namnenliga ursprung. föreslår bl a myndighetsbesparingar och neddragningar av förvaltningskostnader. Vi anslår dock mer medel än regeringen till , för att det ska kunna intensifiera arbetet för en god konkurrenssituation för och konsumenter. anser att de medel som anslås under anslag 38:2 Näringslivsutveckling hör bättre hemma under utgiftsområde 19 Regional utveckling, därför skjuter vi till våra satsningar under detta område. Den regionala nivån bör ansvara för satsningar inom respektive region, däremot bör staten spela en roll för att tillhandahålla riskkapital, speciellt den viktiga såddfinansieringen. Under utgiftsområde 19 anslår vi därför till statlig såddfinansiering. UO 25 Allmänna bidrag till kommuner tillämpar finansieringsprincipen strikt. Detta innebär att alla förslag vi lägger som påverkar kommunsektorns ekonomi neutraliseras med hjälp av de generella statsbidragen. I denna summa ligger kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjt tak i föräldraförsäkringen, ny utformning av a-kassan, nytt system för sjuklöneansvar samt höjd grundpension. De riktade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella bidrag och förs över från UO 16. Höjt stöd för kompensation av maxtaxan inom barnomsorgen med samt ökat stöd för tillgänglighet inom hälso- och sjukvården med . Dessa tillförs generella statsbidragen. Största minskningen av bidrag beror på den positiva effekten av inkomstskattereform för kommuner och landsting. Förslaget innebär att grundavdraget vid inkomstskattetaxering slopas för att istället ersättas med en skatterabatt. Detta ökar kommunsektorns skatteintäkter med ca 2005 och 2006. UO 26 Statsskuldsräntor m m Staten bör inte äga företag och minska sitt innehav av egendom. föreslår utförsäljning av statlig egendom och företag på och på . Intäkterna skall användas till amortering av statsskulden vilket resulterar i lägre räntekostnader. I summorna ovan har tagits i beaktande att staten kommer att få minskade utdelningar för de försäljningar som sker 2006. Pga av tekniska skäl kommer individer med förvärvsinkomster mellan 47 200 och 49 900 samt 100 100 och att få viss marginalskattehöjning, även om det i kronor räknat blir en total skattesänkning. Antalet personer som kommer att beröras av dessa marginalskattehöjningar är mycket få.