mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Trots den breda samsynen i Försvarsberedningen och trots att skillnaden i ekonomisk ram för försvaret var överbryggbar, avvisade regeringen en bred uppgörelse med de borgerliga partierna och valde i stället en uppgörelse med och . Därmed har dessa två partier i svensk historia fått ett avgörande inflytande på svensk försvars- och säkerhetspolitik. Konventionella hot mot vårt lands territorium har kommit i bakgrunden. står vi inför nya typer av hot i form av internationell terrorism, massförstörelsevapen, otillförlitliga stater samt regionala konflikter. Detta ställer ökade krav på internationella insatser samt ett väl fungerande system för försvar och säkerhet. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. Det svenska försvaret har dimensionerats dels för att försvara , dels för att vi ska kunna delta i internationella insatser utefter hela konfliktskalan. deltar med truppförband i militära kris- och konflikthanteringsinsatser i , Bosnien, Kosovo och . Målsättningen är att ska påta sig ledningsansvaret för en nordisk-baltisk stridsgrupp inom EU. I det senaste försvarsbeslutet beslutades om kraftiga nedskärningar av ekonomi och utbildningsförband samt utgiftsbegränsningar . Den nödvändiga omstruktureringen mot ett mindre försvar med hög insatsberedskap har därmed kraftigt försvårats. Av dessa skäl förordar en höjning av ramen för vart och ett av med sammanlagt 2miljarder kronor. Tyngdpunkten i besparingsförslag ligger, som framgår av tabell 11.5 nedan, på transfereringssystemen. Andra betydande besparingar görs också på biståndet, inom bostadspolitiken och genom minskad byråkrati. Vårt starkare saldo, och större privatiseringsvolym än regeringen, gör också att statens räntekostnader minskar i vårt budgetalternativ. Tabell 11.5 Moderata besparingar Varav sjukpenninggrundande inkomst senaste 12 mån Varav sänkt ersättningsnivå till , därefter Varav 2:a karensdag andra sjukdagen, inkl. privata arbg. Varav nej till höjt tak i sjukförsäkringen Varav ökad kontroll och regelförändringar i sjukförsäkringen Varav sjukfall beroende på nya trafikolyckor Varav sänkt ersättning till Varav av antagandeinkomsten pensionsgrund Varav sänkt ersättningsnivå till Varav SGI-förändring, 12 månader Varav borttagande av och Varav ej höjt tak för vab-dagar (7,5 basbelopp kvar) Varav tak för antalet vab-dagar Varav egenföretagares föräldrapeng på årsarbetstid Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Varav enhetligt tak på Varav a-kassa efter 300/ Varav aktivitetsstöd efter 300/ Varav inkomstgrund (12 mån) Varav nej till 20 000 platser Varav åtgärder för ökad kontroll Varav ökad a-kassa, pga. slopade utb.vik. Varav nej till nya åtgärder, 13000 platser Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Studiestöd (avskaffat rekryteringsbidrag, gemensam lånenivå, m.m.) Hälsovård, sjukvård och social omsorg Varav bidrag för läkemedelsförmånerna Övriga besparingar inom hälsovård, sjukvård och social omsorg Varav investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Varav omstrukturering av kommunala bostadsföretag Lägre statsskuldsräntor, pga. lägre statsskuld Varav minskade räntor pga. privatiseringar Varav minskade räntor pga. större sparande Varav gemensamt alliansförslag om minskad byråkrati Varav övriga besparingar på myndigheter m.m. Varav nej till regeringens utbyggnad av högskoleplatser Varav insatser med anledning av försvarsomställningen Varav nej till utbildningsvikariat (inkomsttitel) Varav nej till regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar Varav nej till regeringens sysselsättningsstöd Varav minskat anslag till vuxenutbildning (regeringens riktade stöd till vuxenutbildning) Varav nej till försök med trängselskatt i Varav bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Varav utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft Besparingar, totalt: föreslår att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar ca och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka historiska kostnader beräknas till ca . Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter ska bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Förslaget innebär att statens kostnader för befintliga trafikskador minskar med 0,8 miljarder samt att en premieintäkt på tillkommer på statens inkomstsida. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Beräkningen är baserad på att reformen kan genomföras omgående. Besparingens storlek kan dock komma att ändras och förskjutas något i tiden. är överens om att genomföra en trafikförsäkringsreform som innebär att de trafikrelaterade kostnaderna för sjukpenning och sjukersättning överförs från socialförsäkringssystemet till trafikförsäkringen. Förslaget har flera viktiga syften. Ett syfte är att tydligare koppla skaderisken till kostnaden för att färdas i trafiken. Att försäkringspremiens storlek kan vara ett viktigt instrument för att förebygga olyckor påvisas bl.a. av och (1997).57 Antalet anmälda skador minskade när en kontrollgrupp med unga förare fick en bonus som betalades ut efter fem skadefria år. Försiktiga förare kommer att gynnas med alliansens förslag. I dagens system subventionerar lågrisktrafikanter, exempelvis medelålders bilförare i glesbygd, trafikanter som tar stora risker i trafiken, exempelvis unga män på sportmotorcyklar. Det menar vi är både orättvist och olämpligt. Alliansens mål är naturligtvis inte enbart att minska de materiella skadorna i trafiken, utan också att bidra till att det lidande som orsakas av trafikolyckor i största möjliga mån reduceras. Premien för trafikförsäkringen varierar beroende på olycksrisk. Unga män på sportmotorcyklar betalar exempelvis en högre premie än medelålders förare i glesbygd. Det är rimligt att även kostnaderna för den sjukfrånvaro som är relaterad till trafikskador ska påverka premiesättningen. Ett annan viktigt syfte med reformen är att stimulera utvecklingen av säkra fordon. Det gäller förstås inte bara säkerheten för förare och passagerare, utan också säkerheten för omgivningen. Trafikförsäkringen utgör nämligen inte enbart ett ekonomiskt skydd för trafikanterna själva, utan är också ett skydd för omgivningen. En bil som är säker för gående kommer med vårt förslag att få en lägre trafikförsäkringspremie än en bil som har visat sig vålla allvarliga skador på fotgängare och andra oskyddade trafikanter. Trafiksäkerhetsaspekten är inte det enda skälet för att samordna ansvaret för trafikskadorna. Genom att samla ansvaret för trafikrelaterade kostnader på en part kommer denna kostnad att tydliggöras på ett helt annat sätt än . Det innebär att samhällets insatser för att förebygga och förhindra trafikrelaterade skador underlättas. ges försäkringsbolagen drivkrafter för att effektivisera skadehanteringen och rehabiliteringen samt minimera skadekostnaden. Dagens skaderegleringsprocess, där flera parter inblandade, är administrativt betungande. En samlad process ökar både effektiviteten och kvaliteten i skaderegleringen. Detta resonemang gäller även ansvaret för att rehabilitera trafikskadade. Om en part fullt ut blir ansvarig för rehabiliteringsprocessen blir den mer ändamålsenlig och rationell. I nuvarande system svarar olika parter för olika kostnadsposter, vilket kan vara till nackdel för den drabbade. Alliansens förslag till en ny och mer rationell trafikförsäkring innebär att kostnadsansvaret för nya skadefall förs över från staten till försäkringsbolagen. Ansvaret för redan inträffade skador stannar emellertid hos staten. Kostnaderna för de gamla skadorna finansieras med en ny avgift som bolagen åläggs att betala. Denna avgift sätts på ett sådant sätt att den motsvarar kostnaderna för de kvarvarande skadefallen. Då de gamla skadorna försvinner med tiden kan avgiften sättas lägre än den genomsnittliga årliga kostnaden för de gamla skadorna. Genom denna trafikskadeavgift förstärks den ekonomiska styreffekten mot förbättrad trafiksäkerhet ytterligare. Sammantaget betyder detta att bolagen kommer att ta över kostnadsansvaret för nya skador och höja sina till hushållen. Höjningen kommer att motsvara den genomsnittliga årliga kostnaden för nya skador plus avgiften för gamla skador. Staten kommer att slippa kostnaderna för nya skador som nuvärdet av avgiften täcker gamla skadors kostnader. Rent tekniskt måste sambandet på lång sikt mellan och skadekostnader vara absolut. En övergång från ett offentligt försäkringssystem, som det nuvarande, till ett fonderat system innebär en kostnadsbesparing. uppgår den kostnad för sjukpenning och sjukersättning som kan relateras till trafikolyckor till ca . När försäkringen tas över av försäkringsbolagen kommer kostnaden att bli ca lägre. Skälet är att de som betalas in av försäkringstagarna inte försvinner ur försäkringsbolagens kassa som utbetalning för skador. Den tid som förflyter mellan premieinbetalning och utbetalning för skador uppgår i genomsnitt till . förräntas pengarna hos försäkringsbolagen. Vårt förslag innebär att varken staten eller försäkringsbolagen förlorar eller vinner på övergången. Båda parter ska gå jämt upp. För att åstadkomma detta kommer staten att ta ut en avgift av försäkringsbolagen som räcker för att jämna ut de finansiella flödena vid övergången till ett fonderat system. När försäkringsbolagen tar över nya försäkringsfall kommer staten alltjämt att ansvara för gamla fall. kommer kostnaden för gamla fall att helt fasas ut. Summan över tiden av de nya avgifterna som tas ut av försäkringsbolagen ska exakt motsvara kostnaden för att avveckla gamla skadefall. Reformen har en rad positiva finansiella effekter : För det första räknar försäkringsbolagen med att effektivare kunna hantera frågor som rör rehabilitering efter trafikskador om man har det samlade ansvaret för alla kostnader. Det är ett viktigt skäl till att försäkringsbranschen har verkat för att ta över resten av det ekonomiska ansvaret för trafikrelaterade olycksfall. För det andra räknar vi med att en mer riskjusterad försäkringspremie leder till färre trafikolyckor och därmed mindre utgifter. För det tredje kommer att vidta kraftfulla åtgärder för att minska fusket i sjukförsäkringen. Det får naturligtvis även effekt på kostnaderna för trafikrelaterade sjukskrivningar. Det sker en kraftig ökning av biståndsanslagen . En fördubbling av biståndsanslagen är inte motiverad. Även med våra justeringar kommer biståndsanslagen att öka med . Vi anser att biståndet präglas av bristande fokus och bristande effektivitet. måste fokusera på erfarenheter från länder som har lyckats med en snabb utveckling. Biståndet bör i större utsträckning inriktas på att bekämpa fattigdomen i världen. För det krävs en tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt. måste mer aktivt stödja insatser för fred och säkerhet i världen. Med vårt anslagsförslag kommer internationella bistånd att överstiga de av BNI som () rekommenderar. Vi föreslår att anslagen till internationellt bistånd minskas så att biståndsanslagen 2008 blir ca 7,9miljarder kronor lägre än regeringen. Vi vill införa en avgift på per expeditionstillfälle på apotek. Detta medför en besparing på och kommande år. Vi föreslår även en förändring av högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen som innebär en besparing om ytterligare per år.58 Vi föreslår att högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen förändras genom att den s.k. rabattrappan tas bort och att patienterna betalar hela läkemedelskostnaden . föreslår ett besparingsprogram inom den statliga byråkratin. Antalet myndigheter har ökat i snabb takt . visar undersökningar att bara omkring hälften av myndigheternas anslag går till kärnverksamheten. Resten går bl.a. till att täcka kostnader för lokaler, IT-stöd och administration. Vi föreslår att anslagssparandet på minskas, att de statliga kompetensöverföringsjobben dras in och att anslaget till minskas. inleds också avvecklingen av , och Myndigheten för skolutveckling. Tillsammans med effektiviseringar på ett antal myndigheter förstärker vår satsning på minskad byråkrati statens finanser med . har expanderat kraftigt. Det finns därför skäl att göra en översyn både av myndighetsstrukturen att föreslå nedläggningar av myndigheter och att föreslå besparingar på vissa myndigheter. Våra besparingar på myndigheter och byråkrati följer delvis av förslag om enklare regler, och avskaffande av vissa byråkratiskt tunga stöd, som vi föreslår på olika politikområden. Dessutom anser vi att staten inte bör ägna sig åt opinionsbildning. Rent opinionsbildande myndigheter eller opinionsbildande verksamhet inom myndigheter ska därför avvecklas. Sammantaget sparar vi 4,5miljarder kronor genom minskad byråkrati. Av detta är 1,5miljarder kronor gemensamma förslag med de övriga partierna inom . föreslår att räntebidraget avvecklas till 2011. Förslaget innebär att inga nya räntebidrag beviljas. För de fastigheter som har räntebidrag och som är befriade från fastighetsskatt sänks schablonen för beräkning av räntekostnaden till 2006 från dagens . Därefter trappas schablonen ned successivt . För övriga fastigheter trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden ned från . Utöver detta avskaffas skattelättnaden för vissa byggtjänster och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder. Beviljandet av nya stöd i dessa system upphör . Förslagen beräknas medföra en sammantagen besparing för den offentliga sektorn på 2006. Regeringens bostadsfinansieringsgrupp konstaterar att den avreglerade kapitalmarknaden erbjuder bostadssektorn väsentligt bättre finansiella betingelser än det varit möjligt att reglera eller subventionera fram.59 Vi ansluter oss till denna ståndpunkt. Bostadssektorn är inte längre plan- och normstyrd. Byggande och bostadsförvaltning ställdes inför stora, och nödvändiga, krav på anpassning till en mer konkurrensutsatt situation. Ett nytt bostadsfinansieringssystem infördes och subventioner avvecklades. Vi anser att det nu är dags att slutligen inleda den sista fasen av den avveckling som inleddes och avser att inleda en utfasning av räntebidragen, avskaffa investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder samt slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder. Vi föreslår att räntebidrag betalas ut för fastigheter som inte är befriade från fastighetsskatt, och att räntebidrag som betalas ut till fastigheter med nedsatt fastighetsskatt minskas . Beviljade räntebidrag bör därtill reduceras med en femtedel . Slutligen föreslår vi att nya räntebidrag ej beviljas. Våra minskade subventioner till bostadssektorn kompenseras genom minskad fastighetsskatt på flerfamiljshus. föreslår att det s.k. rekryteringsbidraget avvecklas. Besparingen i den offentliga sektorn uppgår till 2006. Studiemedelssystemet spelar en viktig roll för att göra det möjligt för människor att studera. Det nuvarande studiemedelssystemet har dock många brister. Grundläggande principer som behöver gälla i ett väl fungerande studiemedelssystem saknas. Reglerna för att erhålla studiemedel ska vara lika för alla. Studiemedelssystemet måste också vara ekonomiskt hållbart och överblickbart såväl för den studerande som för samhället. Med anledning av detta föreslår vi tillsammans med de övriga partierna inom en harmonisering av bidragsnivåerna inom studiemedelssystemet. I detta kapitel redovisas effekterna av politik dels i ett statiskt perspektiv, dels i ett dynamiskt perspektiv. I kapitel 11.2 redovisades budgetpolitiken och saldomål. Kommuner och landsting ansvarar för huvuddelen av de skattefinansierade välfärdstjänsterna i . De senaste årens ansträngda ekonomiska situation för kommunsektorn har därför fått konsekvenser för vård, skola samt barn- och äldreomsorg. Under såväl 2002 som 2003 redovisade kommunsektorn (primärkommuner och landsting) ett negativt resultat: 4,6miljarder kronor 2002 och 2003. når kommunsektorn återigen upp till ett positivt finansiellt sparande, men detta sker till priset av de största kommunalskattehöjningarna i genomsnitt höjdes kommunalskatterna . har skattehöjningarna fortsatt. Detta är en starkt bidragande orsak till att sysselsättningen är svag och hotar att dämpa pensionerna. Därigenom är höjda kommunalskatter inte en lösning på brister i välfärden, utan tvärtom ett hot mot både en offentligt finansierad välfärd och den enskilda människans möjlighet att bestämma över sitt eget liv. Trots de betydande kommunalskattehöjningarna har resurstillskott till verksamheterna i huvudsak uteblivit. I såväl kommuner som landsting minskade antalet anställda . Kommunernas ansträngda ekonomiska situation har också inneburit att möjligheterna att höja lönerna för de kommunalt anställda varit begränsade. Eftersom närmare 80procent av de anställda i kommuner och landsting är kvinnor innebär det att möjligheterna att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor försämrats, vilket också framgår av tabell 7.1. Kommuner och landsting har drabbats av nya kostnadsdrivande krav från staten. Ett flertal reformer har varit underfinansierade. har analyserat effekten av ett antal reformer av barnomsorgen.60 De finner att den sammanlagda underfinansieringen av de reformer som genomförts är åtminstone . Underfinansieringen av reformer inom handikappomsorgen kan utifrån beräkningar av bedömas vara minst 8 miljarder.61 Även att antal andra reformer som staten genomfört torde ha varit underfinansierade.62 Därtill kommer att staten utformat stöd till kommunerna som drivit upp kostnaderna. Det gäller t.ex. sysselsättningsstödet, som stimulerat kommunerna att öka personalkostnaderna, vilket enligt inneburit en permanent kostnadshöjning. Det finns också skäl att rikta kritik mot specialdestinerade bidrag som bakbinder kommunerna. Vi föreslår en inriktning på den ekonomiska politiken som skulle innebära ett resurstillskott till kommunerna utöver vad regeringen föreslår motsvarande sammanlagt 12,3miljarder kronor under 20062008. Huvuddelen av resurstillskotten kommer att ske i form av vård- och omsorgssatsningar och satsningar för höjd kvalitet i skola, utbildning och barnomsorg. Vår kultursatsning kommer också att tillföra medel till kommunsektorn. Den del av våra satsningar och besparingar som berör kommunsektorn redovisas i tabell 12.1. Våra satsningar på vård och omsorg tillför kommunsektorn ca . Av våra sammanlagda satsningar på skola, utbildning och forskning tillfaller 7,1miljarder kronor kommunsektorn. Vi föreslår också ett höjt högkostnadsbelopp för öppen sjukvård till . Denna höjning är främst motiverad av att den möjliggör för landstingen att bättre styra vårdutnyttjandet, och på så vis använda sina resurser effektivare till att ge vård till dem som bäst behöver den. har påpekat att ökad möjlighet att använda avgifter för detta syfte är av central betydelse för att kunna slå vakt om en hög kvalitet i den offentligfinansierade välfärden i framtiden.63 Det ger dock en direkt effekt i form av ökade avgiftsintäkter för landstingen på 640miljoner kronor , som vi anser bör gå direkt till vården. Den indirekta effekten, dvs. den effektivitetsvinst som ökade avgifter ger upphov till, är enligt en konservativ beräkning 25miljarder kronor per år.64 Sammanlagt beräknas alltså det höjda högkostnadsbeloppet tillföra vården ca 36miljarder kronor . Vi har i vår motion med anledning av regeringens proposition 2003/04:155 Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (motion 2003/04:Fi46) föreslagit ett antal förändringar av det kommunala utjämningssystemet som måste genomföras. Kostnaden för detta är omkring 1,8miljarder kronor , som tillförs kommunsektorn. Tabell 12.1 Moderata kommunsatsningar, Bidrag till psykiatri och social psykiatri Införande av Fritt val i äldreomsorgen Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Skola, utbildning och barnomsorg Matematik- och NO-satsning (del av satsningen) Ökade bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Satsning på pedagogisk förskola Ökade resurser för att klara kontrollstationer Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till regionala museer Patientavgifter, statisk effekt (Högkostnadsskydd ) Övriga förändringar av UO25, Anslag 48:1 Minskning av bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Nej till utbildningsvikariat (inkomsttitel) Nej till regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar Nej till regeringens sysselsättningsstöd Minskat anslag till vuxenutbildning (regeringens riktade stöd till vuxenutbildning) 12.2Effekter av moderat politik på sysselsättning och välfärd kommer behovet av arbetskraft att öka. Den demografiska utvecklingen innebär att antalet äldre ökar som den arbetande delen av befolkningen minskar. För att inte kraven på dem som arbetar ska bli orimliga och om vi inte ska tvingas ge avkall på kvaliteten i vården, skolan och tryggheten måste arbetskraften öka. Redan i det korta perspektivet måste sysselsättningen stiga för att inte gröpa ur värdet av pensionerna. Regeringens svaga sysselsättningspolitik kommer sannolikt att medföra att den s.k. bromsen i pensionssystemet slår till och därmed minska uppräkningen av pensionerna . Detta är mycket allvarligt. Den ökade osäkerhet som minskade pensioner medför kan dämpa aktiviteten i ekonomin och på så sätt förvärra situationen. Sammantaget ställer allt detta krav på att den ekonomiska politiken inriktas mot att öka antalet sysselsatta, minska antalet bidragsförsörjda och därigenom skapa resurser att möta dagens och morgondagens efterfrågan. Politiker skapar inte sysselsättning. Regeringens och uppgift är att skapa förutsättningar för enskilda människors skaparkraft och arbetsvilja. Därför kan inte politiker ställa ut löften om att skapa ett visst antal jobb. Det är emellertid en annan sak att vi måste försöka bedöma effekterna av de åtgärder vi föreslår. Alla beräkningar är, även om de är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet, förknippade med stor osäkerhet. Utbudet av arbetskraft bestäms av flera faktorer. På lång sikt styr demografiska faktorer som den inhemska befolkningstillväxten och förskjutningar i befolkningens ålderssammansättning. Utbudet påverkas också av förändringar i förvärvsfrekvensen. Vår skatte-, bidrags- och jämställdhetspolitik samt politik för ökad integration kommer att bidra till att arbetskraften ökar. Redan på kortare sikt påverkas utbudet av arbetskraft av inkomsten vid arbete i förhållande till att inte arbeta. Vidare påverkas utbudet av efterfrågan på arbetskraft. Förslagen som presenterats tidigare i denna motion kommer att göra det betydligt mer lönsamt att lämna bidragsförsörjning och i stället arbeta. Människor som lämnar en bidragsförsörjning gör sannolikt detta stegvis, dvs. man lämnar exempelvis långtidssjukskrivning i etapper. När en person är redo att börja en återgång till arbetslivet är det viktigt att även de ekonomiska incitamenten är på plats. nya jobbavdrag gör det betydligt mer lönsamt att arbeta även på deltid i förhållande till bidragsförsörjning på heltid. I flera fall kan skatten t.o.m. sjunka vid en övergång från bidragsberoende till arbete trots att inkomsten är högre vid arbete. Detta betyder att politik ger en direkt iarbete-subvention (se tabell 6.5) Höginkomsttagare får också sänkt skatt.