mot · GT02Fi243 · 2005-10-04 00:00:00 — Att sänka arbetsgivaravgiften för den först anställda är en mycket kortsiktig åtgärd, som i realiteten inte kommer att öka arbetsgivarnas vilja att nyanställa. Vi saknar dessutom förslag som konkret förbättrar beskattning av fåmansbolag, avskaffar förmögenhetsskatten, förbättrar tillgången på riskkapital och minskar regelkrånglet. Budgeteringsmarginalen är endast . Med hänsyn till utvecklingen av kostnaderna för det stora antalet sjukpensionärer är detta minst sagt snålt tilltaget. Trots att den ekonomiska tillväxten har varit mycket god , innebär regeringens politik att statens budgetunderskott ökar med , vilket i princip motsvaras av en lika stor ökning av statsskulden. En växande statsskuld ökar också kostnaderna för statsskuldsräntorna, vilket lämpar över skulderna på nästa generation. En minskning av statsskulden måste genomföras. bör besluta att godkänna de riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar. 6Ekonomisk politik för ett företagsammare, grönare och öppnare 6.1Politik för ett företagsammare vill göra företagsammare och mer konkurrenskraftigt. Detta förutsätter stora förändringar i svensk näringspolitik, reformerat utbildnings- och forskningssystem, sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare, konkurrensutsatt offentlig sektor och en effektivare arbetsmarknadspolitik. Det förutsätter också att kvinnor ges samma förutsättningar som män; med lika löner, sänkt skatt på hushållstjänster, förbättrade möjligheter att starta företag samt stimulans av tjänstesektorn. 6.1.1Företagen är grunden för tillväxt Det privata företagandet är grunden för hela samhällets välstånd. Därför behövs bättre villkor för företagande i . Det krävs både för den tunga basindustrin och för de spirande entreprenörerna. Enligt en studie från borde BNP egentligen ha varit högre än den faktiskt är. Huvudförklaringen till att den svenska ekonomin utvecklats dåligt är, enligt studien, det mycket dåliga klimatet för små och medelstora företag. är det de små och medelstora företagen som skapar nya arbetstillfällen i västvärlden . I en regional tillväxtstudie från Företagarna framgår att de sex län i med den starkaste ekonomiska tillväxten särskilt utmärkte sig genom att de omvandlades mot kunskapsintensiv tjänsteekonomi med många småföretag. Småföretagen blir allt viktigare för vår ekonomi och sysselsättning. Men om de ska kunna fylla tomrummet efter de arbetstillfällen som försvinner i de stora företagen måste nyföretagandet växa. Beräkningar från , , visar att det skulle behöva startas 10000 nya företag framöver för att kompensera för de många arbetstillfällen som storföretagen väntas rationalisera bort. För att detta ska kunna bli verklighet krävs det tydliga åtgärder som utgår från en helt annan syn på företagare och deras verksamheter. Bättre villkor för företagen uppnås genom att göra det möjligt för alla att starta företag, ta bort snedvridande skatteregler, göra det lättare att anställa människor, stimulera nya tillväxtområden, öka tryggheten som företagare och garantera goda kommunikationer. Nya växande företag behöver en trygg arbetskraftsförsörjning, vilket underlättas med hjälp av satsningar på utbildning, forskning och genom att göra det lättare för de nya svenskarna att komma in på arbetsmarknaden i större utsträckning än vad som sker . Tillsammans med övriga partier i genomför en rad skattelättnader för företagare i form av sänkt förmögenhetsskatt, uppskjuten reavinstbeskattning, införande av riskkapitalavdrag och reformerad beskattning av fåmansbolag. Vi avskaffar också arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaden efter andra sjukveckan. lägger dessutom fram ett förslag som innebär uppskjuten momsinbetalning för företag och gör att småföretag slipper fungera gratis bank åt storföretagen (Se avsnitt 7.3 Skattepolitik för stärkt konkurrenskraft). Om ska klara av att minska arbetslösheten måste fler våga starta och driva företag. Nya jobb måste skapas, och därför vill skapa förutsättningar både för nyföretagande och för existerande företag att växa. Under förra riksdagsåret lade regeringen fram en skrivelse med 291 förslag till förenklingar i olika regelverk. Precis som i tidigare skrivelser handlar det tyvärr främst om mycket små förändringar inom spridda områden. Detta är inte tillräckligt. vill rensa bort alla de regler som hindrar den ekonomiska tillväxten och hindrar nya jobb från att skapas. Principen måste vara att en regel som inte tillför något till vare sig företagaren eller samhället ska tas bort. Tyvärr finns det alldeles för många av dessa. vill därför ha ett mätbart mål för regelförenklingsarbetet, såsom gjorts i och . Liksom tidigare anser vi att regelbördan bör lättas med . I är det betydligt färre kvinnor än män som driver företag. Kvinnor äger mindre än en femtedel av landets företagskapital, och kvinnor är i klar minoritet på ledande poster i alla branscher och i alla storlekar på företag. För att skapa fler jobb måste kvinnors kreativitet och entreprenörskap prioriteras. Regeringen har pekat ut strategiska nyckelbranscher som utlovas extra stöd. De, sex till antalet, är fordon, IT och telekom, metallurgi, läkemedel och bioteknik samt skog- och trävarubranschen. Den finns allvarliga skäl att misstänka att ideologiska överväganden från regeringen har haft inflytande över urvalsprocessen. Hur kan man annars motivera att tjänstesektorn inte nämns alls? I de s.k. framtidsbranscherna är av de anställda män. Av svenska företagare är endast tre av tio kvinnor, en siffra som den socialdemokratiska regeringen förefaller nöjd med. Att öppna upp sektorer som sysselsätter en stor andel kvinnor, framför allt vård, skola, omsorg, för konkurrens och fritt företagande skulle kunna göra enormt mycket nytta. Fler kvinnor skulle kunna bli företagare, kunna utnyttja sin skaparglädje och faktiskt tillåtas bli rika. Varför ska detta privilegium i anmärkningsvärd utsträckning förbehållas män? har kvinnors företagande på grund av regleringar och monopoltänkande begränsats, som en dåligt fungerande riskkapitalförsörjning har drabbat i stort sett allt nyföretagande. För att kvinnor som inte driver företag ska våga och ha tillräckliga kunskaper att driva företag behövs en kraftig satsning på stöd och rådgivning. Den som haft chansen att starta företag inom sitt kunskapsområde kan behöva en rejäl puff framåt för att komma i gång. initierade den kvinnliga affärsrådgivning som inrättades under den borgerliga regeringen , liksom vi var den drivande kraften bakom forskning kring kvinnors företagande. Till skillnad från regeringen vill vi omsätta forskningen i verklighet men även fortsätta stödja forskning samt den praktiska verksamhet, med uttalat tillväxtperspektiv, som bedrivs vid kvinnliga resurscentrum. När kvinnor ska starta eller expandera ett företag har de ofta svårare än män att få lån av landets banker. För att möjliggöra för fler kvinnor att få kapital till sitt företag vill möjliggöra för företagare att ta lån via statliga kreditgarantier. Med fler kvinnor som startar och driver företag i landet får en starkare ekonomisk utveckling, men det har även andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar, och deltar i, de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, vd:ar och ordförande rekryteras. Fler kvinnor i näringslivet undergräver de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället. Ökad jämställdhet är bra för ekonomi och konkurrenskraft. vill därför ta ett krafttag för att fler kvinnor ska starta företag. I ett samlat paket satsar i vårt budgetförslag för att öka andelen kvinnor som driver företag. I detta paket ingår följande: Tillåt vinstdrivande företagande inom välfärdssektorn. Rådgivning till kvinnor som är/vill bli egna företagare. Rådgivning för kooperativt företagande. Forskning om kvinnor och företagande. Inför statliga kreditgarantier. 6.1.4Mångfald i offentlig sektor kan leda till exportsuccé ställer sig mycket positivt till internationell öppenhet och den pågående globaliseringen. Men vi ser också att den hårda internationella konkurrensen ställer nya krav på . Enligt har det försvunnit mellan 2 000 och 3 000 industriarbeten . har svenska industriföretag flyttat minst 50 000 befintliga arbetstillfällen utomlands och förlagt ytterligare 200 000 nya arbeten i andra länder än . Detta innebär att industrins betydelse som arbetsgivare minskar. Industrin står numera endast för av sysselsättningen i . Detta uppfattas av många som en skrämmande utveckling, och man frågar sig vad vi ska jobba med . Svaret är att och resten av den rika världen befinner sig i en övergång till ett tjänstesamhälle. En tjänstesektor där har stor potential att bli världsledande är vård och omsorg. Efterfrågan på denna typ av tjänster ökar, och det blir lättare att utföra och konsumera dem över nationsgränser. SNS Välfärdspolitiska råd skriver i sin rapport , vård och tillväxt Välfärdspolitiska rådets rapport att den svenska sjukvårdens potential är stor. Dessa branscher finns dessutom redan i hela landet och experterna och de blivande entreprenörerna finns redan på alla orter och i alla landsdelar. Enligt krävs det politisk vilja för att en sådan här utveckling ska bli verklighet. anser att konkurrensfrämjande avregleringar, att öppna upp för internationell konkurrens och avskaffande av offentliga monopol väsentligt kan underlätta övergången till ett tjänstesamhälle. Detta eftersom dessa åtgärder främjar tjänsteföretagande. Inom vård och omsorg finns en stor potential till ökad produktivitet och ökad effektivitet. Men om samhällsservice också i fortsättningen enbart drivs i offentlig regi finns det alldeles för få morötter att utveckla effektivare och billigare produkter och tjänster. Om fler alternativ tillåts ökar konkurrensen och därmed också nytänkandet och innovationerna. Både tekniska och sociala uppfinningar kan utvecklas och leda till nya jobb och exportmöjligheter. På samma sätt som avregleringarna inom telekom ledde till att blev en av världens främsta inom IT, kan konkurrensutsättning av vård och omsorg göra världsledande också inom dessa branscher. skulle svensk sjukvård bli en exportvara och t.ex. kunna erbjuda hundratusentals amerikaner och kineser specialistbehandlingar av livsstilssjukdomar. väljer att inte se globaliseringen och den internationella konkurrensen som ett hot. Det är snarare en möjlighet. Men måste ta till vara dessa möjligheter och därigenom skapa villkor för fler framgångsrika företag och för fler jobb. Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Särskilt viktigt är det att få in människor som stått utanför arbetsmarknaden , eftersom de riskerar ett långvarigt utanförskap. Ungdomar och människor med invandrarbakgrund har särskilt svårt att få ett arbete, och det där dags att underlätta så att dessa människor får ett arbete. Tillsammans med de övriga partierna i lägger vi därför fram ett gemensamt förslag om nystartsjobb som riktar sig till människor som varit borta länge från arbetsmarknaden. Erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. Vi föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberoende dock i högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar att ungdomar som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Vi föreslår därför att ungdomar () som varit arbetslösa också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Likaså föreslår vi att nystartsjobben även ska gälla för nyanlända invandrare som beviljats uppehållstillstånd i . med nystartsjobb ska en god språkutbildning erbjudas. Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för nystartsjobben. De bedöms kunna generera åtminstone 50000 arbeten. I budgeten avsätts 2006. Trots en hög tillväxt och högkonjunktur stannar arbetslösheten kvar på rekordhöga nivåer. I regeringens budget lyser företagarvänliga åtgärder med sin frånvaro, och de arbetsmarknadspolitiska satsningarna är nästan undantagslöst ämnade att i första hand flytta runt människor i statistiken i syfte att gömma undan arbetssökanden så att de inte längre syns som öppet arbetslösa. Vi menar att det krävs riktiga satsningar på företagande varför vi i denna motion har presenterat ett kraftfullt paket för just detta. Vi menar även att löneskatterna måste ses över i syfte att underlätta för nyanställningar. Därför föreslår vi sänkta arbetsgivaravgifter specifikt riktade till alla nyanställningar. Vårt förslag är permanent men för varje nyanställning trappas stödet ner . Utan denna nedtrappning skulle nya företag få en konkurrensfördel jämfört med befintliga företag. och föreslår ett riktat stöd för nyanställningar i privata företag fr.o.m. . Stödet utgår genom kraftigt subventionerad arbetsgivaravgift för alla privata arbetsgivare som ökar sin personalstyrka räknat i helårsekvivalenter jämfört med föregående år. Stödet införs permanent men trappas av på individnivå. 2 Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar föreslår att arbetsgivare i näringslivet som nyanställer, för varje nyanställd, endast betalar pensionsavgift och slipper övriga arbetsgivaravgifter . År två nedsätts arbetsgivaravgiften med tre fjärdedelar, år tre med hälften och år fyra med en fjärdedel. För att säkerställa att företag inte avskedar arbetskraft för att därefter nyanställa ska nedsättningen endast utgå till arbetsgivare som ökat det totala antalet anställda. Kostnaden beräknas uppgå till 2006. När reformen fått fullt genomslag beräknas årskostnaden uppgå till . vill att så många som möjligt ska ha ett arbete att gå till . är det cirka 1,5 miljon människor som av olika anledningar står utanför arbetsmarknaden människor som vill jobba och som har mycket att ge. Arbetslösheten visar nu äntligen tecken på att vika av nedåt. Detta sker dock från en oacceptabelt hög nivå. I budgetpropositionen presenterar regeringen en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder. avvisar förslagen då vi menar att de endast inriktas på insatser i offentlig sektor och är av tillfällig karaktär. förespråkar en helt annan arbetsmarknadspolitik, som skapar permanenta arbetstillfällen och som uppmuntrar människor att starta företag. Därför är det viktigt att det blir både enklare och billigare för företagen att anställa så att fler människor kan få jobb. Den arbetsmarknadspolitik som förts har varit ineffektiv och har använts mer för att dölja arbetslösheten än för att hjälpa människor vidare till riktiga jobb. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras. För är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken inriktar sig på att minska arbetslösheten, inte dölja den. Arbetsmarknadspolitiska insatser måste i mycket större utsträckning ägnas åt att matcha arbetssökande med lediga jobb. Detta kan ske genom att tidigt göra insatser för den arbetssökande, bl.a. genom att satsa på ökade kontakter med potentiella arbetsgivare samt erbjuda meningsfull kompletterande utbildning med tydlig koppling till arbetsmarknadens behov. Därför behovs fler arbetsförmedlingsaktörer som är inriktade på enskilda människor och som kan inrikta sig på olika yrkesgrupper. Likaså måste den kompletterande utbildningen vara kopplad till de behov som finns på arbetsmarknaden så att utbildningen verkligen leder till arbete. Vi vill att arbete ska löna sig. Drivkrafterna och incitamenten för arbete och företagande måste göras mycket större. Tillsamman med partierna i har beslutat att ge arbetslöshetsförsäkringen en tydligare omställningsprägel. Detta sker genom en rad åtgärder bl.a. genom skärpta arbetsvillkor, avskaffande av studerandevillkor, förkortad överhoppningsbar tid och ny beräkningsgrund för a-kassan. sänker ersättningen i a-kassan till . Därefter sänks ersättningen till för dem som har barn. sänker vi inkomstskatterna för människor med låga och normala inkomster. Kombinationen av dessa åtgärder gör att det lönar sig att gå från bidrag till arbete. Vi vill också se en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Människor ska uppmuntras till att flytta dit jobben finns. Förflyttningen måste ske från såväl landsbygd till storstad som tvärtom. Likaså är det viktigt att omskolning uppmuntras för personer som behöver byta bransch för att få ett arbete. För att arbetssökande ska matchas med lediga jobb behövs professionella och duktiga arbetsförmedlingar som har individen i centrum. Ams har flera brister som i hög grad påverkar den arbetssökande. är övertygat om att om fler aktörer som erbjuder arbetsförmedlingstjänster tillåts, kan de arbetssökande själv välja aktör och ställa krav på kvalitetssäkra åtgärder. tror att effektivare och nischade arbetsförmedlingar skulle bidra till att fler människor får ett arbete. Därför vill vi att arbetsförmedlingen ska få konkurrens. Konkurrensen kan också gynna arbetslösa akademiker eftersom de befintliga arbetsförmedlingarna har svårt att ge akademiker lämpligt stöd. För att få ut fler akademiker på arbetsmarknaden vill vi införa långsiktiga satsningar på praktikplatser. Vi vill också underlätta för arbetshandikappades och funktionshindrades inträde på arbetsmarknaden och satsar därför särskilt på höjda lönebidrag och fler platser. föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning ska maximalt kunna utgå (motsvarar knappt 14 månader). Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning (motsvarar knappt 21 månader). Ersättningen ska vara av förlorad inkomst och därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen ska vara . Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Förslagen innebär sammantaget budgetbesparingar på 2006. föreslår att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. Därvid prioriteras ökade resurser för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens och förbättrad kontroll. En enhetlig myndighetsorganisation införs, myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskas. Friåret avskaffas, åtgärdsprogrammen reduceras och dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartsjobb. Förslagen innebär sammantaget besparingar på 2006. 6.1.8Goda kommunikationer en förutsättning för god tillväxt Transportsystemet i ska medverka till tillväxt och företagande som det tar stor miljöhänsyn. vision om framtidens transportsystem bygger på att de olika transportslagen ska komplettera varandra, samverka och tillsammans utgöra en helhet som kan bidra till att skapa goda förutsättningar för utveckling i hela vårt land. Goda kommunikationsmöjligheter, både reella och digitala, är en grundförutsättning för att människor och företag ska kunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur försvåras utvecklingsmöjligheterna betydligt i landets regioner. Det är därför rimligt att planeringen av infrastruktur i större utsträckning sker i samverkan med den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten, för att fastställa mål och avsätta resurser. Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringar uteblir i områden med dåliga kommunikationer. För att människor och företag ska våga investera i alla delar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd. anser att en belysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv därför är viktigt av både ekonomiska och demokratiska skäl. Kostnaderna för att återhämta det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet uppgår enligt senaste uppskattning till ca 17 miljarder. De medel som regeringen tillskjutit skulle därför behövas för att ta igen det eftersatta underhållet samt att garantera drift och underhåll. Vi anslår medel för att ytterligare möjliggöra att det eftersläpande underhållet börjar tas igen. För att kunna genomföra de nyinvesteringar som krävs förordar vi att alternativa finansieringslösningar (t.ex. s.k. PPP-lösningar) ska prövas på några större väl avvägda väg- och järnvägsprojekt. anslår medel för att effekterna av den snabba kostnadsutvecklingen för kollektivtrafiken måste förhindras. Oförändrade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt har höjt diesel- och fordonsskatterna, samt att kostnaderna för upphandling av trafiken ökar dramatiskt, leder till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken runtom i landet. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen har inga möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten drar sig tillbaka. I många län minskar turtätheten och linjer läggs ned. Transportsystemet är en förutsättning för tillväxt och god ekonomi. Utan att varor flyttas kan ingen handel ske. Därför kan förbättrade transporter vara nyckeln till nya jobb. I dagens korkas många transportvägar igen av för mycket trafik. Orsaken är dålig infrastruktur och dålig transportpolitik. Resultatet blir höga ekonomiska kostnader, ökad olycksrisk och miljöförstöring. anser att hela EU måste arbeta för en betydligt förbättrad infrastruktur samt en förbättrad transportpolitik. Då undviks onödiga påfrestningar på miljön, den ökande takten i utbyte av varor och tjänster och vi har betydligt större möjligheter att nå upp till målen i . 6.1.9En skola för livslångt lärande vill investera i kunskap på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. Kunskap är grunden för ett minskat utanförskap och en ökad delaktighet i samhället. tror på en utbildning där individens behov står i centrum, vilket i förlängningen också innebär en ökad valfrihet och delaktighet när det gäller utbud och möjligheter. Vår dröm om framtidens skola består av en högkvalitativ skola både när det gäller praktik och teori och där dessutom ingetdera av detta värderas högre än det andra. I dagens, och kanske än mer i framtidens, samhälle kommer den svenska konkurrenskraftens betydelse ständigt att öka. Därför innehåller dröm också det livslånga lärandet, där människor kan fylla på med kunskap hela livet. Utbildningsnivån får en allt större betydelse för individens möjligheter att både få och behålla ett arbete.