mot · GT02Sf384 · 2005-10-05 00:00:00 — , när den vidareutbildning som behövs är genomförd, bör ingen läkare få skriva sjukintyg för annat än kortvarig sjukskrivning utan att ha genomgått utbildning i försäkringsmedicin. Dessutom bör även om detta är ett mindre problem en specialist inom ett område, exempelvis kirurgi, inte få skriva läkarintyg för längre sjukskrivning som orsakas av något som hör hemma inom en annan medicinsk specialitet, exempelvis psykiatri. En sådan förändring syftar inte till att rätta till något stort missförhållande utan till att inskärpa vikten av att se intyg för sjukskrivning som en allvarlig och dyrbar aktivitet. Denna ska handhas med patientens bästa för ögonen, men också med respekt för lagen och för aktsamhet med skattemedel. Fler kontrollanter, hembesök, telefonkontroller och registersamkörning har inlett en förändring av kontrollarbetet, som bygger på att kontrollerna ska utgå från en genomtänkt bedömning av risker för fel och de förluster staten kan göra (risk- och väsentlighetsanalys). Denna ska prägla det löpande arbetet med ärendena, där fel ska förebyggas och fusk motverkas genom rutiner och förbättrat datorstöd. Även kontroller inriktade på att avslöja och utreda misstänkt fusk ska grundas på risk- och väsentlighetsanalys. har tagit hjälp av andra myndigheter, såsom och , för att utveckla bättre arbetsmetoder. Detta arbete är positivt och måste bedrivas ännu intensivare. måste prioritera en rad olika former av kontrollinsatser, både innan ersättningar beviljas och för att avslöja fusk och bedrägerier som förekommer. Inkomst och arbetstid hos arbetsgivaren, utbetalningar av kommunalt försörjningsstöd, bosättning och sammanboende är exempel på uppgifter som alltid bör kontrolleras innan sjukpenning betalas ut. Handläggarna måste även få ökade möjligheter till intelligent registersamkörning, för att kunna kontrollera inkomst, andra bidrag och bosättning. Men även gamla metoder bör återinföras. Hembesök hos sjukskrivna av kontrollanter både slumpmässigt och grundat på misstanke är en viktig kontrollåtgärd som bör prioriteras för att stävja missbruk av försäkringen. Det kräver i sin tur att antalet kontrollanter hos mångdubblas. Ett konkret mål bör vara att varje sjukskriven får åtminstone ett telefonsamtal från under den tredje sjukveckan, i kontroll- och uppföljningssyfte. I beräknar myndigheten att fusket i de brittiska systemen uppgår till , eller , . Om fusket i skulle vara av samma omfattning som i innebär det att och därmed svenska skattebetalare förlorar . bedriver ett aktivt kontrollarbete för att stävja fusk i socialförsäkrings- och bidragssystemen, under parollen Targeting Benefit Fraud. Arbetet leds av en minister som bland annat ansvarar för fuskbekämpning. Fuskbekämpningen sker enligt uppsatta mål och genom reklamkampanjer i TV, radio, tidningar och utomhus, kombinerat med flera tusen kontrollanter i och ett tätt samarbete med andra myndigheter. Regeringen bör överväga att låta en minister ansvara för fuskbekämpning. bör noga studera den verksamhet som bedrivs i och andra länder för att effektivisera den egna kontrollen. Bedrägerier måste tas på allvar När bedrägerier i socialförsäkringarna sätts i system kan det bli stora förluster för staten. Det kan vara fråga om att samma personer både arbetar svart och skattefuskar som de vid olika tillfällen kan missbruka både sjukförsäkringen och andra förmåner, såsom arbetslöshetsunderstöd, bostadsbidrag och socialbidrag. klagade härom året i sin årsredovisning på att åklagarna är mycket återhållsamma med att väcka åtal när bedrägerier mot försäkringskassorna avslöjas. av alla polisanmälningar från försäkringskassorna om misstänkta bedrägerier leder aldrig till åtal, utan avskrivs av olika skäl. Det ger inga bra signaler om de som fuskar och åker fast ändå aldrig blir åtalade. Följderna är i alla fall olyckliga. Både de som arbetar på och de som inte lämnar ärliga uppgifter eller arbetar svart när de är sjukskrivna eller förtidspensionerade får fel signal ifall upptäckten av sådant bedrägeri sällan leder till åtal. När budgeten behandlades föreslog en anslagsökning till åklagarväsendet för att förbättra arbetsläget där. På flera håll i landet har samarbete inletts mellan och andra myndigheter, såsom skattekontroll och folkbokföring, samt arbetsförmedling, polis, åklagare, och kommunala socialförvaltningar. Sådant samarbete verkar mer komma ur lokal initiativkraft än ur någon politisk vilja på centralt håll. Men det har exempelvis lett till att skönstaxeringar för odeklarerad ekonomisk verksamhet följts av att beslut om förtidspension (numera sjukersättning) har återkallats därför att mottagaren varit i arbete. föreslår tillsammans med att och får ett ökat undersökningsansvar, med innebörden att dessa ska göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas till direkt till åklagare utan att först passera polisen. Åklagaren får sedan vända sig direkt till och om det behövs kompletterande undersökningar och liksom tidigare till polisen om personer behöver kallas till förhör eller andra tvångsåtgärder måste vidtas. Denna modell tillämpas på försök i . hindrar sekretessbestämmelser tjänstemän som handlägger bidragsärenden från att meddela andra myndigheter om misstänkt fusk eller från att meddela arbetsgivare om att förmåner betalas ut. Sekretessen får inte göra det enklare att fuska och därför behöver sekretesslagens regler kring detta ses över. Samarbete mellan myndigheter på lokal nivå för att motverka bedrägerier av olika slag bör få ett tydligt politiskt stöd och dessutom möjliggöras i praktiken. Det är en missuppfattning att bedrägerier mot är detsamma som brott där det handlar om små belopp.