mot · GT02N476 · 2005-10-05 00:00:00 — När en sådan skatteväxling begränsas till kan den emellertid bli kontraproduktiv om våra huvudsakliga konkurrentländer inte genomför liknande åtgärder. Höjda energiskatter bidrar till att energiintensiv industri läggs ned eller lämnar för att etablera sig på annat håll där skatterna är lägre och där miljöhänsynen troligen också är det. En grön skatteväxling måste därför utformas med behärskning så att den inte blir kontraproduktiv ur både ekonomisk och miljömässig synvinkel. I har ofta industrier med miljöpåverkan större reningsgrad än i flertalet konkurrentländer. Att påskynda en utflyttning som redan är på gång vore skadligt för svensk ekonomi men också för miljön eftersom utsläppen per producerad enhet tenderar att öka om produktionen förläggs till länder med mindre stränga miljökrav. Industrier behöver fasta spelregler för att våga göra åtaganden som sträcker sig långt fram i tiden. anser att den gröna skatteväxling som riksdagsmajoriteten ägnar sig åt är två partiers eftergifter till det minsta partiet i majoriteten, dvs. Den gröna skatteväxlingen som den nu föreslås drabbar den svenska samhällsekonomin asymmetriskt. De hushåll och företag som får skattehöjningar i form av högre energiskatter och fordonsskatter kan inte kompensera de ökade skattekostnaderna med motsvarande skattelättnader. I och med den senaste budgetpropositionen har den gröna skatteväxlingen inneburit höjda skatter på inte mindre än ca 15 miljarder. Trots att detta belopp till stora delar motsvarats av inkomstskattesänkningar finns det tyvärr gott om hushåll som förlorat på förändringarna. Enligt en beräkning gjord av på uppdrag av samt egna beräkningar har en familj i en normalstor villa fått en försämrad ekonomi netto med på grund av den gröna skatteväxlingen. Familjen antogs ha två månadsinkomster på respektive samt antogs ha en bil med tjänstevikt och med en årlig körsträcka om . Slutligen antogs familjen använda olja för uppvärmning av sitt hus. anser att en sådan skev fördelningsmässig skatteväxling snarare hindrar än stimulerar en god miljöpolitik. Mot den bakgrunden finner det angeläget att istället stimulera framväxten av alternativa bränslen till bilarna och en elproduktion med låga utsläpp av växthusgaser samt energieffektiviseringar. Elpriset har stigit . Energiskatten, avgiften för elcertifikaten samt moms på elpris, nätavgift och energiskatt gör att hushållens elräkning till består av skatt och av regering och riksdag beslutade avgifter. Inte att undra på att det finns alltfler hushåll som inte har råd att betala sina elräkningar. Ändå föreslås i årets budgetproposition ytterligare elskattehöjningar på /kWh. säger nej till denna höjning. Ett nytt energiskattesystem ska vara infört . undantag för koldioxidskatten på kraftvärme gäller endast fram till dess. Nedsättningen av energiskatter för konkurrensutsatt industri strider mot för statsstöd. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas så att inte sysselsättning och välfärd drabbas. Systemet måste EU-harmoniseras och vara långsiktigt. Det ska utformas så att vi minskar miljöbelastningen men säkerställer tillgången till billig elenergi. Regeringen tror att fler mätningar löser problemen beslöt i enlighet med regeringens förslag att elnätsföretagen ska vara skyldiga att mäta alla elkunders förbrukning en gång . anser att en rimligare mätfrekvens borde vara en gång för små kunder samt för kunder som förbrukar mer än 8000 kWh. Stora elkonsumenter bör ha timvis mätning. Enligt en rapport, Individuell värmemätning i svenska flerbostadshus en lägesrapport, skriven av , är det i nyare byggnader mycket svårt att motivera en elmätarinvestering på . anser att reformen som förmodas kosta 1015 miljarder, inte efterfrågas av konsumenterna överlag. Tvärtom anser att det måste ankomma på elleverantören att erbjuda en högre mätfrekvens åt de konsumenter som efterfrågar det. Analys av test av energisparande i och 19901993 visar att sparades till följd av ökat antal avläsningar. Att utan konsekvensanalys redan nu införa ett obligatorium som kostar hushållen stora summor utan att ge dem en verklig möjlighet att spara el kan inte bifalla. energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den ryckighet som utmärkt svensk energipolitik har åstadkommit uteblivna investeringar och stor osäkerhet hos såväl elproducenter som elkonsumenter. Därför har föreslagit en energipakt för miljö och tillväxt en energipakt med miljön i fokus men där också tillgången på el till rimliga priser för industri och hushåll också tryggas. Långsiktiga beslut ger förutsättningar för näringslivet, också för den elberoende basindustrin, att stanna kvar i landet. För detta krävs bred politisk enighet. Det skulle kunna resultera i långsiktiga nyinvesteringar med miljöhänsyn och ekonomi. kan med en klok och långsiktigt stabil energipolitik bli nettoexportör av el istället för att som vara beroende av import av el från kol- och oljeeldade kraftverk i andra länder. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft ska undergrävas. Systemet ska vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minskas. Tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden ska säkerställas. Driftssäkerheten måste öka i det svenska energisystemet. i denna motion har de större strömavbrotten i beskrivits. målsättning är en ökad driftssäkerhet som förhindrar strömavbrott och lindrar effekterna av dem som uppstår. bejakar en fri elmarknad. Den skapar förutsättningar för ökad konkurrens och lägre elpriser. Investeringar som leder till effektivare resursanvändning välkomnas och stimuleras. Exempelvis bör inte en husägares investering i bergvärme leda till upptaxering av fastigheten och åtföljande höjning av fastighetsskatten. Om bidrag införs i stimulerande syfte bör de gälla . Regeringens ryckighet i bidragsgivning vad gäller exempelvis konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme, som plötsligt drogs in mellan , motverkar människors tilltro till att använda systemen. Alltför mycket av projektverksamhet som inte ger bestående förändringar i konsumtionsmönster präglar regeringens energipolitik. vill att långsiktighet och uthållighet ska prägla såväl energiutveckling som energiskattesystem. Målet är ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist och andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta ska kunna vara möjligt krävs att satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling. Kärnkraftsproduktionen blev rekordhöga mot . De då elva reaktorerna producerade 2004 mer än hälften av mängden el på . Efter stängningen av sjunker den relativa betydelsen för att åter öka om planerade effekthöjningar genomförs. har tillhört de partier som i folkomröstningen om kärnkraft stödde linje 3 och förordade en total av veckling . Insikterna om hotande klimatförändringar till följd av ökande utsläpp av CO2 och andra växthusgaser hade knappast nått utanför vetenskapsmännens elfenbenstorn. Även de som då tyckte sig se problemet var rädda att dra förhastade slutsatser. vet vi mycket mera och vet att vi måste agera. Vi vet också att utvecklingen av kärnkraften fortsatt här inte minst vad gäller säkerheten och i många andra länder. Det är inte en föråldrad teknik som regeringen ofta framställer den som och då gärna i kontrast till vindkraften som ändå har betydligt fler år på nacken. Från att ha velat snabbavveckla kärnkraften har vi kristdemokrater kommit till slutsatsen att den kärnkraft vi har i inte bör avvecklas . Den bör inte som skett i fallet avvecklas till följd av politiska beslut i regering och riksdag utan ställas av när antingen myndigheterna som bevakar säkerheten eller bolagen som ser på ekonomin finner det lämpligt att stänga elfabriken. har förts en debatt om vilka delar av en kärnreaktor som får bytas ut. Ett tag ansågs det att reaktortanken inte skulle få bytas ut. När det var så dags skulle reaktorn istället stängas. tillåter vi i att alla delar byts ut. I princip kan man bygga en ny reaktor bara man behåller den gamla modellen. Man kan dessutom vilket regeringen står i begrepp att ånyo ge tillstånd till höja effekten väsentligt i befintliga reaktorer. Ju längre man håller på på det sättet avvecklar ett par reaktorer och bejakar att kraftföretagen kompenserar bortfallet med nya investeringar i de kvarvarande reaktorerna desto mer förvillar man allmänheten. Ska vi avveckla som regeringen säger eller ska vi utveckla kärnkraften som man till dels håller på med när man bejakar effekthöjningar? Dennas situation liknar den efter folkomröstningen då det beslutades att kärnkraften skulle avvecklas men då färdigställandet av det tidigare beviljade kärnkraftsprogrammet gick på högvarv ända till 1985. energipolitiska beslut startade ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Programmet har ännu inte lett till nämnvärt resultat. är starkt kritiska mot hur regeringen handlagt frågan om kärnkraftens avveckling. Beslutet om nedläggning togs utan att de ekonomiska effekterna var tillräckligt kända. Avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. En stor del av den uteblivna produktionen ersattes av import av fossilbaserad el med därtill hörande koldioxidutsläpp. ansåg att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också bort ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. Så har dock icke varit fallet när prövat frågan om stängning. fick uppdraget från regeringen att förhandla med kärnkraftsindustrin om hur kärnkraften ska fasas ut. Principen för nedläggning av de då elva kvarvarande reaktorerna var tänkt att bli densamma som i där kraftindustrin gått med på att reaktorerna sammantaget får producera en viss mängd energi innan de stängs av. Bolagen kan sedan bestämma om de vill köra många reaktorer för fullt och därmed lägga ned fortare eller om man vill dra ut genom att stänga några av de äldre och ge moderna reaktorer en längre livslängd. meddelade så generaldirektören , då chef för nu chef för , att han inte kunde nå någon uppgörelse. De i energipolitik samverkande partierna s, c och v kom då överens om att skulle stängas senast , vilket också skett. Några förhandlingar enligt den tyska modellen har inte återupptagits men överenskommelsen mellan de tre partierna om fortsatt kärnkraftsavveckling gäller förvånande nog ännu . är icke tillskyndare till en sådan överenskommelse och kommer att motsätta sig nya politiska avvecklingsbeslut. Naturgas är det bästa fossila energislaget för el och värmeproduktion. Ändå är det oerhört mycket mer koldioxid som släpps ut från naturgaskombi jämfört med kärnkraft. Ersätter man kärnkraften med naturgaskombi kommer CO2-utsläppen vid oförändrad elproduktion att öka med . Det ska jämföras med att 500 största energi- och industriföretag släpper ut drygt . Ekvationen kommer inte att gå ihop. Naturgaskombi är däremot långt bättre än kolkraft. Jämfört med att importera el från , där utsläppen av växthusgaser från koleldade kraftverk är mycket höga, är det fördelaktigt för miljön om vi istället producerar naturgaskombi. kan sägas ersätta el från kolkondenskraftverk i det europeiska systemet och på så sätt minska CO2-utsläppen i . Att bygga ut vindkraften för att ersätta kärnkraft är inte en realistisk tanke. En reaktor av typen 2 och de två stängda Barsebäckreaktorerna (600 MW) kan ersättas av drygt 1500 havsbaserade vindkraftverk om vardera 1 MW. Skälet är att medan kärnkraften har en tillgänglighet på är motsvarande siffra för vindkraften . Inte ens till havs blåser det alltid. Reservkraft måste kunna sättas in när det plötsligt blir vindstilla. Att ersätta kärnkraften med vattenkraft är inte heller möjligt om kvarvarande älvar ska skyddas. Energieffektiviseringar har en stor potential men tar tid att initiera och genomföra. Ovanstående beskrivning om sämre alternativ är anledningen till att inte ser det som rimligt eller ens möjligt att snabbt fasa ut kärnkraft. Fullt fungerande kärnkraft kan inte ställas av om den inte ersatts med sparande och förnybar energi till rimliga kostnader. Dit är det långt kvar särskilt som elförbrukningen ökar har den ökat med mer än 8TWh, dvs. med lika mycket som tillsammans producerat. För både miljöns och ekonomins skull bör kärnkraften behållas men naturligtvis måste man se till att våra myndigheter främst SKI har resurser att kontrollera säkerheten vid alla reaktorerna. höjdes skatten på kärnkraft per kWh. förvandlades skatten till en effektskatt som tas ut med per installerad megawatt termisk effekt oavsett hur mycket eller lite el som produceras. Efter att en reaktor varit avställd i men först då sker en reduktion av skatten. Effektskatten infördes som motsvarande produktionsskatt på vattenkraft avskaffades. Detta trots att regeringen tidigare aviserat att också produktionsskatten på kärnkraft skulle tas bort eftersom den ledde till icke önskade effekter. Effektskatten inbringar till statskassan en nedgång eftersom stängts. Ett borttagande av effektskatten var en del av förhandlingarna som förde om kärnkraftsavvecklingen. I årets budgetproposition föreslår regeringen inte att den som man tidigare bedömt skadliga effektskatten tas bort utan att den höjs till /MW, vilket skulle inbringa eller något mer om effekthöjningar i kommer att genomföras. föreslår regeringen en kraftig höjning av fastighetsskatten på vattenkraft. Detta har gjorts med så pass olyckliga erfarenheter att fastighetsskatten i hast halverades för att inom loppet av helt försvinna. återkommer den med full kraft (se nedan). Sist det begav sig avvisade förslaget om höjd effektskatt på kärnkraft med motivering att skatten fungerar snedvridande ur konkurrenssynpunkt. Vi menade att ett sådant beslut i förlängningen skulle leda till att kärnkraftsproducerad el blir olönsam. Det är en effektiv metod att använda för avveckling av kärnkraften. Under nuvarande omständigheter kommer skatten att leda till ökad import av fossilbaserad elproduktion som i sin tur ökar koldioxidutsläppen, vilket naturligtvis är negativt. har som sagt regeringen i budgeten föreslagit att effektskatten i det närmaste ska fördubblas från per megawatt termisk effekt till /MW. (Termisk effekt är den totala värmeeffekt som måste till för att åstadkomma elektricitet i ett kärnkraftverk. Verkningsgraden är , vilket innebär att den elektriska effekt man får ut motsvarar drygt en tredjedel av den termiska.) Regeringen motiverar den föreslagna skattehöjningen på kärnkraftsproduktion och vattenkraft utformad som fastighetsskatt med att handeln med utsläppsrätter drivit upp priset på el kraftigt, vilket givit ägare av storskalig vattenkraft och kärnkraft stora intäktsökningar och vinster eftersom inga utsläppsrätter behöver köpas in för den produktionen. Eftersom elpriserna sätts på en marknad där marginalkostnadsprincipen är styrande, är det en självklarhet att de som får del av prisökningarna men inte belastas med kostnadsökningarna för utsläppsrätterna kommer att kunna höja sina marginaler. är principiellt tveksamma till att på detta sätt pungslå kraftföretagen vare sig syftet är att svälta ut kärnkraften eller att ta hem vad man uppenbarligen ser som någon form av orättmätiga övervinster. Vi kommer dock inte att i detta skede motsätta oss regeringens förslag. Inom ramen för vill vi till kommande år hitta former för att avveckla alla former av produktionsskatter som vi menar snedvrider konkurrensen och skapar incitament för att bygga ut kraftproduktionen i angränsande länder snarare än i . Förhållandena är inte som 1980 genomfördes en rådgivande folkomröstning om kärnkraften. Utfallet av omröstningen blev inte den vägledning för beslutsfattandet som många önskade. Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda och resultatet används som ett argument för snart sagt varje hållning ifråga om kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning ifråga om energipolitiken. Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politiken måste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighet av stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenska energipolitiken. När det nu gått kan vi konstatera att många av dem som var med och genom den rådgivande folkomröstningen beslutade om energipolitikens inriktning inte längre finns i livet medan många nya röstberättigade tillkommit. Kunskapen om klimatfrågorna och de miljömässigt negativa effekterna av förbränning av fossilbränslen har ökat och detta påverkar opinionen. Enligt stora SOM-undersökning (Samhälle, Opinion, Massmedier) vid som presenterades är det nu på helt jämnt mellan kärnkraftsanhängarna och motståndarna. Av svenskarna vill att kärnkraften ska avvecklas på lång sikt; lika många vill fortsatt använda den. Det s.k. tankeförbudet bör slopas. År har behandlat 6 § kärntekniklagen som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har tillkomst kritiserats från olika utgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiska friheten och det kan till och med ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Forskningen inom kärnenergiområdet har i princip avstannat i och kunniga forskare har flytt landet. Tankeförbudet har behandlats i ett flertal gånger men förslaget om slopande har avvisats. Sannolikt beror detta på att frågan helt felaktigt har ansetts kopplad till den vidare frågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiell kritik mot tankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen till kärnkraftens nyttjande i , och detta stärker uppfattning att paragrafen både kan och bör slopas. Naturgas har funnits i och svarar för av totala energitillförsel. Gasanvändningen är betydande längs och i . värms t.ex. till av dansk naturgas. I de 32 kommuner som har tillgång till naturgas svarar denna för av energianvändningen. Att optimera användningen av ett gasnät är en självklarhet. När naturgas ersätter olja och kol är det positivt också av miljöskäl. Utvecklingen av naturgasen måste dock bäras av de aktörer som står närmast den marknad som utvecklas. anser att det även för naturgas ska råda en väl fungerande marknad. Därför välkomnades den nya naturgaslagen, även om vissa detaljer borde ha utformats på annat sätt. Den fortsatta utbyggnaden av naturgasen som sker finansieras på den privata marknaden, vilket är en rimlig princip. Naturgas är ett fossilt bränsle med tillhörande utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga ämnen och får därför inte ersätta kärnkraft eller vattenkraft. Men i de fall gasen ersätter kol eller eldningsolja kan dock utsläppen av koldioxid, kväveoxider, svavel/svaveldioxid och tungmetaller minska. Inom industrins tillverkningsprocesser ersätter naturgasen oftast olja och medför då radikalt minskad miljöpåverkan, höjd verkningsgrad och bättre reglerbarhet. I vissa regioner kan således naturgasen påtagligt medverka till minskade utsläpp och förbättrade möjligheter att nå klimatmålen. Den infrastruktur som byggs upp kan också användas för biogas och vätgas. inblandas biogas i gasledningarna. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska, och vid en analys hamnar torven närmare biobränslena än de fossila bränslena. I internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torveldning som ett fossilt bränsle. används både som bränsle för energiframställning och som jordförbättringsmedel. bryts torv på av den totala torvtäckta arealen. Tillväxten av torv har beräknats till och har därmed varit åtminstone fyra gånger så stor som uttaget. kan därför anses vara ett förnybart biobränsle. När torven skördas sker metanutsläpp och vid förbränning sker koldioxidutsläpp. Detta ger ett negativt tillskott till klimateffekten. finns teknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stor naturhänsyn, där enbart det översta lagret skördas och där marken återställs till naturrika våtmarker. välkomnar att torven inkluderas i elcertifikatssystemet och anser att den därmed också borde exkluderas ur systemet med utsläppsrätter. anser att denna förändring borde innebära att koldioxidskattebefrielsen för torv kan avskaffas. Statens inkomster förväntas öka med med anledning av detta förslag. Biobränslen spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett uthålligt energisystem. Medan fossila bränslen, olja, kol och naturgas, släpper ut koldioxid per TWh är siffran för biobränslen i praktiken noll. Samma mängd som släpps ut vid förbränning av biobränslen tas upp av växtligheten igen. var biobränslenas andel av elproduktionen . Utvecklingen av biobränsleanvändningen har gått snabbt och enligt är det inom större delen av vårt land möjligt att göra större uttag av skogsbränsle. Även i , där man tar ut en större andel skogsbränsle än i norra , finns en outnyttjad potential. En stor andel biomassa importeras, vilket förorsakar utsläpp vid transporter. Eftersom brännbart avfall inte får deponeras (enligt förordning 2001:512 om deponering av avfall) kommer det att finnas en stor mängd bränsle/avfall att hantera. Detta har inneburit stora omställningar och behovet av nytt bränsle (s.k. jungfruligt bränsle) i fjärrvärmeverk har minskat. ser positivt på att de inhemska biobränslenas andel i den totala energiproduktionen ökar. Vindkraftens bidrag till elproduktionen var omkring 850 GWh eller . Det var en 35-procentig ökning jämfört med och motsvarade av det årets svenska elproduktion. tillkom 70 nya vindkraftverk, och vid början av 2005 fanns i landet 700 verk med en effekt större än 50 kW vardera. Den totalt installerade effekten ökade med 40 MW och var 442 MW vid ingången till 2005. Högre elpriser samt generösa subventioner har inneburit en injektion för branschen, vilket ytterligare förstärks av att regeringen har som mål att vindkraften ska leverera el. Regeringen har som mål att elproduktionen från förnybara energikällor ska öka med . ska svara för hälften av detta uppenbarligen utan att räkna in småskalig vattenkraft. Detta tyder på att den havsbaserade vindkraften kommer att svara för merparten av utbyggnaden. Kommer det att ske i den utsträckning som regeringen förutskickat? De ekonomiska förutsättningarna tycks finnas om stödsystemet består och förlängs men tillståndsgivningen är fortfarande en hämmande faktor. Det tar , menar kraftföretagen. Kommunerna har haft i uppdrag att inrapportera lämpliga områden för placering av vindkraftverk. Det måste anses rimligt att kommunmedborgarna får möjlighet att påverka lokaliseringen. anser att strävan bör vara att bygga vindkraftverken på platser där få människor kan bli störda. Den nya vindkraftstekniken med upp till 33,5 MW per vindkraftverk, att jämföra med dagens konventionella verk på 0,61,5 MW, kan placeras ut från kust, utom synhåll från land. ser positivt på att produktionen av vindkraftsproducerad el ökar. Avregleringar för att stimulera utbyggnad Det finns två stöd för vindkraftens utbyggnad. Det första stödet, den s.k. miljöbonusen, är ett driftbidrag som avtrappas . Det andra stödet, , är riktade insatser för teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskalig vindkraft till havs och i fjällen. anser att relativt marginella regeländringar på ett avgörande sätt kan sätta fart på utbyggnaden av vindkraften ytterligare.