ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi236 · 2005-10-03 00:00:00 — beslutar att upphäva lagen (2004:629) om trängselskatt från . beslutade att bifalla regeringens förslag till lag om trängselskatt. Lagen är generellt utformad, men av en bilaga framgår att det enda syftet är att göra det möjligt att införa en statlig trängselskatt på trafiken i . kritiserade dels lagförslaget i sak, dels formerna för dess tillkomst. Vi har flera skäl för att vara fortsatt kritiska. För det första anser att en trängselavgift i trafiken inte skall betraktas som en statlig skatt utan som en avgift. Den bör därför inte beslutas i utan på regional eller lokal nivå i det berörda området. anser att miljöstyrande avgifter i trafiken kan vara motiverade. Vi har , då en mer modern miljöpolitik utformades, pläderat för nyttjande av ekonomiska styrmedel för att minska biltrafiken och förbättra miljön. anser att varje kommun som så önskar skall ha rätt att införa trängselavgifter för att stimulera ökat nyttjande av kollektivtrafik och begränsa biltrafiken. Förutsättningen för detta är dock att kommunen inhämtat samtycke från de kringliggande kommuner som påverkas i stor utsträckning. Intäkterna från trängselavgifterna skall också stanna i kommunen. Enligt den lag som antagit hamnar intäkterna i statskassan. Trängselskatten har dessutom införts trots ett stort folkligt motstånd i den region som berörs. tog beslutet om trängselavgifter med en enda rösts övervikt i stadsfullmäktige. I lokala folkomröstningar i tolv kommuner runt om förkastades förslaget med en överväldigande majoritet. Invånarna i har ännu inte fått möjlighet att rösta i frågan, men lokala opinionsmätningar tyder på att stödet för förslaget är mycket svagt även i huvudstaden. Det stora folkliga motståndet mot trängselavgifter i och kring är inte förvånande med tanke på att de partier som drivit igenom detta förslag på riksplanet och i inte gjorde något försök att förankra detta hos väljarna före valet . Tvärtom lovade Socialdemokraterna i före valet att inga trängselavgifter skulle införas. Den juridiska cirkusen som uppstod efter riksdagsbeslutet visar inte bara att lagstiftningsarbetet varit undermåligt förberett, utan riskerar också att få principen om miljöstyrande avgifter att hamna i vanrykte. Att våra domstolar, redan hårt ansträngda av andra brotts- och tvisteärenden, skall behöva ägna resurser åt trängselskattelagstiftningen är uteslutande ägnat att dra ett löjets skimmer över hela lagstiftningsprocessen. Mot denna bakgrund föreslår vi att beslutar att upphäva lagen (2004:629) om trängselskatt från , vilket i sin tur omgående skulle befria trafikanterna i från att behöva uppleva ett kostsamt och illa förberett försök som saknar all rimlig förankring i regionen.
mot · GT02Fi248 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för betalningsanmärkningar i enlighet med kreditupplysningslagen. registreras alla skulder/mål för bolag hos med ansökan om verkställighet. Dessa uppgifter är offentliga och kreditupplysningsföretagen prenumererar på dessa uppgifter, som de sedan använder i sin kreditupplysningsverksamhet. Detta kan få till följd att betalningsanmärkningarna ackumuleras och påförs gäldenären, trots att en avbetalningsplan föreligger, och följs, hos kronofogdemyndigheten. Detta medför naturligtvis mycket negativa konsekvenser för det enskilda bolaget i form av bristande kreditvärdighet hos leverantörer och dylikt. Om ett företag rekonstrueras och förhandlar fram ett avtal med , där man är överens om hur betalningen ska ske till , vid exempelvis skatteskulder, är det inte rimligt att betalningsanmärkningarna ackumuleras. Företagets skatter hanteras på skattekontot som ett mål. Att skulden betalas enligt avtal innebär inte att kreditupplysningsföretagen tar bort betalningsanmärkningen vilket är olyckligt. Det kan innebära att ett företag som gjort upp en ettårig betalningsplan av skatteskulder kommer att få tolv betalningsanmärkningar redovisade hos kreditupplysningsföretaget. Den företagare som försöker undvika konkurs straffas väldigt hårt. Hade företagaren i fråga i stället försatt bolaget i konkurs, sagt upp de anställda och startat upp igen, hade följden blivit ett nytt företag utan betalningsanmärkningar. Självklart måste systemet med betalningsanmärkningar vara enkelt, men också avspegla rättvisa för de företagare vilka vill göra rätt för sig. En översyn av regelverket för betalningsanmärkningar borde ske, utifrån ett mera rättvisande perspektiv för den enskilde företagaren.
mot · GT02Fi249 · 2005-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att kommuner och landsting ej skall vara föremål för momsdebitering. Samhället utför ett antal administrativa åtgärder och penningtransaktioner utan praktisk funktion. Till dessa hör mervärdesskattedebitering och Ludvikamomshantering för kommuner och landsting. I mervärdesskattesystemet har varje företag, med vissa få undantag, att på sin omsättning lägga till mervärdesskatt, vanligen . Denna skatt skall betalas in till staten. För företag som bedriver affärsverksamhet samt kommuner och landsting finns rätt att få tillbaka denna moms förutsatt att den inte avser ej avdragsgill verksamhet. Således sker en återbetalning till dessa företag, kommuner och landsting. Till dessa in- och utflöden är kopplat redovisningar som skall ske . Tekniken är administrativt betungande då många människor arbetar inom detta in- och utbetalningssystem både i kommuner och landsting och vid uppbördsenheter. Systemet är på grund av sitt stora flöde av pengar dessutom intressant för mindre seriösa människor att tömma på pengar vilket också sker. Hur mycket pengar som försvinner ur systemet vet ingen. Men det rör sig sannolikt om miljardbelopp. Med dagens teknik, datorisering och VAT-system finns egentligen ingen anledning att behålla denna onödiga och kostsamma bruttoredovisning. Ej avlyftbar mervärdesskatt kan rimligen uttagsredovisas via ett omvänt tänkande där moms betalas in en gång och enbart vad avser den del där skyldighet skall föreligga att slutligen beskatta. Egentligen en återgång till gamla tiders omsättningssystem. Skillnaden nu är att helt annan teknik finns att tillgå för hanteringen. Ett annat alternativ för kommuner och landsting att slippa mervärdesskatteredovisning, kanske inte så populärt hos svenska företagare, vore att enbart handla med företag inom EU. I dessa fall skall nämligen ingen moms utgå och där fungerar systemet med uttagsbeskattning. En omsyn måste ske vad gäller hanteringen av mervärdesskatt. Denna förändring bör baseras på gällande VAT-system och möjlig datorteknik. En första avtestning i full skala av ett sådant förenklat system kan med fördel ske i de 310 kommuner och landsting som finns i . Detta skulle ske genom att slopa Ludvikamomsredovisningen, ta bort skyldigheten att debitera moms när kommunen eller lanstinget anger sitt VAT-nummer samt en övergång till uttagsbeskattning av den del i verksamheten som ej är föremål för avdragsrätt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi250 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verka för förändringar av reglerna för EU:s inre marknad. I samband med undertecknande av och de krav som ställdes föreslog regeringen i proposition 1992/93:88 om offentlig upphandling att därmed åtagit sig att införa regler som motsvarade om offentlig upphandling inom den inre marknaden. Genom avtalet skulle det skapas förutsättningar för en gemensam marknad för den offentliga upphandlingen inom hela det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Propositionen föreslog en omdaning i flera viktiga avseenden av det system som gällt i . Den svenska upphandlingen hade i materiellt hänseende skett med konkurrens, icke-diskriminering och objektivitet som främsta ledstjärnor. I den delen innebar krav inte någon förändring. Dessa låg snarare i att de medel som anbefalls och tillhandahålls för uppnående av dessa mål är noga angivna genom omfattande detaljregleringar av en upphandlings olika skeden. med lagen om offentlig upphandling och ett antal förändringar är erfarenheterna från kommuner och landsting inte enkom positiva. Särskilt i avseendet att kommuner och landsting inom den egna koncernen tvingas till offentlig upphandling. Framförallt kommuner väljer i vissa avseenden att driva delar av sina verksamheter i aktiebolagsform. Kommunernas syfte skiljer sig dock mot privata aktiebolag. Kommunala bolag syftar inte att skapa stora ekonomiska mervärden. Likväl är associationsformen den för verksamheten bästa. Lagen om offentlig upphandling innebär således att kommuner straffas genom att inte kunna omvandla delar av sin verksamhet från förvaltningsform till helägda bolag utan att därmed tvingas till upphandling.
mot · GT02Fi251 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentliga sektorns roll för att stimulera utveckling. De stora sprången i den svenska tillväxtens historia har i allmänhet skett i samband med stora samhällsinvesteringar. Staten och näringslivet har var för sig varit för små för att själva klara investeringarna, men ett samarbete har banat vägen för större satsningar i t.ex. utbyggnaden av järnvägen och bostadsbyggandet i miljonprogrammet. Samarbetet mellan offentliga myndigheter och enskilda företag har också varit framgångsrikt med utvecklingen av enskilda produkter. De mest kända exemplen är samarbete med vid utvecklingen av AXE-växlarna, Aseas samarbete med SJ vid framtagningen av X 2000-tågen och Astras samarbete med sjukvården. Förutsättningarna för samarbetet har dock förändrats . Utrymmet för offentliga investeringar har krympt som hindrar direkt statsstöd. Dessutom har statens kontroll över viktiga samhällsområden minskat genom avreglering och privatisering av verksamheter. finns dock möjlighet för den offentliga sektorn att fungera som stimulans till förnyelse i företagen. Det kan t.ex. ske genom målmedveten upphandling eller genom initiativ på forskningsområdet, t.ex satsningar på strategisk forskning. Genom att ställa krav på miljö, kvalitet och funktionalitet kan företagen stimuleras att ligga långt framme i teknikutvecklingen. Ett annat viktigt område att bevaka vid upphandling är att företagen tar sitt sociala ansvar för anställdas arbetsvillkor. Att de anställda vid upphandlingar med mellanrum tvingas leva med hotet att mista jobbet är inte acceptabelt. Större hänsyn måste tas till de redan anställdas anställningstrygghet vid upphandling. Offentliga investeringar i utbildningssystem, bostäder, vägnät och andra kommunikationer har stor betydelse för den lokala industrins konkurrensförmåga. ligger fokus mer på samarbete mellan företag och kommuner, högskolor och universitet. Men myndigheters och offentliga företags beställarroll ska inte underskattas. omsätts i offentlig upphandling. Landsting och kommuner kan genom medveten upphandling spela en viktig regional roll. Kommuner behöver utveckla sin förmåga till samverkan inom sin region. Man måste se mer till helheten och bortse från gammal rivalitet med grannkommunen. Därmed blir man också mindre sårbar när större företag läggs ned. Välfärdsklustret behöver utvecklas inte bara för den primära uppgiften att tillgodose vård- och omsorgsbehov utan även för sin näringspolitiska roll. utförs en tiondel av verksamheten inom vården av entreprenörer som anlitas av de offentliga huvudmännen. Vård och omsorg är en svensk exportprodukt, men skulle kunna bli en mycket mer betydande sådan med en målmedveten satsning.
mot · GT02Fi256 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av statliga myndigheter. Enligt en rapport från och effektivare myndigheter, omsätter den offentliga sektorn, dvs. staten, landstingen och kommunerna, totalt mer än . Av detta är ca löpande kostnader för de statliga myndigheterna varav ca är skattemedel. Samma utredning konstaterar att de statliga myndigheternas kostnader har ökat kraftigt . var ökningen i fasta priser. har också de statliga myndigheterna blivit fler. Tillväxten av myndighetsfloran har flera förklaringar. Den viktigaste är att det ständigt tillkommer nya rättsområden och lagar som måste upprätthållas av en myndighet. En del av dessa lagar är resultatet av olika EU-direktiv medan andra är resultatet av förslag från de 100150 offentliga utredningar som tillsätts . Även politikers vilja att visa handlingskraft kan vara en förklaring till att det tillkommer myndigheter. Vi anser att man borde göra en översyn av de statliga myndigheterna. Myndigheterna har överlag höga overheadkostnader varav lokalkostnaderna utgör en stor del. Här bör det enligt vår uppfattning finnas en betydande besparingspotential. Dessutom borde man se över myndigheternas uppgifter och genom sammanslagningar och nedläggningar säkert ytterliggare kunna rationalisera statsapparaten och därigenom spara skattebetalarnas pengar.
mot · GT02Fi257 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att riksdagsledamöter skall underställas samma regelverk som allmänheten i fråga om tjänsteresor och därmed även vara skyldiga att betala trängselskatt. Enligt lagen (SFS 1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter räknas resan till från hemorten som en tjänsteresa. Detta är således en särbehandling för riksdagsledamöterna i kontrast till ordinär lagstiftning som inte ger arbetare rätt att dra av resa från hemmet till jobbet som en tjänsteresa. Enligt 4 kap. 1 § betraktas ledamotens bostad på hemorten som tjänsteställe. På grund av denna klassificering kommer riksdagsledamöterna inte att behöva betala de trängselskatter som ska införas i . Dessa förmåner som riksdagsledamöterna erbjuds står i dålig proportion till den mångfald av förmåner de redan åtnjuter i egenskap av sin förtroendevalda post samt det arvode på som månatligen utbetalas. Att politiker beslutar om att beskatta medborgarnas bilanvändning för att sedan inte själva underställa sig de praktiska och ekonomiska konsekvenserna rimmar illa med det ansvar och förtroende folket har gett politikerna att styra . För att bibehålla det politiska arbetets trovärdighet krävs att politiker, oavsett om de befinner sig på riksdags-, landstings- eller kommunnivå, underställs samma skyldigheter som övriga delar av befolkningen. Trängselavgifterna är en grön framgång och en oerhört positiv utveckling för . Vi riksdagsledamöter borde vara en konkret del av den utvecklingen.
mot · GT02Fi262 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statliga satsningar som görs i landet inte skall skilja sig i omfång beroende på var man bor. För att stärka demokratin måste hela samhället bygga på jämlikhet. Alla människors lika värde är inte bara ett tomt prat, utan desto mer en grundförutsättning för långsiktigt samhälleligt välfärdsarbete. Det räcker inte att möjligheter finns för alla. Det krävs också att förutsättningarna att ta vara på möjligheterna är jämlika och jämställda. Jämlikhet är inte enbart en fråga om rättvisa mellan man och kvinna. Det är i allra högsta grad även en fråga om hur vi solidariskt tar hand om varandra. I livets olika åldrar finns också olika behov som måste tillgodoses. Trots att är ett av världens jämlikaste länder finns det fortfarande klyftor mellan klasser, åldrar och kön. En viktig insats som regeringen nu gör att satsa för att höja kvalitén hos personalen inom vård och omsorg. Det ska erbjudas utbildningsvikariat för att bl.a. kunna genomföra grund- och påbyggnadsutbildningar för personalen. Satsningarna på personalen är angelägna och innebär goda möjligheter att höja kvalitén ytterligare. Kommer då allt detta att genomföras? Kommer det att ske överallt? Eller riskerar en del av dessa reformmedel att styras över till andra verksamheter i kommunen? Detta är en viktig principfråga. När staten går in med pengar är det viktigt att resurserna går till det anvisade ändamålet. Pengarna får inte hamna i en kassakista för att förbättra budgetgetresultatet. Det kommunala självstyret får inte bli ett självändamål. Bl.a. så har PRO hyst farhågor om att tanken från nuvarande regering att de äldre ska gynnas inte blir till handling överallt. Medborgarna ska inte behöva få olika förutsättningar för god vård beroende på var i landet man bor. De planerade satsningar som i stor utsträckning ska gagna pensionärerna kan riskera att i alltför stor utsträckning få olika utfall beroende på vilken kommun man bor i. i (s)
mot · GT02Fi265 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av kvalitetssäkring av offentligt finansierad verksamhet i sociala företag och hos andra privata utförare. Det blir allt vanligare att stat, kommuner och landsting anlitar sociala företag och andra privata företag för att utföra offentligt finansierad verksamhet inom de arbetsmarknads- och socialpolitiska områdena. Motiven för detta är ibland ekonomiska men oftast kopplade till önskemål om ökad kvalitet, nya metoder eller ökad förankring hos de grupper vars behov verksamheten ska tillgodose. Trots dessa ofta klart uttalade sociala och kvalitetsmässiga mål saknas kunskap och metoder för att mäta och utvärdera hur verksamheterna uppfyller målen. För att de sociala företagen ska kunna hävda sin konkurrenskraft gentemot andra offentliga och privata verksamheter och för att den offentliga sektorn ska kunna avgöra hur skattemedel bäst används krävs kvantitativa och kvalitativa fakta. Nya metoder utvecklas i och inom EU, några exempel är social redovisning och socioekonomiska bokslut som visar verksamheternas sociala mervärden och de samhällsekonomiska vinsterna. Det är två metoder och modeller som kompletterar varandra, men även andra metoder och modeller finns och kan utvecklas. En metod för att planera, mäta och utvärdera den sociala verksamheten i en organisation är social redovisning. Den utgår från organisationens sociala mål och redovisar hur väl organisationen har uppfyllt dem. Den sociala redovisningen sker i en process med de viktigaste intressenterna. Det socioekonomiska bokslutet ska tydliggöra samhällsvärdet av ett företags produktion genom att ta fram icke bokförda positiva bieffekter. Modellen går ut på att komplettera det företagsekonomiska bokslutet med ett samhällsekonomiskt perspektiv De sociala företagen m.fl. utvecklar dessa metoder tillsammans med kooperativa utvecklingscentrum och andra intressenter. Utvecklingsarbetet sker huvudsakligen med egna medel men och bidrar med medel via olika projekt. För att stärka utvecklingen krävs att kommuner och andra upphandlande enheter i ökad utsträckning efterfrågar kvalitetssäkring och utvärdering och bidrar till utvecklingen av metoderna och deras tillämpning.
mot · GT02Fi267 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål. har beslutat att prisstabilitet skall vara målet för verksamhet. Därutöver skall direktion vara självständig i så måtto att den ensamt, och utan påtryckningar, avgör alla konkreta frågor, till exempel reporäntans nivå, inom ramen för det övergripande målet. skall även själv definiera det konkreta innehållet i ordet prisstabilitet, det vill säga vad detta innebär översatt till en viss prisförändring. Som bekant har definierat prisstabilitet som inflation +/, det vill säga att inflationen skall hålla sig inom intervallet . Det ligger en motsägelse i att definierar mål utan att precisera detta i form av en viss bestämd prisförändring. Det logiska vore i detta fall att även preciserade vad den anser vara prisstabilitet, det vill säga att angav målet för verksamhet inte bara i form av det allmänna prisstabilitet utan även gjorde ett tillägg av typen Prisstabilitet innebär att den årliga förändringen av den allmänna prisnivån skall ligga inom intervallet XY procent. Som läget nu är så är det som de facto bestämmer målet för sin egen verksamhet, och detta strider mot andemeningen i gällande riksbankslag. Om riksbankslagen ändras så att konkretiserar vad man menar med begreppet prisstabilitet så förändras inte självständighet. Banken skulle även i fortsättningen vara fri att använda de medel man ansåg vara nödvändiga för att uppnå det av angivna målet. Förändringen skulle endast innebära att preciserade sin egen uppgift (att formulera målet för verksamhet) mer än den mer allmänna rekommendation som gäller. Det bör även understrykas att en sådan förändring av riksbankslagen per se inte innebär vare sig ett lägre eller högre inflationsmål. Riksbankslagen bör alltså kompletteras med ett konkret inflationsmål, och detta anser jag bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi268 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om små företag och offentlig upphandling. Decentraliserade, småskaliga upphandlingar passar ofta de små företagen bättre än storskaliga centraliserade upphandlingar. Enligt Företagarna upplever också många små företag att anbudsunderlag ofta är alltför komplicerade. Därmed har de små företagen svårare att hävda sig i konkurrensen med de större företagen. I upphandlingar deltar de små alltså i praktiken inte på lika villkor som de större företagen. har också observerat att många små företag påtalat svårigheter att vinna upphandlingar. De saknar såväl detaljkunskap om problemets beskaffenhet som kunskap om problemets omfattning. Bland de företag som är mest utsatta återfinns kooperativa och sociala företag. har konstaterat att den svenska lagstiftningen redan ger möjligheter att ta sociala hänsyn. Upphandlande myndighet kan fastställa kontraktsvillkor av social karaktär åtminstone när det gäller tjänster. Det sker emellertid i mycket sällsynta fall. Det är viktigt att försäkra sig om att lagen om offentlig upphandling inte tolkas på ett för små företag ogynnsamt sätt och det är viktigt att okunskap om små företags verksamhet, företags- och arbetsformer inte utgör ett hinder för dem. De små företagen måste alltså få samma möjlighet att delta i upphandlingar som stora företag. Som ett första steg bör ansvariga myndigheter kartlägga problemet. Hur många små företag rör det sig om? Vilken typ av företag handlar det om? Vilka branscher berörs? Vilka är hindren? I ett andra steg bör förslag på åtgärder presenteras.