ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02U17 · 2005-05-04 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:109 Svenska utvecklingssamarbetet med länderna i OSS och på västra tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör verka för att EU skall etablera en gränsövervakningsinsats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsatt bör verka inom EU och för att få att leva upp till åtagandena angående trupptillbakadragande från . , och är inkluderade i EU:s gemensamma grannskapspolitik (ENP). Med hjälp av ekonomiska incitament och politiskt bindande överenskommelser ges länderna ökade möjligheter till demokratisk utveckling och ett ökat välstånd. Därmed kan dessa länder närma sig EU och erbjudas medlemskapsperspektiv inom en inte alltför avlägsen framtid. EU måste bistå den demokratiskt valda regeringen och president i med såväl suveränitets- och demokratistöd som ekonomiskt stöd i kampen mot den utbredda fattigdomen och korruptionen i landet. Konflikterna i utbrytarrepublikerna och i verkar destabiliserande i landet och dess närområde. Internationell övervakning av den rysk-georgiska gränsen är fortsatt nödvändig. bör aktivt verka för att EU skall etablera en gränsövervakningsinsats i . Denna insats skulle kunna ersätta gränsövervakningsmission (BMO) mellan och som, under rådande förhållanden med vägran att godkänna ett förlängt mandat, ser ut att upphöra . Den fortsatta ryska truppnärvaron i är oacceptabel. Den inskränker territoriella suveränitet och självständighet och är oförenlig med de åtaganden som förbundit sig till inom ramen för i . måste därför inom EU och fortsatt verka för att få att leva upp till åtagandena angående trupptillbakadragande.
mot · GS02Fi17 · 2005-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:100 ekonomiska vårproposition beslutar att anslaget till utrikesförvaltningen skall återföras till utgiftsområde 5 från utgiftsområde 1, i enlighet med vad som anförs i motionen. är en integrerad del av både och världssamfundet. Vi har ett ansvar att delta i det internationella arbetet fullt ut. Detta ställer krav på de myndigheter som hanterar utrikeskontakterna. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Globaliseringen fordrar ocksåökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av nya demokratier och dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Vi tillför därför anslaget till utrikesförvaltningen 65.000.000 kronor. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för handels-, investerings- och Sverigefrämjande åtgärder, samt för hjälp till svenskar i utlandet. Vi anser vidare att anslaget till utrikesförvaltningen skall återföras till utgiftsområde 5 från utgiftsområde 1. Sammanslagningen av anslagen till och UD har medfört att det är svårare för att påverka anslagen till utrikesförvaltningen, eftersom det i praktiken är regeringen som beslutar hur medlen skall fördelas inom anslagsområdet. Vi menar att det är angeläget att åter ges inflytande över utrikesförvaltningens organisation och dimensionering.
mot · GS02Sf30 · 2005-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:168 Återsändande av tredjelandsmedborgare via avslår proposition 2004/05:168 Återsändande av tredjelandsmedborgare via . Propositionen behandlar genomförandet i svensk rätt av rådsdirektiv /110/EG från om bistånd vid transitering i samband med återsändande med flyg. Det gäller reglerna när en tredjelandsmedborgare som avvisats eller utvisats av ett annat EU-land eller eller behöver transiteras genom för att nå destinationsorten. Vi lever i när de rika industrialiserade länderna i världen fördömer kränkningar av de mänskliga rättigheterna utomlands som de kränker dem hemma. Den erodering, som drabbat den internationella rätten som en följd av kriget mot terrorismen, har rönt betydande uppmärksamhet. har de lagbrott som har sin grund i det tysta kriget mot flyktingarna inte alls synliggjorts på samma sätt. Inom EU kan förändringen från att skydda flyktingarna till att skydda staterna mot flyktingarna tydligast observeras i skapandet av en gemensam asylpolitik. Den grundas på målsättningar, både när det gäller att minska antalet asylsökande och att öka antalet genomförda deporteringar. EU:s utrikesministrar har diskuterat att "öka andelen verkställda avvisningar" från EU genom effektiv resursanvändning. Antalet asylsökande har minskat drastiskt i EU-länderna . har andelen erkända flyktingar fallit dramatiskt. Däremot stiger andelen verkställda avvisningar liksom budgetanslagen för avvisningar väsentligt. Asylprocedurdirektivet har utsatts för en fullständigt förödande kritik av för att det öppnar för kränkningar av . Mot denna bakgrund kan vi omöjligen stödja ett förslag vars syfte är att fungera som smörjmedel i en politik att hålla rent från flyktingar.
mot · GS02Sf31 · 2005-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:168 Återsändande av tredjelandsmedborgare via avslår proposition 2004/05:168. Migrationspolitiken är alltid beroende av och avgörs av vår omvärld. Krig, konflikter, miljökatastrofer, dåligt förvaltade stater, fattigdom och andra missförhållanden leder till att människor lämnar sina länder för att söka skydd eller få ett bättre liv. Då den verkar i en värld i ständig förändring måste migrationspolitiken vara flexibel och generös. Vi i de gröna är i grunden kritiska till stora delar av den svenska asyllagstiftningen. Vi anser att människor inte behandlas respektfullt och att mänskliga rättigheter åsidosätts. Nedläggningen av är ett steg i rätt riktning, men fortfarande krävs en tydlig och förutsebar lagstiftning. Varje asylsökande har rätt till en fullständig och korrekt prövning av sin sak. Vi får aldrig glömma att det är en folkrättslig skyldighet att ge skydd till människor som riskerar förföljelse. anser att flyktingpolitik och invandring är områden där ett samarbete mellan länderna i skulle kunna vara till stor nytta. Det är ett gemensamt intresse att dessa människor inte hamnar i misär och rättslöshet. Ett utökat informationsutbyte och samarbete skulle exempelvis kunna användas när enstaka länder får bära en större del av en flyktingkatastrof. skulle en snabb och fungerande integrationsprocess innebära att flyktinginvandringen snarare blev en tillgång än en belastning. EU skulle, utan att harmonisera flyktingpolitiken, kunna utfärda rekommendationer om bevisföring i samma utsträckning som mot tortyr. Man skulle kunna utbyta erfarenheter om det juridiska systemet för domstolsprövning av asylfall. skulle i större utsträckning kunna ingripa mot beslut som strider mot grundläggande rättigheter. Detta skulle vara en flyktingpolitik värdig . När EU-länderna för omkring började diskutera en gemensam gränspolitik och en gemensam politik gentemot flyktingar, var det dock inte flyktingarnas rättigheter som stod i centrum. Då fanns en stor rädsla för att utvandrare från det sammanfallande och från miljökatastrofer skulle välla in. Detta hände inte. Men EU-länderna började trots detta bygga upp ett skydd mot spontan invandring. har en rad sådana åtgärder blivit till stenarna i en mur kring EU - Fästning . Propositionen uppfyller inte de grundläggande förutsättningarna för en rättssäker asylprocess, i och övriga , och därmed kan vi inte tillstyrka de förslag som lämnas i propositionen. Dessutom är propositionen en del av ett ramdirektiv och har sedan denna typ av ärenden började behandlas i varit kritisk till att antar beslut utan att kunna se all följdlagstiftning . yrkar med dessa motiv avslag på propositionen.
mot · GS02Sk21 · 2005-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:139 Inskränkt skattskyldighet för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett färdigt lagförslag gällande reglerna om inskränkt skattskyldighet för stiftelser och juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet skall kunna föreläggas före utgången av /06. Regeringen föreslår i propositionen att ska tas upp i den s.k. katalogen i 7 kap. 17 § inkomstskattelagen och att stiftelsen därmed ska bli skattebefriad för alla inkomster utom inkomster från fastigheter. Alliansen har inget emot att får nedsatt skattskyldighet och därmed kan fortsätta att dela ut det s.k. alternativa i . Vi anser dock inte att från fall till fall ska avgöra vilka stiftelser och juridiska personer som ska skattebefrias. Vilka stiftelser och juridiska personer som bedriver en så pass allmännyttig verksamhet att de bör skattebefrias ska istället bestämmas efter objektiva kriterier. De regler som avgör om en stiftelse eller en juridisk person har rätt till skattebefrielse fastställdes för och är inte aktuella . Alliansen är positiv till att fler stiftelser och juridiska personer uppmuntras att bedriva allmännyttig verksamhet och anser därför att det är hög tid att reglerna för skattebefrielse för vissa allmännyttiga stiftelser och juridiska personer ses över och moderniseras. uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att göra en sådan översyn. Regeringen har dock ännu inte fastställt direktiven för denna översyn. Alliansen vill i samband med detta ärende uppmana regeringen att skynda på arbetet med moderniserade regler för skattebefrielse av stiftelser och juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Det är önskvärt att ett färdigt lagförslag ska kunna presenteras för före utgången av /06. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GS02U24 · 2005-06-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:161 politik för global utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya, mätbara mål för hur politiken på ett mer samstämmigt sätt skall bidra till en global hållbar och rättvis utveckling. Regeringen redogör i en skrivelse daterad till för regeringens politik för global utveckling. I skrivelsen framgår politikens mål, utgångspunkter och verktyg. Regeringen presenterar en samstämmig politik för global utveckling som är kopplad till de övergripande målsättningarna att politiken skall kännetecknas av ett rättighetsperspektiv, med främjande av de mänskliga rättigheterna och ett fattigdomsperspektiv som grundbultar. Fattigdomsperspektivet innebär att politiken skall utgå från de fattiga människornas analyser, perspektiv och behov - inte från regeringarnas. Regeringen uttrycker också ambitionen att finna mekanismer för att säkerställa främjandet av fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter i eventuella målkonflikter. En stor brist i regeringens resultatskrivelse är att den i så hög grad utgörs av vaga rapporter rörande vad olika departement och myndigheter gör. Det är svårt att utläsa vad regeringen prioriterar och vilka målsättningar som finns. Framför allt saknar vi nya, mätbara mål för hur politiken på ett mer samstämmigt sätt skall bidra till en globalt hållbar och rättvis utveckling. Det handlar exempelvis om vilka ambitioner regeringen har för att finna alternativ till hur de fattigaste ländernas skulder kan avskrivas, om vilka instrument och förslag skall presentera för skuldavskrivningar när det råder enighet om att HIPIC inte räcker. Ger man t.ex. stöd till en utförsäljning av IMF:s guldreserver eller kommer man att lägga förslag till globala oberoende skuldsaneringsfunktioner? Vilka strategier och planer har regeringen för att öka de fattigaste människornas inflytande i de globala institutionerna? Vilka ambitioner och mål har regeringen för att minska odemokratiska informella beslutsformer i handelsavtal och förhandlingar? Vad som ovan anförts om nya, mätbara mål för hur politiken på ett mer samstämmigt sätt skall bidra till en global hållbar och rättvis utveckling bör ges regeringen till känna.
mot · GS02A10 · 2005-06-01 00:00:00 — med anledning av framst. 2004/05:RRS22 styrelses framställning angående arbetslöshetsförsäkringen - kontroll och effektivitet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de åtgärder regeringen bör vidta för att åstadkomma skärpt efterlevnad hos de aktörer som ansvarar för arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall följa upp efterlevnaden inom arbetslöshetsförsäkringen och återkomma till med en redogörelse av denna uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en allmän arbetslöshetsförsäkring. har granskat hur arbetslöshetsförsäkringen hanteras av arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Av granskningen har framgått att det finns stora brister i tillämpningen av regelverket kring arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen följer bara i hälften av de granskade fallen de regler som föreskriver att alla anvisningar om lämpligt arbete ska följas upp. av de granskade regelbrotten ledde till att rätten till ersättning ifrågasattes. Av granskningen framgick också att arbetslöshetskassorna hade olika utredningsrutiner och att graden av sanktioner varierade mellan kassorna. Mot bakgrund av granskningen delar den kritik mot arbetslöshetsförsäkringens tillämpning som har. instämmer också i de förslag till åtgärder som lägger fram. Dessa åtgärder kan vara ett första steg mot att säkra en bättre kontroll över arbetslöshetsförsäkringens tillämpning och en mer enhetlig och rättssäker tillämpning av regelverket. anser dock att de brister i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen som framgått av granskningen i grunden beror på det splittrade sätt som försäkringen är organiserad på. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras till av skatter och staten bestämmer även försäkringens regelverk. En arbetslös har trots det inte rätt till full ersättning från arbetslöshetsförsäkringen om inte han eller hon sökt medlemskap i någon av de 39 enskilda arbetslöshetskassor som ansvarar för medlemsfrågor och administrerar utbetalningen av ersättningarna. Ansvaret för att försäkringens regelverk tillämpas delas mellan arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Av erfarenheten att döma innebär att en allmän försäkring administreras av många olika kassor, med olika traditioner och förutsättningar, en risk för att försäkringens regler tillämpas på olika sätt. Detta är något som framgått tydligt av granskning. vill därför att arbetslöshetsförsäkringen ska vara allmän och inkludera alla som arbetat för att kvalificera sig för ersättning. Om de förändringar i tillämpning av regelverket som föreslår inte genomförs och sedan leder till att de brister som uppdagats försvinner bör fatta beslut om att organisera arbetslöshetsförsäkringen på ett annat sätt än för att se till att regelverket efterlevs och att alla medlemmar i försäkringen behandlas rättvist och rättssäkert. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GS02Fi29 · 2005-06-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:171 En ny lag om lägenhetsregister beslutar avslå proposition 2004/05:171. beslutar avskaffa lagen (1995:1537) om bostadsregister. Regeringen föreslår i sin proposition att ett lägenhetsregister införs över hela landet. Alla bostadslägenheter skall där registreras och få ett unikt lägenhetsnummer. Syftet med registret sägs i första hand vara för folkbokföring, framställning av statistik, forskning samt planering, uppföljning och utvärdering av bostadsbestånd och byggande. Registret skall innehålla uppgifter om samtliga lägenheters bostadsarea, rumsantal, kökstyp etc. Dessutom tillkommer uppgifter om adresser och det unika fastighetsnumret. Genom lägenhetsregistret vill regeringen öppna möjligheten att folkbokföra invånare på lägenhetsbasis och inte bara fastighetsbasis. Vi har svårt att se vad den praktiska effekten av detta blir. Det torde inte spela någon större roll för kommunernas samhällsplanering om en person är folkbokförd på tredje våningen i en fastighet eller enkom i fastigheten som sådan. Registret kommer, tillsammans med folkbokföringen, att leda till att samhället kan få exakt kunskap om hur stor yta exempelvis boende i flerfamiljshus har, eller vilken kökstyp personen i fråga har tillgång till. Vi har, milt uttryckt, problem att se att samhällsnyttan av ett sådant register står i rimlig proportion till den inskränkning av integriteten som det medför. För statistiska ändamål finns det förvisso en vinst i att det statistiska underlaget blir mer detaljrikt. Däremot frågar vi oss om det är värt priset. Vi menar att det svenska folket torde tillhöra något av det mest registrerade i världen. Att införa ytterligare ett detaljerat register är inte önskvärt såvida inte avsevärda vinster kan anses föreligga. Detta har den socialdemokratiska regeringen ej lyckats påvisa, och bör därmed avvisa regeringens proposition. Den nu rådande lagen om lägenhetsregister som endast har trätt i kraft i provområdena i kommun samt i i är på samma grunder omotiverad. bör därför besluta upphäva denna lag.
mot · GS02K24 · 2005-06-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken avslår regeringens förslag om att permanenta försöksverksamheten med uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken genom en ny lag. Enligt uppfattning ska konkurrensutsatt näringsverksamhet bedrivas av privata företag. Det är inte rimligt att ta affärsrisker med skattepengar. Denna princip har slagit fast i motion (1995:96:K34) som lämnades till med anledning av regeringens proposition (1995:96:167) om uppdragsverksamhet avseende kollektivtrafik m.m. samt i motion (2000/01:K6) vid förlängningen av försökslagstiftningen i regeringens proposition (2000/01:84) uppdragsverksamhet. I den nu gällande lagen föreskrivs att ett kommunalt aktiebolag, som bedriver uppdragsverksamhet utanför den egna kommunen, i årsredovisningen särskilt ska redovisa kostnaderna, intäkterna och resultatet av uppdragsverksamheten. Vidare ska av redovisningen framgå vilka borgensförbindelser och övriga ansvarsförbindelser som kommunen eller ingått för bolaget. års utredning om utvärdering av den kommunala uppdragsverksamheten inom kollektivtrafik konstaterade att lagen inte efterlevts på denna punkt. De kommunala bolag som bedrivit uppdragsverksamhet med stöd av lagen lämnade inte någon särredovisning. Detta gäller till stor del ännu . Vad avser kravet på särredovisning har endast ett trafikföretag lämnat uppgifter i sin årsredovisning som i huvudsak motsvarar kraven i lagen. De andra tre företagen har inte uppfyllt kravet på särredovisning. menar att regeringens förslag är orimligt. Det är enligt vår uppfattning omöjligt att genom lagstiftning säkerställa att en korrekt särredovisning kommer att göras. Därför finns det fortfarande en stor risk för att konkurrensneutralitet inte kommer att råda och att kommuner och landsting med skattemedel kommer att subventionera verksamhet som bedrivs åt annan. Detta kan inte godtas. Ett av de bärande argumenten från regeringens sida för den gällande försökslagstiftningen och för ett permanentande av densamma är att det finns en risk för bristande konkurrens i kollektivtrafikbranschen. Inget kan vara mer fel. Det framgår av propositionen att "den lokala och regionala linjetrafiken med buss i bedrivs med ca 7 800 bussar fördelade på knappt 200 privata och kommunala trafikföretag". Det är intressant att konkurrenssituationen efter att försöksverksamheten inleddes har försämrats. fanns 7 100 bussar fördelade på knappt 500 företag. Detta framgick av proposition 2000/01:84 uppdragsverksamhet. Marknaden har alltså successivt utvecklats mot en tilltagande koncentration. anser inte att argumenten för ett permanentande av försökslagen (1996:637) om rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik är övertygande. Däremot finns goda argument mot regeringens förslag. Med hänvisning till vad som anförts ovan föreslår att beslutar avslå regeringens proposition. Skånberg (kd)
mot · GS02K25 · 2005-06-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken avslår proposition 2004/05:159. Försöksverksamheten avseende uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken infördes genom en särskild lag. Lagen innebär en rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss linjetrafik. Regeringen motiverade förslaget av en sådan verksamhet med att behovet av ökad konkurrens fanns. Den höga graden av skattefinansiering av kollektivtrafiken talade enligt regeringen för att de kommunala bolagen skulle ges ökade möjligheter att utvecklas till konkurrenskraftiga aktörer - under samma villkor som privata aktörer genom att bedriva uppdragsverksamhet gentemot andra kommuner och landsting än det hemmahörande. Försöksverksamheten har förlängts till utgången av 2005 och regeringen föreslår nu i den aktuella propositionen att verksamheten ska permanentas. liberalerna kan inte ställa sig bakom förslaget. Försöksverksamheten utvärderades av en särskild utredare som skulle göra en uppföljning och utvärdering av verksamheten. 1999 överlämnade utredaren sitt betänkande uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken - utvärdering av försöksverksamheten (SOU 1999:118). Utredningen konstaterade att omfattningen och effekterna av försöksverksamheten hade varit ytterst marginella och att det därför var svårt att dra slutsatser när det gäller effekter på konkurrensen eller andra förhållanden. Utredningen bedömde att det rådde en fungerande konkurrens vid upphandling av kollektivtrafiktjänster, och slutligen ansåg utredningen att det inte förelåg behov av att låta kommunala trafikbolag få bedriva uppdragsverksamhet utanför den egna kommunen. Försökslagstiftningen borde därför enligt utredningen varken förlängas eller permanentas. Gällande avtal mellan å ena sidan de kommunala bolag som bedrev uppdragsverksamhet och å andra sidan länstrafikhuvudmännen, borde emellertid enligt utredningen få löpa ut i enlighet med villkoren i respektive avtal. Även statskontoret har i en aktuell utvärdering (2004:24) riktat skarp kritik mot försökslagen och krävt att den avvecklas. I den här aktuella propositionen föreslår regeringen att försöksverksamheten permanentas genom ny lag. Ett antal remissinstanser, däribland , och , anser att försöksverksamheten skall avvecklas. De menar att kommunala bolags verksamhet i andra kommuner inte är nödvändig för att säkra en bra konkurrens, att det finns en tillfredsställande konkurrens på marknaden och att fördelarna med kommunala bolag inte överväger medborgarnas ökade risktagande samt att lagen inte fungerar som statligt styrmedel. liberalerna instämmer i huvudsak med den ovan nämnda utredningen som förordade att lagen inte borde permanentas. Vi anser att verksamhet bör konkurrensutsättas för att möjliggöra en flora av olika uppdragstagare inom bl.a. linjetrafiken. liberalerna har generellt en mycket kritisk inställning till kommunala bolag. Från vår utgångspunkt är det också väsentligt att slå vakt om den s.k. lokaliseringsprincipen. bör således avslå propositionen.
mot · GS02K28 · 2005-06-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:163 Ny vallag begär att regeringen återkommer med förslag i enlighet med motionens intentioner. Finansiering av val till riksdag, EU och nationella folkomröstningar Nuvarande ordning föreskriver att kommuner ansvarar och finansierar val till riksdag, kommuner och landsting. Dessutom har man även ansvar för val som rör nationella omröstningar, exempelvis val till , extraval till och folkomröstningar kring nationella frågor. Detta belastar kommunerna ekonomiskt utan att valen på något sätt relaterar till kommunsektorn. I propositionen Ny vallag föreslås att ersättning för ökade kostnader för övertagande av poströstning skall utgå till kommunerna. Detta är bra men täcker inte kommunernas hela kostnader för nationella val och folkomröstningar. Staten måste ta det fulla ansvaret för kommunernas kostnader för val som rör nationella val, EU-val och folkomröstningar enligt finansieringsprincipen. Det måste betecknas som rimligt att val och folkomröstningar, vid sidan om de gängse valen till riksdag, EU och nationella folkomröstningar finansieras av staten.