ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub417 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Enligt första paragrafen i förordning (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor måste alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Inga undantag ges. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekas vetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller i värsta fall utestängas från undervisning. Detta endast för att man hävdar sin grundläggande rätt till föreningsfrihet. Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Dels har alla individer friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, dels friheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom den svenska grundlagstiftningens konstruktion, faller studentkårsobligatoriet utanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man inte vill delta i och detta är ett klart brott mot allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, art 20, stycke 2: Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svenskt demokratiskt system och bör avskaffas . Det måste vara fritt för studenten att själv få välja. En liknande motion behandlades under förra i betänkande 2004/05:UbU12 där utbildningsutskottet föreslog avslag. Vi anser att motionen bör bifallas positivt av detta . Skånberg (kd)
mot · GT02Ub422 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avgifter för måltider i gymnasieskolan. har kommuner rätt att ta ut avgifter för skolmaten i gymnasieskolan, vilket får konsekvenser för möjligheten att tillgodogöra sig undervisningen. Flera kommuner tar ut avgifter på skolmaten. De högsta hittar man i kommuner som , , men man återfinner även avgifter i kommuner som och . Flera av kommunerna tar ut relativt begränsade avgifter, men för en familj som ofta har två elever inom gymnasieskolan kan avgifterna bli en stor börda. Det bör poängteras att det dessutom finns kommuner som är på väg att slopa avgifterna för skolmaten. Ett exempel är gymnasieskolan i som upphör med avgiften vid nyår. Men det finns även de som går motsatt håll och inför avgiften. Enligt lever ca 250000 barn och ungdomar under existensminimum och det är ofta dessa ungdomar som drabbas hårdast när avgifter läggs på i skolan och man kanske väljer att avstå från utgiften och därmed också ett viktigt intag av energi för att klara av skolan. Väljer denna redan utsatta grupp elever att betala avgifterna minskar deras möjlighet att få pengar över till annat såsom fritidsaktiviteter, kläder och andra vardagliga behov och klassklyftorna växer. Därför är det viktigt att man lagstadgar om förbud för kommuner att ta ut avgifter för skolmat i gymnasieskolan. Beslutet skall givetvis också gälla de friskolor som får bidrag av kommunerna.
mot · GT02Ub431 · 2005-09-28 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag till en lagstiftning som preciserar barnens rätt till vila och rekreation på motsvarande sätt som redan gäller vuxna i arbetslivet. Fem veckors semester och fyrtio timmars arbetsvecka. För de flesta vuxna i är detta en självklarhet. Arbetslagen (1970:943) säger uttryckligen att: Den ordinarie arbetstiden får uppgå till högst . Semesterlagen (1977:480) säger på motsvarande sätt att: Arbetstagare har rätt varje semesterår. För barnen är det annorlunda. För dem finns det ingen lag som reglerar vare sig hur många timmar de får vistas i barnomsorgen eller hur många veckor de skall ha semester. Att lämnas på förskolan , innan föräldrarna åker till arbetet och hämtas är därför inte någon ovanlighet längre. Detta innebär att barnen kan ha en arbetsvecka eller mer. All medmänsklighet borde få oss att förstå att om vuxna människor behöver en begränsad arbetstid och en garanterad semesterledighet, borde detta gälla de små barnen i ännu högre grad. När maxtaxan infördes ledde det till att både barnens vistelsetider och antalet barn ökade i förskolorna. ökade barnens vistelsetid och barn . Den åldersgrupp vars vistelsetid ökade mest var 1-åringarnas, som ökade med och barn. ökade antalet inskrivna barn i åldern 15 respektive med tillsammans ca 28500 barn. Gällande bestämmelser innebär även att föräldrarna har rätt att ha sina barn på förskola och fritids året om. Detta uppmärksammades , då det framkom att alltfler barn inte hade fått något sommarlov från förskolan. Föräldrarna valde att lämna barnen på förskolan, som de själva hade semester från sina arbeten. Om man bara ser till barnens behov och helt bortser från föräldrarnas och samhällets vinster, skulle förmodligen fem till vara optimalt för barnen vad gäller den viktiga pedagogiska stimulansen och behovet av kamratkontakter. Och för de flesta ettåringar skulle förmodligen på en öppen förskola räcka. Detta sa barnpsykolog efter att hon hade undersökt effekterna av 90-talets nedskärningar i barnomsorgen. Hon fortsatte: Men kan vi ju allt för sällan i första hand ta hänsyn till barnen, så många barn har betydligt längre dagar än så. stadgar tvärtom att det är just barnens bästa som alltid skall komma i främsta rummet när det gäller avgöranden som påverkar barnen. Därför får inte den praktiska barn- och familjepolitiken utformas så att föräldrarnas eller samhällets vinster tillåts väga tyngre än barnens. säger dessutom uttryckligen att barnet har rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassad till barnets ålder (artikel 31). Regeringen bör återkomma till med förslag om en lagstiftning som preciserar barnens rätt till vila och rekreation på motsvarande sätt som redan gäller vuxna.
mot · GT02Ub432 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över möjligheten till barntillsyn i hemmet för tillfälligt sjuka barn. Att bli förälder är en fantastisk upplevelse. Att vara förälder är inte alltid lika enkelt. Barn betyder ömhet, närhet och glädje men också ansvar och ett evigt pusslande för att få livet att gå ihop. Som förälder är man ansvarig för familjens försörjning. Det är inte alltid lätt att få småbarnstiden och arbetet att gå ihop. Barnet blir sjukt och behöver omvårdnad. Många är de förkylningar, öroninflammationer och barnsjukdomar som varje småbarnsförälder ska hantera. hanteras detta av kvinnorna som sedan därutöver får leva med lägre löner, svårare att få fäste på arbetsmarknaden och liten möjlighet till befordran. Vi vet att ekonomiskt utsatta barn ofta är barn till ensamstående mammor eller har utlandsfödda föräldrar. Det är väl känt att både ensamstående och utlandsfödda ofta möter större hinder än genomsnittet när de ska ta sig in på arbetsmarknaden. Orsaken till familjens liv på marginalen är alltså ofta att den ena eller båda föräldrarna saknar arbete. För att underlätta föräldraskapet och deltagandet i arbetslivet tar vi i stort gemensamt ansvar för många delar. Vi har en mycket bra föräldraförsäkring, vi har barnomsorg och fritids. Det finns barnbidrag och barnavårdscentraler. Mycket är bra och mycket kan vi vara stolta över. Ändå vet vi att föräldrar vittnar om att man inte riktigt räcker till. Det finns naturligtvis många olika orsaker till detta och också olika lösningar. Om vi kan fortsätta att underlätta föräldraskapet så är det viktigt att fortsätta diskussionen. Vi borde fundera på ett större ansvar för barntillsyn av något slag även för tillfälligt sjuka barn. Sjuka barn som är lite febriga eller snoriga och inte orkar med den vanliga barnomsorgen men är så pigga att de klarar sig bra med en vuxen som inte är mamma eller pappa. Man skulle kunna tänka sig en modell som ger varje barnfamilj möjlighet till ett visst antal timmar där en person kan ge barntillsyn hemma hos familjen. Kanske även med extra antal timmar för ensamstående med barn då det finns positiva effekter på andra områden såsom att underlätta etablering på arbetsmarknaden för just ensamstående med barn. Det finns tillfällen där det kunde vara en lösning om denna barntillsynsresurs fanns tillgänglig.
mot · GT02Ub439 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om snabbare och effektivare utveckling av validering som instrument för att fler med utländsk bakgrund skall få arbete i . Validering är ett arbete i syfte att översätta människors kunskap till betyg på papper, som är relevant att ha när man söker arbete i . Det är av största vikt att validering förankras och har legitimitet både på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet. Viktigt är också att valideringsarbetet utgår från ett regionalt perspektiv den verklighet de arbetssökande befinner sig i. kan det dock utvecklas nationella valideringsnormer inom olika yrkesområden. I flera regioner/områden pågår ett framgångsrikt valideringsarbete som grundar sig på lokala och regionala behov. Upparbetade valideringssystem har utformats utifrån valideringsprocessen, dokumentation, material, olika nätverk samt partsammansatta regionala branschråd. Ytterligare steg har tagits genom ett interregionalt utvecklingsarbete mellan och , och . Flera kommuner och regioner vill ta del av detta partsammansatta processarbete och utvecklingsarbete inom specifika branschområden. Resultaten är goda. Man räknar med att av de som genomgår valideringsprogrammen har arbete eller egenfinansierad utbildning . De statliga resurser som regeringen har ställt till förfogande borde i större utsträckning användas till att utveckla denna verksamhet som bevisligen är bra, så att den sprids till fler delar av landet och omfattar fler personer. Detta är både mer kostnadseffektivt och ger bättre resultat för individen. I ett samhälle med dubbelt så hög arbetslöshet bland invandrare som bland svenskar måste vi låta goda exemplen spridas snabbt och effektivt.
mot · GT02Ub440 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av CSN:s praxis när det gäller inackorderingstillägg för elever som vill gå på fristående gymnasium. Ett stående argument mot etableringen av friskolor har varit rädslan för att dessa skolor skall leda till en ökad ekonomisk segregering, detta med hänvisning till gamla tiders privatskolor som tog ut höga elevavgifter. Dessa avgifter exkluderade av naturliga skäl stora delar av det potentiella elevunderlaget. För att göra valet att gå på friskola möjligt för alla, infördes skolpengen . Denna frihetsreform har i många fall också i praktiken visat sig vara ett utmärkt sätt att ge alla barn oavsett social bakgrund en reell valfrihet på detta område. Mot denna bakgrund är det därför bekymmersamt att CSN i sin tillståndsgivning vad gäller inackorderingstillägg kraftigt begränsar möjligheten för barn med arbetar- och medelklassbakgrund att fullt ut tillgodogöra sig friheten att t.ex. välja att gå på en fristående gymnasieskola. Flera av de fristående gymnasieskolorna får ett förhållandevis stort antal ansökningar från intresserade ungdomar från andra orter i än den egna kommunen. Problemet är att CSN inte beviljar bidrag om motsvarande program finns på orten. CSN:s policy gör det mycket svårt för dessa ungdomar att förverkliga sina drömmar om att få gå på ett fristående gymnasium. Att CSN:s praxis leder till en situation där bara de välbärgade har en reell valfrihet, kan väl knappast accepteras av en socialdemokratisk regering.
mot · GT02Ub441 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om validering av utbildningar. Barnskötare och förskollärare är båda betydelsefulla yrkesgrupper och de bildar framgångsrika arbetslag i vår svenska förskola. Dagbarnvårdarna fyller givetvis också en mycket viktig funktion. Frågan är om barnskötare och dagbarnvårdare har möjlighet att på något vis få sin utbildning validerad mot förskollärarinriktningen, eftersom man med kanske yrkeserfarenhet har så mycket med sig i bagaget att man skulle kunna tillgodogöra sig denna utbildning på kanske lite eller få bättre stöd ekonomiskt? Dagbarnvårdarna vill ibland validera sig mot just barnskötare. Det finns ett antal kommuner som bedriver ett samarbete gentemot en närliggande högskola eller ett närliggande universitet för att se till att man kan få bli validerad till förskollärare. Det innebär att man inte behöver läsa hela utbildningen, utan man valideras och behöver kanske läsa i stället för tre. Kommunerna saknar på vissa håll utbildad personal. Jag vet att man också håller på att se över möjligheterna att generellt säga att alla som är barnskötare och har arbetat kan förkorta utbildningen med och därefter ha möjlighet att läsa till lärarutbildning med inriktning på förskola. Önskemålen är att fler kommuner och högskolor gemensamt borde ta fram utbildningsalternativ för ovan nämnda yrkesgrupper. bör på något vis även fortsättningsvis uppmuntra möjligheterna för validering. i (s)
mot · GT02Ub444 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för lärare att ge eleverna skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att ge omdömen i ordning och uppförande. begär att regeringen återkommer med en ändring i lagen så att kommuner skall kunna omplacera elever mellan olika skolor i enlighet med vad som anförs i motionen. Det är viktigt att föräldrar görs mer delaktiga i sina barns skolgång. För att föräldrarna ska kunna vara ett stöd för barnen behöver de information om vilka målen för eleven är, och hur eleven nått upp till dessa mål. Ingen elev får lämnas åt sitt öde. sker återkopplingen till föräldrarna oftast genom utvecklingssamtal, men som ett komplement vore det värdefullt om lärarna också fick tillåtelse att ge skriftliga omdömen utan att föräldrarna begärt det. Barn har behov av att vuxna sätter gränser. Skolan behöver arbetsro, ordning och reda för både elever och lärares skull. Eleven mår oftast bra av att veta vad som är acceptabelt och vad som inte är det. Därför vore det rimligt att skolan också kunde ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Även mobbning är ett problem i skolan. Frågan är vilka åtgärder som ska vidtas mot de värsta mobbarna. och regeringen har tolkat lagen som att det är förbjudet för en kommun att flytta elever från en skola mot deras vilja. I FN:s allmänna förklaring av de mänskliga rättigheterna stadgas att ingen ska utsättas för förnedrande behandling (art 5) och att alla har rätt till utbildning (art 26). Som jag ser det strider nuvarande lagstiftning mot de mänskliga rättigheterna. Som en sista utväg och för den mobbades skull skall kommuner kunna omplacera mobbare mellan olika skolor.
mot · GT02Ub445 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning och utveckling av det sociala kapitalet. Vår svenska folkrörelsekultur har varit, och är fortfarande i hög grad, en viktig kraft för att få människor att hålla samman och skapa gemenskap både mellan individer och mellan individer och det omgivande samhället. Den sociala ekonomin, som ingår i folkrörelsekulturen, spelar en stor roll genom att denna sektor utgår från individernas behov. Det finns många exempel på företag inom den sociala ekonomin som, genom att utgå från otillfredsställda behov, skapat nya innovativa lösningar. Det sociala kapitalet kan ökas genom insatser för att skapa samhällsgemenskap och genom att stödja goda sociala miljöer. Det behövs forskning och utveckling av den specifika entreprenörsrollen där man utgår från en modell som tar vara på människors egna möjligheter. Forskning om hur man marknadsför, skapar och bibehåller nätverk och kundrelationer, likaväl som hur man sköter ett ledarskap i ett demokratiskt entreprenörskap är angelägna områden. En fråga som är angelägen att forska om är hur man finansierar investeringar och kunskapsuppbyggnad för att stärka det sociala kapitalet. Finansieringsmöjligheterna behöver vara flexibla då det handlar om delaktighet för individer och samverkan mellan olika samhällsintressen. Genom forskning kan vi få fram sociala innovationer som stärker konkurrenskraften och tillväxten i vårt land. Man kan tänka sig en utveckling av modeller, organisationer och anläggningar inom många skilda områden. Det kan exempelvis handla om ekologiska projekt eller utveckling inom nya tjänsteområden. Genom forskning och utveckling av det sociala kapitalet kan den sociala ekonomin komma att bli en del av vårt framtida samhälles stora framgångar.
mot · GT02Ub448 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inackorderingstillägg. Inackorderingstillägg är en form av studiehjälp för personer som går på till exempel folkhögskola, fristående gymnasieskola eller riksinternatskola och på grund av lång restid tillfälligt måste bosätta sig på skolorten. För att kunna beviljas tillägget krävs att det program och den nationella inriktning som ska läsas inte finns på hemorten. Hantverksprogrammet är ett av dessa nationella program och det i sin tur innehåller ett antal olika inriktningar så som florist, urmakare, guldsmed och så vidare. Att helt skilda yrken räknas in i samma program kan ställa till problem för den studerande. Om man exempelvis strävar efter att utbilda sig till en florist och ens hemkommun inte kan tillhandahålla denna utbildning, är man inte automatiskt berättigad till inackorderingstillägg på annan ort. Bedriver hemkommunen hantverksutbildning, men med en annan inriktning exempelvis för guldsmeder är man som floriststuderande inte berättigad till inackorderingstillägg. Det är angeläget att elever i dagens gymnasieskola får utbildning enligt sina intressen. Därför är det av största vikt att se över kriterierna för vad som krävs för att vara berättigad till inackorderingstillägg för studerande vid gymnasieskolans hantverksprogram.
mot · GT02Ub454 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler poäng för språk. Vi uttrycker ofta att världen krymper och vi blir mer och mer internationaliserade. Många tillbringar sina semestrar utomlands och dessutom arbetar många svenskar i andra länder. Och stöter vi på andra språk även i . Trots detta har de främmande språken minskat på våra utbildningar. Många som studerar väljer bort språk för att klara sina andra kurser i syfte att få mer poäng för att gå vidare i sina studier. Fast språk är viktigt. Omvärlden behöver oss och vi behöver den. Och därför behöver vi öka kunskapen om varandras språk. Språk måste uppvärderas så att fler väljer dessa kurser, inte taktikväljer bort för att klara sina andra kurser. Därför är det viktigt att språken i skolan får en högre status. För att höja statusen anser jag att vi behöver ändrar poängsättningen. Genom att fler poäng ges för språk än för andra utbildningar kan vi höja intresset.
mot · GT02Ub455 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur tillgången till de lokala lärcentren blir mer jämlik i ett nationellt perspektiv. I många av våra kommuner har lokala studiecentra byggts upp. Till dessa har kopplats ett antal högskolor som via distansteknik erbjuder studenter att läsa högskolekurser och program vid andra ställen än de traditionella campusorterna. Forskningen i visar på att vikten av lokala lärcentra är stor och att de har en närmast omvänd rekryteringsbas jämfört med traditionella högskolor och universitet. Hit kommer således fler personer från familjer som saknar studietradition. Forskningen visar också på att dessa högskolenybörjare inte hade börjat vid en vanlig högskola. Tillgängligheten är således bättre, tröskeln lägre och rekryteringen sker av andra grupper. Ur ett regionalt tillväxtperspektiv är dessa lärcentra viktiga. Finansieringen av lärcentra sker till en stor del med kommunala pengar. Detta är inte bra då det riskerar att göra studietillgången ojämlik. Jag menar att regeringen bör utreda hur staten kan stödja dessa lokala lärcentra föra att göra tillgången till dem mer jämlik i ett nationellt perspektiv.
mot · GT02Ub456 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utgöra grunden till ett nationellt centrum för genuspedagogik. I finns ett centrum för jämställdhetspedagogik Jämrum. Det har byggts upp utifrån det uppmärksammade arbete som skett vid förskolor i . stödjer Jämrum arbetet med jämställdhet i förskolor och skolor i hela länet och huvudman för projektet är kommuner och landsting. Vid utbildas genuspedagoger och ett flertal av länets kommuner har anställt sådana. De erfarenheter som finns i bör kunna utgöra grunden för ett nationellt centrum för genuspedagogik som skulle kunna stödja ett jämställdhetsarbete i skolan i ett nationellt perspektiv.
mot · GT02Ub457 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nyttjande och kompetens i hela landet. Det är oerhört glädjande att regeringen fortsätter satsningen på utbyggnad av de nya universiteten. Det innebär att universiteten i högre utsträckning kan tillfredsställa studenternas önskemål om utbildningslinjer. Glädjande är också att varje grundutbildningsplats får kosta lite mer. Det är viktigt för kvalitén i utbildningarna. Även forskningen tillförs resurser och fler forskare ges möjlighet att få tjänster på universiteten. Men denna utveckling ställer också nya krav på såväl universiteten som på samhället i övrigt. Kontakten mellan arbetsliv och universitet måste stärkas. Redan under utbildningen bör de studerande få kontakt med arbetslivet. Det kan öka chanserna för studenterna att få jobb direkt efter utbildningen. Det finns fortfarande en tveksamhet att anställa akademiker bland många småföretag och inom vissa branscher. Å andra sidan är till exempel en bransch som besöksnäringen i stort behov av forskning och teknikutveckling. Universiteten och högskolorna bör i regleringsbrev ges uppdraget att förbättra relationen med arbetsmarknaden för att undvika att gruppen utbildade arbetslösa akademiker blir större. Staten har i vårt land ett stort utredningsväsende och en relativt liten departementsorganisation. Detta utredningsväsende tycks leva kvar i en historia där universitet endast fanns i , och /. Det yttrar sig i att utredningslokaler och sekreteriattjänster är förlagda till storstäderna och det finns fortfarande tekniska och administrativa hinder för att rekrytera utredningskompetens utanför dessa områden. Om vi menar allvar med att nya universitet skall vara en motor för utveckling så måste vi ta till vara den erfarenhet och kompetens som produceras på plats! Vi måste arbeta med att utrota myten om att den bästa kompetensen skapas på de äldsta universiteten. Det kanske i många lägen är precis tvärtom!