mot · GT02Ub513 · 2005-10-04 00:00:00 — beslutar att uppta nytt anslag för läs- och skrivutveckling. beslutar att uppta nytt anslag för ett nationellt kvalitetsinstitut. beslutar att uppta nytt anslag för ett lärlingsprogram på gymnasiet. beslutar att uppta ett nytt anslag för grundläggande högskoleutbildning som ersätter de av anslagen 25:2125:72 som anslår medel till högskolors grundutbildning. beslutar att uppta ett nytt anslag för forskning och forskarutbildning som ersätter de av anslagen 25:2125:72 som anslår medel till högskolors forskning och forskarutbildning. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: 25:2 Myndigheter för skolutveckling 25:3 Utveckling av skola och barnomsorg 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:2125:72 Samtliga anslag till grundutbildning och forskning vid universitet och högskolor förs över till de nya anslagen Grundläggande högskoleutbildning samt Forskning och forskarutbildning Läs- och skrivutveckling m.m. I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till bra utbildning en avgörande rättvisefråga. Utbildning är den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. vill investera i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. Vi skall sträva efter att utveckla utbildningssystemet för att möta kraven från individ och samhälle. Det handlar om viktiga vägval . Att avsätta resurser för utbildning är ett led i att skapa tillväxt men också ett led i att skapa livskvalitet för den enskilda människan där alla människor måste få möjlighet och stimulans att nå toppen av sin egen förmåga. Utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Kunskap innebär makt att förändra och påverka samhället i stort, men också makt att kunna göra sina egna val. Politiken måste därför bygga på en grund som erbjuder alla lika möjligheter till en god utbildning. utbildningspolitik tar sikte på det livslånga lärandet, eftersom kunskapskraven ständigt ökar i samhället. Vi önskar en gymnasieskola som höjer den allmänna utbildningsnivån och förbereder alla för ett livslångt lärande. Vi bör ha en utbildningspolitik som utgår från den enskilda eleven i varje skolform och som stärker helhetssynen på lärandet. Skolan måste ta hänsyn till att eleverna är olika och lär på olika sätt. Det finns många olika sätt att anpassa gymnasieskolan efter de behov de enskilda eleverna har. Högskoleutbildning av hög kvalitet och en framgångsrik akademisk forskning är av största betydelse för ett öppet och internationellt konkurrenskraftigt välfärdssamhälle. har tillsammans med de övriga partierna i utformat en strategi för att öka kvaliteten i såväl grundutbildning som forskning och i denna motion fullföljer denna strategi genom kraftiga satsningar på stärkt kvalitet inom grundutbildningen samt ökade anslag till forskningen. De senare anslagen är gemensamma för . Anslaget 25:1 minskas med . Anslaget 25:2 Myndigheten för Skolutveckling minskas med 47 miljoner. Detta görs för att kunna flytta dessa medel till ett nationellt kvalitetsinstitut som satsar 200 miljoner på. Det bör ha till uppgift att utveckla och förfina metoder för utvärdering och stödja kommunerna i deras arbete. gör en extra satsning på detta kvalitetsinstitut på 100 miljoner. Dessa pengar kommer att gå till en investering för att få barnen att må bättre i skolan. är det många elever som har ont i magen när de går till skolan för att de oroar sig över något. Andra kanske inte kan somna när man vet att en skolvecka ligger framför en. Vissa elever kan inte koncentrera sig för att de sitter för mycket stilla. Därför vill att det nationella kvalitetsinstitutet upprättar ett program för att förbättra barns fysiska och psykiska hälsa. Programmet ska vara riktat direkt till skolorna för att arbeta konkret med dessa frågor. Detta behövs dels för att det är en orimlig situation att så många barn mår dåligt, dels för att man som elev inte tar till sig kunskap och erfarenheter om man har ont i magen eller inte rör på sig tillräckligt. Även anslaget 25:3 Utveckling av skola och barnomsorg minskas med 150 miljoner. Regeringen gör en kortvarig satsning på att öka kvaliteten i skolan och barnomsorgen. gör en betydligt mer hållbart satsning, där vi lägger 400 miljoner på ett läs- och skrivutvecklingsprogram. Här stärks kompetensen och insatserna ökas mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. Inom anslaget ryms också en satsning på skolböcker. Anslaget 25:4 minskas med 367 miljoner. Medlen läggs i stället på 25:5 som ökas med 200 miljoner och som därmed sammanförs med . Uppskattningsvis kan sparas genom effektiviseringar på administrationen genom en sådan sammanslagning, därav en skillnad i anslagen på drygt 150 miljoner. I enlighet med det förslag som presenterades av den parlamentariska så kallade föreslår att de specialdestinerade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella statsbidrag till kommunerna. redovisar att lärarkompetens är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevers resultat. Detta går stick i stäv med målet med regeringens Wärnerssonpengar som endast handlar om kvantitet och inte kvalitet, att anställa så många lärare som möjligt. Vi anser att pengarna skall gå direkt till kommunerna och användas efter det behov som finns till exempel till kompetenshöjande av lärarna. Anslagen 25:9 Bidrag till personalförstärkning i förskola och 25:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem överförs i praktiken till kommunerna. tror på att kommunerna själva får råda över resurserna så att makten ligger så nära människorna som möjligt. Därför överförs även anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna och anslaget 25:8 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. i praktiken till kommunerna. På anslaget 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande ställer ett rationaliseringskrav vilket innebär en besparing på 20 miljoner. Anslaget 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet avskaffas och därmed görs en besparing på cirka 50 miljoner. vill öka antalet platser för den kvalificerade yrkesutbildningen med 1500 platser för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Regeringen gör i stället en kortvarig satsning på 120 miljoner, det vill säga 1000 tillfälliga platser, . Detta är både orealistiskt och oseriöst. Vad som behövs är långsiktiga platser som håller en god kvalitet. ökar därför anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning med för att kunna skapa 1500 permanenta platser. I årets budgetproposition lägger regeringen 581 miljoner på en lärlingsutbildning som en sysselsättningsåtgärd. välkomnar ett lärlingsprogram, men inte i den form som regeringen föreslår utan i stället som en del av gymnasieskolan. Därför flyttar en del av dessa pengar till utgiftsområde 16 i stället och gör därmed en satsning i form av ett nytt anslag för att bygga upp ett lärlingsprogram på gymnasiet. vill införa en ny modell för resursfördelningen till grundutbildning samt till forskning och forskarutbildning vid landets universitet och högskolor. Därför läggs dessa anslag ned och medlen överförs till två nya anslag, Grundläggande utbildning vid universitet och högskolor samt Forskning och forskarutbildning. Beräkningen av dessa anslag redovisas i särskild tabell nedan. motsätter sig regeringens förslag om 3000 nya högskoleplatser eftersom kvalitetsförstärkningar nu måste prioriteras. Det minskar det nya anslaget Grundläggande utbildning med . anser att i stället kvalitetssatsningar behöver genomföras. Dels en generell satsning om som trappas upp med ytterligare 2007 för att kompensera för de successiva nedskärningar som tvingats fram genom att regeringen ej räknat upp anslagen på ett rimligt sätt. Dels en särskild satsning om 2006 och 2007 för att säkerställa kvaliteten och förutsättningarna till utveckling för de nyare universiteten och högskolorna. Den senare satsningen ska ses i ljuset av att och de övriga partierna i avser att införa en ny resursfördelningsmodell som tydligare premierar kvalitet samt studenters eget val. Det är viktigt att de nyare högskolorna och universiteten ges rimliga startförutsättningar i en sådan skärpt konkurrens. Sammantaget medför förslag att anslaget till Grundläggande utbildning vid universitet och högskolor minskas med jämfört med motsvarande anslag i regeringens budgetförslag. Regeringens anslag till Grundläggande högskoleutbildning Avgår satsning på nya högskoleplatser Riktade kvalitetsinsatser för nya universitet och högskolor C-förslag till anslag Grundläggande högskoleutbildning har en central roll i implementeringen av Bolognaprocessen. och de övriga partierna i vill dessutom ge myndigheten en central roll i kvalitetsarbetet. föreslår att myndigheten får ytterligare utöver regeringens förslag för att kunna fullgöra sina åligganden. och övriga partier i har enats om att resurserna till forskning och forskarutbildning behöver öka utöver regeringens förslag. Därför bör anslaget Forskning och forskarutbildning tillföras , och utöver regeringens förslag till motsvarande anslag. Regeringens anslag till Forskning och forskarutbildning C-förslag till anslaget Forskning och forskarutbildning