mot · GS02So13 · 2005-03-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:94 Kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen avslår proposition 2004/05:94. begär att regeringen i tilläggsbudget lägger fram förslag om stöd till kvalitetsutveckling och omsorgsgaranti inom vård och omsorg om äldre och därvid anger form för finansiering så att förslaget kan träda i kraft . begär att regeringen utformar det nya förslaget så att det tydligt framgår att stöd kan ges även till andra utförare än kommuner. Regeringens proposition om stöd till kommunerna för kvalitetsutveckling inom vård och omsorg om de äldre är ett exempel på hur regeringen tar ett ytterligare steg i den process som pågått och som innebär en underminering av det nuvarande budgetsystemet. Den nya budgetordning som infördes syftade till att få bättre kontroll över statens utgifter och undvika att stora underskott skulle uppkomma. Ett avgörande inslag var den nya ordningen med utgiftstak. I den nya processen sätts ett utgiftstak i förväg med hänsyn till ekonomins läge och avvägning mellan offentlig och privat verksamhet. Budgetens exakta innehåll ska sedan utformas så att utgifterna ligger inom utgiftstaket. Genom att detta är formulerat i absoluta tal ställer det krav pååterhållsamhet med offentliga utgifter. Systemet med utgiftstak är bra, så länge det tillämpas på avsett sätt. Tyvärr har regeringen vid ett flertal tillfällen manipulerat med utgiftstaket så att det nu inte är det riktmärke som den ursprungliga tanken var. Regeringen har satt i system att göra om stöd, bidrag m.m. som borde redovisas som utgifter till nedsättningsposter på statens inkomstsida. Därigenom kan regeringen fortsätta en politik som annars hade måst rymmas inom utgiftstaket. Det är regeringens svårigheter att prioritera som lett till detta numera systematiska sätt att "krypa under" utgiftstaket. Dessa uppenbara brott mot budgetlagen har senast kritiserats av i rapporten Där gäller det regeringens hantering av sysselsättningsstödet till kommunerna som är en direkt parallell till det nu föreslagna stödet. Det som anför om sysselsättningsstödet har en direkt bäring på det nya förslaget. konstaterade att stödet inte var utformat enligt lagens bruttoredovisningsprincip och att någon finansiering inom utgiftstakets ram inte gjorts. uttrycker stor oro för effekterna på budgetdisciplinen: har i granskningen konstaterat att hanteringen av sysselsättningsstödet innebär ett avsteg från budgetlagens bruttoredovisningsprincip. konstaterar också att stödet i praktiken är ett utgiftsåtagande, som motsvarar en utgift på utgiftssidan, men att någon finansiering genom prioriteringar inom utgiftstakets ram inte har gjorts. Utgiftstaket har således inte fungerat som restriktion vid hanteringen av stödet. Om sysselsättningsstödet hade bruttoredovisats hade en stramare finanspolitisk behandling av stödet varit nödvändig. Enligt riskerar en fortsatt expansion av skattekrediteringar av samma slag som sysselsättningsstödet att urholka utgiftstakets betydelse för statsfinanserna. (sid 45) Den nu föreliggande propositionen utgör ett tydligt exempel på att farhågor håller på att besannas. säger i sina rekommendationer följande: vill uppmärksamma på behovet av initiativ till förändringar som innebär att tydliga krav ställs på tekniska justeringar av utgiftstaket i samband med förslag som innebär nettoredovisning. Enligt bör ett sådant krav, när det gäller inkomstavdrag av samma slag som sysselsättningsstödet, ha följande innebörd: Om regeringen lägger fram ett förslag som innebär en nettobudgetering av ett utgiftsåtagande ska den föreslå en sänkning av utgiftstaket av en storlek motsvarande det nettobudgeterade beloppet. Förslaget om en sådan teknisk justering ska lämnas i den proposition där förslaget som innebär en nettobudgetering presenteras. (sid 47) Regeringen har uppenbarligen inte hörsammat denna rekommendation. Det finns därför anledning för att på eget initiativ se till att budgetlagen följs. bör därför ålägga regeringen att återkomma med ett förslag där denna följs. har i sitt remissvar på den departementspromemoria som propositionen bygger på anfört en kritik av samma slag mot det nu aktuella förslaget som den anfört när det gäller sysselsättningsstödet. Regeringen redovisar i propositionen under rubriken för regeringens förslag inte ett enda skäl till att denna avvikelse från budgetlagen valts. I själva sakfrågan anser det självfallet viktigt att kvaliteten inom vård och omsorg om äldre förbättras. Kvalitet inom äldrevården handlar dock inte enbart om utbildning av personalen. I motion 2004/05: So357 Förändring för äldre - makt och trygghet lade fram förslag om en omsorgsgaranti för äldrevården. reserverade för dessa ändamål. Väl att märka: dessa utgifter redovisas av helt korrekt som utgifter och finansierades under utgiftstaket genom prioriteringar. Genom att budgeten nu fastställts kan tyvärr inte förslag genomföras. För att kunna ge äldrevården erforderligt stöd för kvalitetsförbättringar bör regeringen ges i uppdrag att i vår återkomma med förslag på tilläggsbudget där åtagandena redovisas korrekt som utgifter och finansieras genom prioriteringar bland övriga utgifter. Regeringen redovisar i propositionen inte på något sätt om eller i så fall hur stödet ska komma andra utförare till del än kommunen. Man kan befara att regeringen tänkt sig att medel i praktiken ska reserveras enbart för verksamhet i regi. bör försäkra sig om att det tänkta stödet ska komma den verksamhet till del som sker hos andra utförare av äldrevård än kommunen.