mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Därför måste också den etiska debatten hållas levande. ter sig de exempellöst höga svenska skattesatserna utmanande även för laglydiga och rättskaffens medborgare. Slutsatsen är att vi måste justera vissa regler och skattebaser innan många skattebaser snabbt eroderar. Uppskattningsvis av hushållens sparkapital är placerade i utlandet på oredovisade konton. Skälet är att kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll. Till yttermera visso har en rad svenska företag flyttat sina huvudkontor utomlands av skatteskäl. Vi riskerar också att en alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands, utan att en motsvarande inflyttning kommer till stånd. Antalet företagare måste öka för att nya arbetstillfällen ska skapas och nödvändiga skatteintäkter genereras som kan finansiera den välfärd vi önskar. Tyvärr pekar den långsiktiga trenden åt fel håll. En genomgång visar att under de gångna tio åren med socialdemokratiskt styre upplever en nedåtgående trend med allt färre företagare vilket framgår i nedanstående diagram. Diagram 7.3 Långsiktig trend för antalet företagare Källa: SCB, . 12 månaders rullande medelvärde. Internethandeln har bara börjat ta fart, men den svenska bok- och skivbranschen har fått problem med försäljningen på grund av skillnader i mervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägre produktionskostnader, effektivare distributionsmetoder, eller lägre vinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetas, eller korrigeras på något sätt. Men med prisskillnader som beror på att beskattningen är olika blir resultatet en ineffektiv resursfördelning. Det är också troligt att konsumenterna styrs till val de annars inte skulle gjort. Förändringar måste göras för att inte kapital och kompetens ska flytta utomlands. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingår liksom skatter på kapital. Nedan presenteras några åtgärder som anser behöver genomföras för att i ökad utsträckning behålla och locka hit företag, kapital och kompetens. Regelverket kostar företagen enorma belopp att hantera. Antalet regler måste minska och de regler som inte används ska slopas. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter. Ett riskkapitalavdrag bör införas, för att stimulera investeringar i alla typer av onoterade företag. Ett etableringskonto bör införas enligt dansk modell för att underlätta starten av fler nya företag med eget kapital. Pengar som avsätts till kontot är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen, men får enbart användas obeskattade i egna företag. Om så inte sker beskattas pengarna som om de inte hade avsatts till etableringskontot. Alla avgifter som debiteras arbetsgivaren som pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt och driver upp lönekostnaderna. Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraft gentemot omvärlden. arbetar därför för att sänka arbetsgivaravgifter och löneskatter. , har presenterat ett program med 53 konkreta förslag för fler företag och ökad tillväxt. Målet är att ska bli ett land för företagande och att vi återigen ska finnas med i toppen av välfärdsligan. Några av förslagen listas nedan. Förmögenhetsskatten som motiverats av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter och strider mot principen om skatt efter bärkraft. Den bör därför avvecklas. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaffas . Reglerna för fåmansbolagsbeskattningen reformeras radikalt. Rättssäkerheten inom skatteområdet förbättras, bland annat genom att beviskraven för skattemyndigheten skärps vid skattetillägg och upptaxering. Effektivare handläggning av skatteärenden införs och en 24-månadersgaranti ges vid skattetvister, från besked av skattemyndigheten till dom i sista instans. De offentliga monopolen minskas och sektorn för privat näringsverksamhet ökas. Till exempel måste Apoteksbolagets försäljningsmonopol upphöra. skadliga effekter för främst småföretagen måste begränsas där de inte helt kan elimineras. Inför lika villkor oavsett företagsform för företagare och anställda vad gäller sjukförsäkring, föräldraförsäkring och a-kassa. Etableringsfriheten säkerställs och kopplas till en fungerande tillsyn av såväl privat som offentlig produktion av välfärdstjänster. Flera näringar, inte minst jordbruket och åkerinäringen lider, på grund av högre skatter, av sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder inom till exempel EU. Det är naturligtvis viktigt att anpassa vår skattelagstiftning på en rad områden för att skapa en rimlig konkurrenssituation för vårt näringsliv. Inte minst har detta också betydelse för att motverka de regionala obalanserna inom landet. 7.3Reformerad lönebildning och arbetsmarknad och större delen av låg de svenska löneökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i som löneutvecklingen i jämförbara länder. Detta ledde till högre inflation som i stort eliminerade löneökningarna realt. låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat över snittet för de 15 gamla EU-länderna. Det är oroande även med beaktande av en god produktivitetsutveckling inom industrin. Om svenskt näringsliv skall klara konkurrensen utifrån får vi inte på nytt hamna i en ohållbar lönespiral på den svenska arbetsmarknaden. Ett problem är den svenska lönebildningen som fungerat dåligt. Inte minst LO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse för sysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket gör att även små procentuella förändringar får stort genomslag på samhällsekonomin. Men trots utbredd kunskap om lönebildningens betydelse för samhällsekonomins utveckling lyser de politiska förslagen nästan helt med sin frånvaro. Ett annat allvarligt problem är att lönebildningen i så liten utsträckning främjar dynamik och flexibilitet, och därmed sysselsättning och tillväxt. Allt fokus ligger på löneökningarnas totala nivå, men mycket lite görs för att främja en lönebildning som premierar utbildning, ansvarstagande och rörlighet på arbetsmarknaden. Staten ska inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Däremot bör staten skapa sådana spelregler som underlättar lönebildningen, ger ramar för ett gott förhandlingsklimat och skapar sådana incitament att till exempel risken för ökad arbetslöshet och möjligheten till minskad tas med i kalkylerna när avtal ska tecknas. Incitamenten för fackföreningarna att ta hänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet och kunskap. För att möta behoven måste de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ses över. Vi måste få bättre balans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens behov. Det krävs ökad satsning på kvalificerad yrkesutbildning och individuella handlingsplaner som utgår från den enskildes förutsättningar. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runt om i landet. Nya alternativ som kompletterar den traditionella arbetsförmedlingen måste släppas fram. Bemannings- och rekryteringsföretagen är en resurs i sammanhanget. arbetstagare är kända för sin kompetens. Ska detta även gälla framgent, måste satsningar göras på att förbättra och modernisera utbildningsväsendet. Fungerande kunskapskedjor, från det att man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebär att kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå. En lärlingsutbildning bör införas både inom gymnasieskolans ram och som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Nuvarande KY-utbildningar bör utvecklas till en yrkesteknisk högskola. Nedan presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen. Målet är att resultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvara det samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet och som främjar dynamiken på arbetsmarknaden. De ekonomisk-politiska ramarna för lönebildningen ska vara stabila och främja ett ansvarsfullt beteende hos parterna på arbetsmarknaden, de enskilda företagen och de anställda. Statlig inkomstpolitik avvisas. måste arbeta utifrån detta perspektiv. För att uppmuntra arbete, utbildning, kompetensutveckling måste skatten på arbete sänkas. Marginalskatterna och olika former av marginaleffekter måste hållas nere. Högsta marginalskatt ska vara i enlighet med skattereformen 1991. För att utbildning ska kunna premieras och arbetskraft lockas till bristyrken måste lönebildningen bidra till att skapa incitament i den riktningen. Skattesänkningar för låginkomsttagare kan underlätta rekryteringen till branscher med låga ingångslöner. Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras. Införande av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör växlas mot sänkt inkomstskatt. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom sänkt skatt. Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 . bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder . Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönebildning för ungdom. En relativt sett större skillnad mellan yngre och äldre personal inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Sådana avtalslösningar kan underlättas genom sänkta skatter. Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i den framtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel koppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas och regelverket kring åtgärderna förenklas. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras intresset till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentlig konsumtion. I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmänna prisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och BNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip lika stora, till och med något högre. Både och hade en BNP per capita som låg över OECD-genomsnittet. Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNP motsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan efter blir rikaste land. Diagram 7.4 BNP per person i gemensam valuta , med och utan korrigering för skillnader i allmän prisnivå Den slutsats man kan dra av detta är att en strategi för att öka det ekonomiska välståndet i måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemska konkurrensen och sänka vårt allmänna prisläge. Enbart en god BNP-ökning kommer sannolikt inte att leda till att kan stiga särskilt mycket i välståndsligan. En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- och valutamarknaden avreglerades . Utländska bankers rätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnade många nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994. Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindre abonnenterna 1999. Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Det gäller framför allt de marknader där hushållen är kunder, exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentlig sektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten. Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och i byggmaterielindustrin. Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer i distributions- och försäljningsledet, och av att jordbrukssektorn är starkt reglerad. Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt att begränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligare har begränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna att stoppa etableringar togs bort av fyrapartiregeringen men återinfördes av Socialdemokraterna. Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktiga hushållsprodukter mellan över genomsnittet för EU-länderna. Även om de framväxande lågpriskedjorna lämnar ett positivt bidrag i detta hänseende finns det mer att önska av den svenska konkurrenspolitiken. Tabell 7.2 Prisnivå för olika varugrupper. Hyra, bränsle och el Mat, sprit och tobak Restauranger, hotell etc. Källa: Ds 1999:32 Till skillnad från många andra reformförslag kostar de förslag som presenteras i detta avsnitt ingenting för de offentliga budgetarna. Tvärt om skulle en bättre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökad upphandling inom offentlig sektor leda till avsevärda kostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det pris som man får betala är minskad politisk styrning och byråkrati, ett rimligt och för de allra flesta helt okontroversiellt pris. alternativ till den förda politiken innebär väsentligt skärpt konkurrens. Ett batteri av åtgärder behöver vidtas för att stärka konkurrensen: Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte sociala eller hälsopolitiska restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen. Kommunallagen bör ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag borde genomföras. bör få ökade resurser och en mer fristående och framträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensperspektiv. Konkurrenslagen bör skärpas i syfte att bekämpa förekomsten av konkurrenshämmande kartellbildningar. Kommunallagen ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med och tävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas. 7.4.1Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska Efter tio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. uppgick statens kostnader för ohälsan till . Det är lika mycket som vad hela förskolan, hela och hela gymnasiet kostade. Därutöver tillkommer arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna. Då är ändå inte kostnaden för det produktionsbortfall beaktat som sjukfrånvaron medför. Bakom de dramatiskt höga kostnader som drabbar samhälle och företag återfinns utsatta människor med försämrad livskvalitet. I många fall döljs mänskliga tragedier i de höga ohälsotalen. Detta ska jämföras med utbetalning för 41 . Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning (tidigare sjukbidrag/förtidspension) fortsätter att öka. Enligt utbetalades förtidspension/sjukersättning till 507103 personer, vilket är en ökning med cirka 30 000 jämfört med föregående år. Socialdemokraterna har haft på sig att göra något åt den dramatiska utvecklingen . Men trots det har de fortfarande inte presterat någon trovärdig strategi för hur den negativa utvecklingen ska brytas. De erkände själva i vårpropositionen 2004 att fler åtgärder måste genomföras för att nå målet att halvera sjukskrivningarna. Kostnaderna för de rekordhöga ohälsotalen har inneburit enorma problem för regeringen att få ihop statsbudgeten. Symptomatiskt för den panik som regeringen nu uppvisar är att flera av förslagen är ogenomtänkta och kortsiktiga. En del av förslagen borde ha lagts fram och andra borde aldrig ha lagts fram över huvud taget. Med nuvarande politik hotas den svenska välfärdsstaten i sina grundvalar då allt färre kommer att tvingas försörja allt fler. De som arbetar kommer att tvingas bära en allt tyngre arbetsbörda vilket innebär att arbetslivet blir tuffare med risk för än fler sjukskrivningar. Företagen och viktiga funktioner i offentlig sektor konkurrerar om en krympande andel arbetsför befolkning. I förlängningen medför detta ökad inflation och svårigheter för att konkurrera med andra länder. Det måste därför ske ett trendbrott så att utvecklingen vänds. Hälsan i arbetslivet måste öka och människor måste uppleva det stimulerande att komma tillbaka till arbetslivet. strategi för ökad hälsa i 12 punkter Hela livssituationen måste beaktas. Bristerna inom familje-, jämställdhets-, och skattepolitiken innebär att möjligheterna för individen att få ihop sitt eget livspussel beskärs. Detta vill vi förändra genom ökad valfrihet, sänkta skatter och bättre regler mot diskriminering på grund av föräldraskap. Småbarnsföräldrar skall ges ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna välja hur barnomsorgen ska utformas. Därigenom kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra och kombinationen av föräldraskap och arbetsliv underlättas. Möjlighet till avlastning i hemmet skall finnas genom att skatten sänks kraftigt på hushållstjänster. Jämställdhetslagen ska skärpas så att föräldralediga alltid har rätt att komma tillbaka till arbetet utan försämrade förmåner. Utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av sina arbetstider behöver öka, eftersom det ger en positiv inverkan på det upplevda arbetsklimatet. Semesterlagen bör förändras så att betald semester utöver skall kunna tas ut som arbetstidsförkortning. säger nej till regeringen och samarbetpartiernas förslag om att driften av sjukhus inte skall kunna lämnas över till vinstdrivande bolag. Den proposition om en s.k. stopplag, som enligt regeringsförklaringen skall läggas fram för bör med kraft avvisas. I stället vill vi öppna upp för en mångfald vårdgivare; privata, kooperativa och ideellt drivna. För vårdens anställda leder detta till fler arbetsgivare och karriärvägar, ökad lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Sjukskrivningstid av medicinska skäl ska kortas genom snabbare vård. Kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården bör förstärkas genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. anslår i sitt budgetförslag medel för att klara denna ambitionshöjning. Företagshälsovården bör förbättras genom en återinförd möjlighet för företagsläkare att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Sjukförsäkringen bör i högre grad än individanpassas i förhållande till hur nedsatt arbetsförmågan vid sjukdom är. De fasta stegen i sjukersättningen bör slopas till förmån för en individanpassad ersättning mellan 25 och 100procent av hel sjukpenning. På kort sikt behövs mer resurser till och försäkringskassorna för att förstärka kvaliteten och kontrollen och för att korta handläggningstiderna. De senaste årens kraftiga ökning av antalet förtidspensionärer (nuvarande sjuk- och aktivitetsersättning) har delvis berott på att försäkringskassorna inte ens hunnit påbörja en rehabiliteringsinsats. har därför förtidspensionering använts som lösning på problemet med att en rehabilitering inte kan genomföras inom de generella tidsramar som har. anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. De som först bör komma i fråga är de som förtidspensionerats och där en ordentlig rehabiliteringsutredning aldrig gjorts. Även av de beviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna bör en löpande omprövning göras. Möjligheterna att privatisera arbetsskadeförsäkringen bör utredas. Här bör undersökas om inte en privatisering skulle leda till bättre ekonomiska incitament för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare en arbetsplats är desto lägre skulle premien bli. Det förebyggande arbetet bör förstärkas genom fler yrkesinspektörer, försök med arbetsplatsrådgivare och en nationell utbildningssatsning för vissa nyckelpersoner inom den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslår. Läkarnas ansvar när det gäller sjukskrivningar bör tydliggöras med inriktning på att ta tillvara individens arbetsförmåga. Utbildning i försäkringsmedicin bör ges en starkare ställning i läkarutbildningen och försäkringsläkarna få en fördjupad vidareutbildning. En professur i försäkringsmedicin bör inrättas. Dessutom måste det snabbt skapas ett system för att hjälpa människor som har hamnat i en långtidssjukskrivning. vill därför göra en omfattande satsning på en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring. Denna beskrivs i följande avsnitt. Aktiv rehabilitering är grunden De flesta studier som gjorts på ohälsoområdet visar att sammansatta aktiva rehabiliteringsinsatser ger de bästa resultaten. Passivitet och långvarig frånvaro från jobbet tycks förstärka individens sjukdomssymptom. Hela samhällsekonomin måste vara perspektivet anser att de slutsatser som drogs i landshövding rehabiliteringsutredning (SOU 2000:78) är mycket viktiga. Denna utredning studerade de totala samhällsekonomiska kostnaderna och förtjänsterna av rehabilitering. Det otvetydiga slutsatsen av utredningen blev att framgångsrik rehabilitering är samhällsekonomiskt mycket lönsam. Enligt utredningen kan en satsad krona på rehabilitering generera . Då har man räknat med att en återgång till arbetet i ökad utsträckning och i snabbare takt betalar sig inom den offentliga sektorn när de sjukskrivna åter kommer i arbete. Även arbetsgivarnas ekonomi påverkas positivt liksom självklart den enskildes. I arbetet med ohälsa i arbetslivet saknas det samhällsekonomiska perspektivet. Den del av offentlig sektor som står för rehabiliteringskostnaden, dvs. sjukvården, har svårt att mäta resultatet av sitt arbete. Vid framgångsrik rehabilitering minskar kostnaderna i stället främst i en annan del av den offentliga sektorn, dvs. anser därför att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga sektorerna (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör som får ett samordnande ansvar och erforderliga resurser. Denne offentlige huvudaktörs uppgift ska vara att beräkna och betala ut ersättningar för inkomstförlust och andra ersättningar som kan bli aktuella. ansvarar samma aktör för att en grundlig rehabiliteringsutredning genomförs . Detta är själva grunden och utgångspunkten för att rehabiliteringen ska lyckas och det måste därför ske än . Därefter ska denna huvudaktör genom en personlig koordinator aktivt arbeta för att den sjukskrivne ska kunna återvända till sitt tidigare arbete eller ett likvärdigt arbete. Koordinatorn ska sedan följa individen för att se till att det positiva som uppnåtts inte går förlorat. Den offentliga aktören ska också arbeta med förebyggande insatser. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även individen har ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. En ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring inriktning för att vända de rekordhöga ohälsotalen är, förutom den organisatoriska samordningen, en massiv satsning på rehabilitering tillsammans med åtgärder för att stävja fusk och överutnyttjande av sjukförsäkringen. får t.ex. utökade resurser för bättre beredning av ärenden och ökad kontroll. Den nya och samordnade rehabiliteringsförsäkring som föreslår ska enligt förslaget gälla från . På lite sikt anser , i likhet med , att denna satsning leder till stora vinster för den offentliga sektorn.