mot · GT02Ub426 · 2005-10-02 00:00:00 — I denna motion hittar du bland annat följande förslag från : Anpassa skolan efter elevers olika förutsättningar. Inför flexibel skolgång. Betyg tidigare och i fler steg. Satsa på elevers matematik-, läs- och skrivutveckling. Stärk elevens rätt till stödundervisning. Inrätta ett kvalitetsinstitut. Förbättra elevernas psykiska och fysiska hälsa. Låt skolledaren ha det yttersta pedagogiska ansvaret. Ge lärarna tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning. Utred hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. Inrätta ett kunskapskontrakt. Stärk arbetsmiljön i skolan. Nolltolerans mot våld och mobbning. Kommunerna bör ha skadeståndsskyldighet vid mobbning. Elevanpassad och flexibel gymnasieskola. Lärlingsprogram på gymnasiet. Bättre möjligheter för fristående skolor att ta emot elever i behov av särskilt stöd. Fristående skolor för vuxenutbildning måste tillåtas. Öka antalet platser på KY-utbildningar. Anpassa KY-utbildningar efter behov på den lokala arbetsmarknaden. Fler platser inom folkbildningen. Funktionshindrade måste kunna välja skola. Inrätta riksgymnasium för blinda och synskadade elever med multifunktionshinder. Ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildning. Låt vuxenutbildning vara underlag för rätt till assistent enligt LSS. Låt grund- och gymnasieskolans elever få samma skydd som arbetstagare och högskoleelever när det gäller trakasserier och diskriminering. Reform 1: Rätt till kunskaper13 Stärk elevens rätt till stöd15 Reform 2: Lokal makt16 Öka elev- och föräldrainflytandet17 Reform 3: Fler lärare17 Elever med utländsk bakgrund20 Elever i behov av särskilt stöd24 Skolskjuts till fristående skolor25 Mobbning ett vardagsproblem i skolan26 Skapa ett nytt riksgymnasium29 Livslångt lärande för personer med funktionshinder29 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en förskola av hög kvalitet är en valfri förskola som är till för alla, där barnen får pedagogisk utveckling genom leken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingssamtal på förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av sekretessen mellan skolformerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en jämställd skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barngruppernas storlek. begär att regeringen verkställer beslut om en valfrihet i förskolan enligt riksdagsbeslut /03. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett behov av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn, föräldrar och familjedaghem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en etableringsfrihet för förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påbörja modersmålsundervisningen i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskolebarn skall omfattas av arbetsmiljölagen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skola där elever uppnår kunskapsmålen efter den enskilde elevens förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningen skall resultera i höjd kunskapsnivå hos eleverna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskapsmål och en individuell kunskapsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och ändring av terminssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel skolgång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betyg skall ges tidigare och i fler steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka baskunskaperna i skolan genom en satsning på matematik samt läs- och skrivutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för att stärka det stöd som eleven har rätt till enligt grundskoleförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa lokala skolstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärarnas betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka skolledarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolornas skyldighet att se till att lärarna har tillgång till fortbildning, komptensutveckling och vidareutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att speciallärarutbildningen skall återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av logopeder i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en lärarcertifiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett kunskapskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever med utländsk bakgrund skall kunna prioritera svenska samt ha rätt till modersmålsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolor med goda erfarenheter av undervisning i ett främmande språk skall kunna vara värdskola för elever i annan skola och ge elever denna undervisning på distans. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gymnasieskola som höjer den allmänna utbildningsnivån och förbereder alla för ett livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en elevanpassad och flexibel gymnasieskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolors betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man undersöker hur de elever som avslutar skolgång på friskola klarar sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor måste ha samma rättigheter och skyldigheter som den kommunala skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolorna bör få ekonomiskt stöd till utbildningstolkning för hörselskadade elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ges möjlighet att erbjuda undervisning inom ramen för individuella programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor för vuxenutbildning måste tillåtas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minst lika bra arbetsvillkor skall gälla för våra barn som vi kräver på vuxnas arbetsplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att när det sker ett våldsbrott i skolan måste skolan anmäla detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsynen av utbildningsverksamhet från bl.a. också bör innefatta om det i skolan förekommer fördomsfulla läromedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dramapedagoger bör utbildas på högskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anställa bildkonstnärer i skolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av skolhälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för funktionshindrade elever att välja skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskolans betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta vuxenutbildning vara underlag för rätt till assistent enligt LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av det livslånga lärandet i vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ha ett mer flexibelt system för att kunna anpassa KY-utbildningar efter behov på den lokala arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av och samordning mellan de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkbildningen skall tillföras resurser för att klara det existerande behovet.2 1 Yrkande 10 hänvisat till AU. 2 Yrkande 56 hänvisat till KrU. dröm för utbildning bottnar i tanken om det livslånga lärandet som börjar i förskolan och sedan fortsätter hela livet. I denna dröm är en viktig grundprincip att individens behov ska stå i centrum, utbildningen skall alltså vara flexibel och anpassas efter den enskilda eleven. Att eleven mår bra, både fysiskt och psykiskt är avgörande för att eleven ska kunna ta till sig och tillgodogöra sig kunskaper och erfarenheter. Därför är elevens välbefinnande en av de mest centrala och grundläggande delarna i dröm om det livslånga lärandet. Kunskap är grunden för ett minskat utanförskap och en ökad delaktighet i samhället. tror på en utbildning där individens behov står i centrum, vilket i förlängningen också innebär en ökad valfrihet och delaktighet när det gäller utbud och möjligheter. Detta bör ges regeringen till känna. Vår dröm om framtidens skola består av en högkvalitativ skola både när det gäller praktik och teori och där dessutom ingetdera av dessa värderas högre än det andra. I dagens, och kanske än mer i framtidens, samhälle kommer den svenska konkurrenskraftens betydelse ständigt att öka. Därför innehåller dröm också det livslånga lärandet, där människor kan fylla på med kunskap hela livet och där samarbetet mellan utbildning och arbetsliv är starkt. För att fungera i den globala värld vi nu lever i måste det ställas höga krav på utbildning. Undervisning på alla nivåer bör genomsyras av ett globalt perspektiv där demokrati och tolerans är grundläggande värderingar. Globaliseringen för också andra aspekter med sig där till exempel vikten av tekniska lösningar är stor. har en vision om en skola där skaparglädje uppmuntras och nya innovativa tankar stimuleras. stävar efter en förskola med mindre barngrupper, en fungerande barnomsorgsgaranti, tillräckligt med förskollärare och en förskola där personal, föräldrar och barn inte känner sig oroliga när det gäller förskolan. I en bra förskola sätts barnen i centrum och både personal och barn mår bra. anser att en förskola av hög kvalitet är en valfri förskola som är till för alla, där barnen får pedagogisk utveckling genom leken. Vår syn på är en skola där alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt, därför vill vi individanpassa skolan mer, utveckla nya arbetsformer och arbetssätt. skolpolitik innebär att ta hänsyn till att elever behöver olika att lära. Skolan bör därför utgå från kunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. drömmer om en gymnasieskola som möter varje elevs unika förutsättningar och behov, som ser både den teoretiskt lagda och den praktiskt intresserade och begåvade. Och som inte värderar den ena inlärningsstilen högre än den andra. En gymnasieskola som höjer den allmänna utbildningsnivån och förbereder alla för ett livslångt lärande. Slutligen har perspektivet livslångt lärande där människor på olika sätt och i olika former kan fortsätta att lära sig och att vidareutvecklas hela livet. I detta arbete är folkbildningen en väsentlig del. Grunden för familjepolitik är ett ökat självbestämmande och valfrihet, bättre möjlighet att kombinera familjeliv och arbetsliv samt att få ha mer tid med sina barn. Det här förutsätter att familjers ekonomiska utrymme stärks och att föräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när det gäller barnomsorg och skola. Självbestämmande förutsätter mångfald och det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg att välja mellan. vill se en minskning av den statliga styrningen inom barnomsorgsområdet. Förskolan är med och lägger grunden för ett livslångt lärande, där lärandet i förskolan har sin grund i leken. För är det viktigt att ge bästa tänkbara förutsättningar för en hög kvalitet i förskolans verksamhet. Barnen i förskolan måste få den tid och utrymme de behöver. Många förskollärare är oerhört pressade. Personalen sliter för att det ska fungera ute på förskolorna och kommunerna brottas med underskott. Vi måste sträva efter en förskola med mindre barngrupper, en fungerande barnomsorgsgaranti, tillräckligt med förskollärare och en förskola där personal, föräldrar och barn inte känner sig oroliga när det gäller förskolan. I en bra förskola sätts barnen i centrum och både personal och barn mår bra. anser att en förskola av hög kvalitet är en valfri förskola som är till för alla, där barnen får pedagogisk utveckling genom leken. Detta bör ges regeringen till känna. Övergången från förskola till skola ska upplevas som positiv. Detta underlättas genom samarbete mellan för- och grundskola. En stark samverkan mellan föräldrar och förskola är också viktig för förskolans kvalitet. Utvecklingssamtal stärker också det viktiga föräldrainflytandet varför det måste finnas tid och resurser för dessa samtal. Detta bör ges regeringen till känna. I många fall kan man redan tidigt se vilka barn som kommer att hamna i svårigheter och insatser för att motverka detta kan därför redan ske i tidig ålder. Så sker dock sällan vilket orsakar än större problem för barnen, samhället och skolan senare i livet. Genom övergången till skolan sker dock ett avbrott eftersom förskolan har tystnadsplikt och inte får dela med sig av information om barnen till skolpersonalen. Det krävs ett gemensamt arbete mellan lärare, skolhälsovård och föräldrar för att se tidiga signaler och kunna ta helhetsgrepp på ungdomarnas situation. Ett sådant arbete bör underlättas genom en översyn av sekretessen mellan skolformerna. Detta bör ges regeringen till känna. Barnen i förskolan ska ha manliga och kvinnliga förebilder. Jämställdhet måste finnas med som en viktig del både i förskollärarutbildningen och i förskollärares fortbildning. Vad som ovan anförts om vikten av en jämställd förskola bör ges regeringen till känna. anser inte att vi ifrån ska tala om hur stora barngrupperna ska vara. Det viktiga är att förskolans verksamhet kvalitetssäkras genom att barngrupperna i förskolan dimensioneras utifrån både barnens och personalens perspektiv. Barngrupperna får inte vara större än att varje enskilt barn känner trygghet och får en god pedagogisk verksamhet, där omsorg, fostran, lärande och lust att lära bildar en helhet. Små barn klarar inte av att knyta an till alltför många människor. Det är också mycket viktigt att identifiera barn med särskilda behov har för att tidigt ge det stöd som barnet behöver. Vad som ovan anförts om barngruppernas storlek bör ges regeringen till känna. Det finns många svårigheter för förskolans personal som måste åtgärdas. Det finns en allvarlig personalbrist inom de olika yrkeskategorier som arbetar inom förskolan. I kombination med knappa resurser leder detta till att möjligheten att sätta in vikarier och extra personal är liten. Det får till följd att den ordinarie personalen ibland arbetar fast de ur hälsosynpunkt borde ha stannat hemma. Ingen personal borde gå till arbetet när de är sjuka. En sjuknärvaro av detta slag innebär i sin tur att risken för långtidssjukskrivning ökar. Det är viktigt att förskolans personal har utbildning. Forskning visar att personalens utbildning spelar stor roll för förskolebarnens utveckling och kvaliteten inom förskolan. Att regeringen nu har föreslagit att det ska bli lättare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare välkomnar . En mångfald av förskoleformer med olika organisationsformer kommunala förskolor, föräldrakooperativ, personalkooperativ, föreningsdrivna förskolor, familjedaghem etc. innebär att de olika förskoleformerna kan stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela förskoleverksamheten i . Familjedaghemmen ska vara en del av barnomsorgen även . Vi anser att kommunerna även fortsättningsvis bör erbjuda familjedaghem till de familjer som så önskar. Driften av förskolan är inte det viktiga, det är den pedagogiska verksamheten som är det centrala. Varje enskild familj ska kunna välja om den vill vara hemma med sina barn eller vilken barnomsorg som passar just deras familj bäst oavsett om det är i regi, i familjedaghem eller i kooperativ. Barnomsorgen ska ge utrymme för nytänkande och olika former av tjänster anpassade efter nutidens efterfrågan samt den enskilda familjens unika behov. De olika omsorgsformerna ska vara kostnadsneutrala för den enskilda familjen. Olika omsorgsformer ökar mångfalden och stimulerar utvecklingen. Makten över barnomsorgen ska flyttas över från staten och kommunpolitiken till föräldrarna. begär att regeringen verkställer beslut om en valfrihet i förskolan enligt riksdagsbeslut /03. Öppen förskola är dels till för barn som inte är inskrivna i förskolan, dels ett komplement till familjedaghemmen. Det finns inga krav på inskrivning eller anmälan för att delta i verksamheten. Verksamheten erbjuder barnen en pedagogisk gruppverksamhet och ska även tillgodose de vuxnas behov av kontakter med andra vuxna samt social service. har antalet öppna förskolor mer än halverats. vill understryka behovet av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn, föräldrar och familjedaghem. Detta bör ges regeringen till känna. För att förbättra mångfalden och kvaliteten i förskolan ska etableringsfrihet införas. De förskolor som uppfyller de krav som finns enligt lag, bör ges tillstånd att bedriva förskoleverksamhet. För att detta ska fungera, ska dessa förskolor garanteras de resurser som krävs för att bedriva förskoleverksamhet. Kommunerna bör vara skyldiga att ge bidrag till fristående förskoleanordnare, liksom kommunen har en bidragsskyldighet gentemot fristående grund- och gymnasieskolor. Vad som ovan anförts om en etableringsfrihet för förskolan bör ges regeringen till känna. Modersmålsundervisningen måste påbörjas redan i förskolan. Det är viktigt att det sker en utvärdering av barnens språkliga förmåga både i modersmålet och i svenska inför övergången till förskoleklass. Språkinlärningen har stor betydelse för barnens inlärning och identitetsutveckling. Vad som ovan anförts om att påbörja modersmålsundervisningen i förskolan bör ges regeringen till känna. Förskolebarnen innefattas inte av arbetsmiljölagen. Det gör alla andra som befinner sig på en arbetsplats, inklusive elever i grund- och gymnasieskolan. Dagens stora barngrupper leder ofta till en ohälsosam miljö, bland annat en orimligt hög ljudnivå. Dessa problem kan åtgärdas när det gäller personalen inom förskolan eftersom de innefattas under arbetsmiljölagen, däremot kan inget göras för de barn i förskolan som lider av för höga ljudnivåer och/eller annan ohälsosam arbetsmiljö. Vad som ovan anförts om att förskolebarn ska omfattas av arbetsmiljölagen bör ges regeringen till känna. tar 100000 barn det första steget in i skolans värld. Fyllda med nyfikenhet, kreativitet, förväntan och lust att lära börjar de skolan. skolpolitik utgår från att vi ska behålla elevernas nyfikenhet och lust att lära genom hela skolgången som vi vill förebygga den kunskapsklyvning och segregation som finns i . Den goda skolan formas lokalt på varje skola. Vi vill ge lärare, elever och föräldrar förutsättningar att skapa en skola där alla elever ges möjlighet att klara kunskapsmålen, precis som vi slagit fast i våra måldokument för . Detta förenas med höga krav på resultat och tydliga åtgärder för de skolor där det finns elever som inte når målen. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt, därför vill vi individanpassa skolan mer, utveckla nya arbetsformer och arbetssätt. skolpolitik innebär att ta hänsyn till att elever behöver olika att lära. Skolan bör därför utgå från kunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. Vi måste ha en skola där elever uppnår kunskapsmålen efter den enskilde elevens förutsättningar. Detta bör ges regeringen till känna. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framför allt krävs tre stora reformer: rätt till kunskap, lokal makt och fler lärare. Vad som ovan anförts om behov av reformer för rätt till kunskap, lokal makt och fler lärare bör tillkännages för regeringen. Reform 1: Rätt till kunskaper I måldokumenten för finns mål och riktlinjer som innebär att alla elever ska ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolans viktigaste uppgift är att ge eleverna möjlighet att nå de uppsatta kunskapsmålen. Genom nationella kunskapsmål kan kvalitén också säkerställas. Utbildningen ska resultera i höjda kunskaper hos eleverna i . Detta bör ges regeringen till känna. anser att elevens rätt till kunskap inte handlar om rätten att gå i . I stället handlar det om att alla ska ha rätt till kunskap. I stället för att, som , låta eleverna sluta skolan utan betyg i ett eller flera ämnen måste ha ett åtagande att följa eleven till dess att eleven uppnått målen för . Ingen elev ska vara tvungen att lämna utan fullständiga baskunskaper. Detta åtagande måste klargöras för kommunen och skolan. Vi vill att skollagen skrivs om med utgångspunkt i att en individuell kunskapsrätt ska införas. Det bör inte spela någon roll om det tar 8, 9 10 eller innan eleven är redo att lämna . Kommunen och skolan har en förpliktelse som inte är avklarad förrän eleven relaterat till egna förutsättningar uppnår kunskapsmål. Vad som ovan anförts om kunskapsmål och en individuell kunskapsrätt bör ges regeringen till känna. Normalt sett förundras ingen människa över att ett litet barn börjar krypa och ett annat . Däremot förväntas alla sexåringar vara precis lika mogna att börja skolan . Som ett led i våra tankar om individuell kunskapsrätt blir steget till att införa flexibel skolgång naturligt. Flexibel skolgång handlar inte bara om att låta eleven få börja skolan vid 6, 7 eller ålder. Med flexibel skolgång menar vi att vi går från dagens skola, där elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på, till en individanpassad skola. Flexibel skolgång innebär att barnets egen utvecklingsnivå blir avgörande för skolstarten. Det handlar också om att ge möjlighet för elever att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara på höstterminen. kräver en översyn och ändring av terminssystemet. Detta bör ges regeringen till känna. Flexibel skolgång öppnar för att vissa elever kommer att gå snabbare fram, medan andra ges möjlighet att ta på sig, utan hindrande tidsstrukturer. Först då blir det mer fokus på att uppnå kunskapsmålen. Flexibel skolgång är en naturlig följd av den skolutveckling som pågår.