ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk14 · 2005-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:113 Sparandedirektivet och kontrolluppgifter avslår regeringens förslag att kontrolluppgift om räntor, fordringsrätter och skulder skall lämnas av dödsbon om räntan utgör utgift eller inkomst i en näringsverksamhet som dödsboet bedriver. avslår regeringens förslag att skyldigheten att lämna sammandrag av kontrolluppgifter skall utvidgas till att avse alla typer av kontrolluppgifter som lämnas på blankett. Propositionen innehåller förslag till kompletteringar av kontrolluppgiftsskyldigheten enligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Ändringarna föranleds bland annat av genomförandet av rådets direktiv /48/EG om beskattningar av inkomster från sparande i form av räntebetalningar. Regeringens egen myndighet beräknade att det svenska näringslivets administrativa kostnader för det offentliga regelverket uppgår till . Detta är mer än man tidigare antog. Till detta kommer betydande indirekta kostnader för regelverket. Det holländska har räknat fram att den sammanlagda samhällsekonomiska bördan för det holländska offentliga regelverket är dubbelt så stor som den administrativa bördan. Om samma förhållande gäller i skulle detta innebära att den samhällsekonomiska kostnaden i form av extra arbete och uteblivna investeringar och affärsmöjligheter skulle vara så hög som . har förklarat att en minskad regelbörda är en prioriterad fråga. Den borgerliga alliansen lovade att regelbördan ska minska med under den första mandatperioden om den får väljarnas förtroende i nästa val. Även regeringen har lovat att arbeta för att minska regelbördan, även om den inte åstadkommit så mycket konkret i den vägen . Den mesta uppmärksamheten i regelförenklingsarbetet ligger oftast på att ta bort och förenkla existerande regler. Men detta arbete blir delvis förgäves om regering och riksdag inte ser till att så få nya regler som möjligt tillkommer och att de regler som måste införas blir så enkla som möjligt. Att utvidga olika företags skyldigheter att lämna kontrolluppgifter innebär en ökning av den administrativa bördan på dessa företag. Det är en tydlig brist att regeringen inte ens försökt göra någon beräkning över den ökade administrativa kostnaden för de lagändringar som föreslås i propositionen. Den borgerliga alliansen anser att detta borde vara ett obligatoriskt inslag vid alla regelförändringar som berör företagssektorn. Vi konstaterar dock att regeringen under arbetet med denna proposition lyssnat till remissinstansernas kritik mot att förslagen på ett onödigt sätt ökat den administrativa bördan för de inblandade företagen och ändrat vissa av förslagen till det bättre. Två av de förslag som flera viktiga remissinstanser kritiserat finns dock kvar: Förslaget om att dödsbon ska lämna kontrolluppgifter och att sammandrag ska lämnas av alla kontrolluppgifter som lämnas på blankett. Eftersom regeringen, enligt vår mening, inte presenterat några övertygande skäl för varför dessa kritiserade regelförändringar är nödvändiga yrkar vi på att avslår dessa förslag.
mot · GS02Sk16 · 2005-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:151 Ändringar i lagen om trängselskatt avslår proposition 2004/05:151 i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betalstationernas lokalisering. Trots att majoriteten av väljarna i inte vill genomföra försök med trängselskatt skall detta projekt nu genomföras . Kostnader i miljardklassen är inte något skäl för regeringens ambitioner. I rekordfart har ärendet hanterats och inte alls med den noggrannhet och eftertänksamhet som jag anser att frågan förtjänar. Till varje pris skall trängselskatten införas, kosta vad det kosta vill. I denna hastighet har många fel skett. Det är inte förvånande att regeringen glömt bort trafiksäkerhetsaspekten och tvingats återkomma till för nya beslut. har att ta ställning i fråga om var geografiskt 20-talet s.k. betalstationer skall placeras. Sedan det senaste beslutet togs om placering har nu anfört att det är viktigt att betalstationerna placeras på ett sätt som inte äventyrar trafiksäkerheten. Detta har man alltså kommit på i sista stund. Det är något som säger sig självt för den som haft med trafikplanering och trafiksäkerhet att göra. Denna självklara och viktiga fråga, om trafiksäkerhet, har i ivern och tempot tappats bort. Regeringen kallar det för betalstationer, när det i själva verket endast rör sig om kontrollplatser där kameror och sensorer dels skall läsa av om fordonet har en dosa med förinbetald skatt, dels skall fotografera bilens registreringsskylt för att fordonsägaren sedan i efterhand skall kunna debiteras skatt. Någon betalning skall inte erläggas vid den s.k. betalstationen. Det är märkligt att har att ta ställning till var geografiskt i som en kontrollplats för trängselskatt skall placeras. Flertalet riksdagsledamöter har mycket liten kunskap om . Det är självklart så att berörda kommuner är de som skall bestämma i frågan. Tillstånd skall beviljas för dessa stationer hos kommunen, alternativt skall polismyndigheten bevilja temporära tillstånd. Vid andra former av uppställning på allmän plats är det en tillståndsfråga, inte en sak för lagstiftaren.
mot · GS02Sk17 · 2005-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:151 Ändringar i lagen om trängselskatt avslår proposition 2004/05:151. Före valet gav det dåvarande socialdemokratiska oppositionsborgarrådet nedanstående besked eller löfte om biltullar: Mitt besked till väljare är att det blir inga avgifter under nästa mandatperiod och det är ett vallöfte från oss. kallade då biltullarna för avgifter. kallas de skatter, men det är samma sak som avses. Ett sådant tydligt löfte till väljarna före ett val finns det ingen som helst ursäkt för att svika. De ändringar i lagen om tränselskatt som regeringen föreslår, och som redovisas i den karta där det framgår var betalstationerna för uttag av trängselskatt skall vara placerade, skall enligt min uppfattning avslås. Det är dessutom min uppfattning att lagen om trängselskatt aldrig borde ha antagits överhuvudtaget. Därför är heller inga ändringar i lagen bra, förutom om det skulle komma förslag om ett avskaffande av den.
mot · GS02Sk18 · 2005-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:151 Ändringar i lagen om trängselskatt avslår proposition 2004/05:151 i dess helhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen (2004:629) om trängselskatt bör upphävas från . Regeringen föreslår i proposition 2004/05:151 vissa ändringar i den karta av vilken det framgår var betalstationerna för uttag av trängselskatt skall placeras (lag om trängselskatt, SFS 2004:629). Av den till översända - mycket otydliga - kartan framgår att ändringarna tydligen avser och inte någon annan ort i riket. Av propositionen framgår vidare att det är som på grundval av en skrivelse (dnr Fi2005/381) till önskat flytta betalstationerna. har i en senare skrivelse till (dnr Fi2005/381) påtalat att betalstationerna inte bör klyva i den del som är belägen vid . och har alltså helt skiljaktiga motiveringar för sina respektive förslag. Det är nu tredje gången inom mindre än som regeringen till översänder förslag till ny lagstiftning ifråga om införande av trängselskatt. Frågorna blir därmed också allt mer absurda och detaljstyrande: belastas 349 riksdagsledamöter, utskottskanslier och hela riksdagsförvaltningen i övrigt med den i grunden för landet synnerligen perifera frågan om några betalstationer norr om i skall placeras vid Ålkistan på mot eller, som tidigare beslutats, längre söderut. Är det verkligen regeringens mening att riksdag skall behöva besluta om sådana här saker gång efter annan? beslutade att bifalla regeringens förslag till lag (2004:629) om trängselskatt. kritiserade lagförslaget dels i sak, dels vad gäller formerna för dess tillkomst. Efter riksdagsbeslutet har trängselskattelagens brister, dels i sak, dels juridiskt, blivit tydliga för envar. Mot denna bakgrund föreslår vi att beslutar att upphäva lagen (2004:629) om trängselskatt, som trädde i kraft , från , ett beslut som i sin tur omgående skulle befria alla domstolar från ytterligare bekymmer för denna lagstiftning. Därmed bortfaller också behovet av att behandla regeringens senaste ändringsförslag i lagen om trängselskatt. Om förstahandsyrkande ej skulle vinna bifall, yrkar vi emellertid också avslag på regeringens proposition 2004/05:151.
mot · GS02Sk19 · 2005-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:151 Ändringar i lagen om trängselskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avbryta försöket med trängselskatt i . Regeringen föreslår i proposition 2004/05:151 Ändringar i lagen om trängselskatt att placeringen av betalstationerna för trängselskatt ska flyttas. Förslaget har sin upprinnelse i att anser att placeringen av betalstationerna enligt nuvarande lag om trängselskatt inte uppfyller gällande trafiksäkerhetskrav. Dessutom har det framkommit att den nuvarande placeringen av betalstationerna skulle innebära att människor av skatteskäl skulle välja att köra genom den känsliga miljön på . har alltsedan det föreslagna försöket med trängselskatter presenterades motsatt sig projektet. anser att det är kollektivtrafiken och infrastrukturen som behöver förbättras. Beslutet att införa försök med trängselskatter har fattats på ett sätt som strider med det kommunala självstyret. fattade regeringen beslut att införa ett försök med trängselskatter från . Försöket ska äga rum och beräknas kosta så mycket som . Det slöseri med skattebetalarnas pengar som detta projekt utgör är under all kritik. Försöket har genomdrivits av Socialdemokraterna trots att man före kommunalvalet lovade väljarna i att inte införa trängselskatter. För att rädda regeringsmakten och riksdagsmajoriteten valde dock Socialdemokraterna att använda trängselskatterna som lockbete i regerings- och budgetförhandlingar. anser därför att försöket med trängselskatter måste avbrytas innan mer av skattebetalarnas pengar spenderas på ett så ansvarslöst sätt.
mot · GS02Sk20 · 2005-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:151 Ändringar i lagen om trängselskatt avslår regeringens proposition 2004/05:151. har vänt sig till regeringen för att få till stånd ett förtydligande i lagen om trängselskatt, bland annat av trafiksäkerhetsskäl. När regeringens ursprungliga proposition om trängselskatt var aktuell avslog denna. Detta gjorde vi inte därför att vi tycker att ekonomiska styrmedel i trafiken är något som ska undvikas, snarare tvärtom. Det behövs mer marknadsekonomiska principer i trafik- och miljötänkandet, inte mindre. Däremot finns det ett fundamentalt fel i systemet när tvingas fatta beslut om kommuner ska införa trängselskatter. Det enda rimliga är att regioner och kommuner själva får fatta beslut om att införa lokala trängselskatter, något som regeringsformen, som den ser ut , tyvärr ej tillåter. Vi förutsätter att den tidigare aviserade översynen av regeringsformen åtgärdar detta hinder. bör besluta att avslå regeringens proposition om ändringar i lagen om trängselskatter.
mot · GS02So28 · 2005-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:127 Vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelserna bör ses över i syfte att kunna svara mot den snabba uppkomsten av nya narkotiska preparat som används i berusningssyfte. Uppräkningen av vad som skall anses som narkotika enligt narkotikastrafflagen sker i en regeringsförordning, där varje preparat som är otillåtet nämns vid namn. Problemet med denna förbudsmetod är att nya ämnen dyker upp i allt snabbare takt, varför regeringen inte alltid hinner ändra förordningen snabbt nog. Det kan ta upp till tvåår att föra upp ett nytt preparat på listan. Därför bör förteckningen bytas ut mot en generell möjlighet att beslagta preparat som används i berusningssyfte. I propositionen pekar regeringen ut hur man ska hantera preparat som kan användas i berusningssyfte men som också används i stor omfattning av industrin. Det finns också andra områden där intressen står mot varandra t ex när det gäller läkemedel. För att komma från den typen av motsättningar och för att få en snabbare process måste lagstiftningen skifta fokus från preparatets exakta sammansättning till en mer generell lagstiftning som utgår från syftet med preparatet. Det skulle göra det möjligt för polis att beslagta och inte behöva lämna farliga preparat åter som antas användas i berusningssyfte. Polisen får också en möjlighet att lagföra personer som gör sig skyldiga till langning av dessa preparat. Det finns en omfattande handel med syntetiska droger som har liknande effekter som redan listade narkotiska preparat men som inte omfattas av narkotikalagen. Detta problem skulle man också komma åt med en generell lagstiftning och därmed ge polisen en möjlighet att ingripa i ett mycket tidigare skede. Regleringen bör ses över för att kunna svara mot den snabba uppkomsten av nya narkotiska preparat som används i berusningssyfte. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02So29 · 2005-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:127 Vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ärendets beredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hantering av narkotikaklassade ämnen och narkotikaklassning av GBL och 1,4-butandiol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förverkande av oklassificerad narkotika. Frågan om reglering av användningen av ämnen som GBL och 1,4-BD har diskuterats upprepade gånger . Det är uppseendeväckande att efter all får ta emot ett förslag som den socialdemokratiska regeringen själv inte är nöjd med. I stället lägger man fram något som närmast liknar en nödlösning och aviserar att man senare ska komma med en översyn av narkotikalagstiftningen. Inte heller har man under de år diskussionen har pågått tillsatt någon utredning eller åstadkommit någon departementspromemoria. Vi menar att detta inte är ett rimligt förfarande i en fråga som rymmer komplicerade motsättningar mellan industriintressen och narkotikapolitik. Hantering av narkotikaklassade ämnen Vi menar att de regler för att meddela och återkalla tillstånd för hantering av hälsofarliga ämnen som regeringen förtydligar i den aktuella propositionen skulle kunna infogas även i narkotikalagstiftningen. Därmed skulle en narkotikaklassning av GBL och 1,4-BD inte medföra några orimliga besvär för industrin. Regeringen lyfter fram principiella skäl mot att narkotikaklassa ämnen som används industriellt. Vi menar att dessa skäl i så fall är precis lika tillämpliga på lagen om förbud mot vissa hälsofarliga ämnen. Att acceptera att vissa ämnen både kan användas i industrin och som narkotika innebär inte att man kompromissar med den restriktiva narkotikapolitiken. Förverkande av oklassificerad narkotika I flera uppmärksammade fall har polisen tvingats lämna tillbaks narkotika till missbrukare eller langare därför att ämnen ännu inte klassificerats som narkotika eller hälsofarlig vara. Vi menar att det är uppenbart orimligt. Regeringens arbete med att klassificera nya preparat går uppenbarligen alldeles för långsamt. Regeringen tar även alltför stor hänsyn till de mindre problem som kan uppstå vid narkotikaklassning av läkemedel. Ämnen som GBL, BD och ketamin har cirkulerat länge i missbrukarkretsar utan att regeringen har agerat. Om en langare till exempel står utanför en skola med en dunk GBL eller liknande måste polisen kunna beslagta dunken även om regeringen har varit långsam i sitt arbete med klassificeringen. Därför bör narkotikalagstiftningen vidgas. Alla ämnen som är beroendeframkallande och stimulerande, lugnande eller hallucinogena samt ämnen som har motsvarande effekt som de ämnen som redan är klassificerade bör kunna förklaras förverkade, om situationen då de påträffas motiverar det. Tveksamma fall skulle behandlas i domstol. På det sättet fungerar lagen för vissa hemmatillverkade sprängmedel. Regeringen bör utreda frågan och återkomma med förslag.
mot · GS02U15 · 2005-04-07 00:00:00 — på ett utomordentligt viktigt tal på en vacker fras ramlade ner i den och tandrötan i hans pacifistiska resonemang blottade plötsligt krigets nerv den ömtåliga frågan om pengar Vi anser att de mål som proklamerades för internationella utvecklingssamarbete, Gemensamt ansvar - politik för global utveckling (regeringens proposition 2002/03:122), där samstämmighet mellan olika politikområden starkt betonades, också måste gälla för den svenska krigsmaterielproduktionen och krigsmaterielexporten. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. I annat fall är dubbelmoral i den internationella politiken fullt ut manifesterad. Sermin Özürküt (v)
mot · GS02Ub11 · 2005-04-06 00:00:00 — Till detta institut anslår vi därutöver , det vill säga motsvarande ökning av resurserna som regeringen öronmärker till olika områden inom medicinsk forskning i propositionen. 8Använd EU:s forskningssatsningar rätt Regeringen föreslår att Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU avvecklas. I stället inrättas ett sekretariat för verksamheten knutet till . Detta innebär att den nödvändiga bredden i bedömningen av forskningssatsningarna minskar. Vi anser att det är fel utveckling. Att ett eller flera europeiska forskningsråd utvecklas med uppgift att fördela en betydande del av forskningspengarna på europeisk nivå. I forskningsråden ska representanter för forskarsamhället ha det avgörande inflytandet. Att driver att hanteringen av forskningsanslagen i EU avbyråkratiseras. Att prioriteringar genomförs så att EU:s forskningsresurser satsas på stora flernationella projekt, som är svåra att finansiera för ett enskilt land. Att EU bör prioritera grundforskning i sina satsningar. Europeiska unionen har satt som mål att ska bli världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi. Om det skall lyckas, krävs en forskning av yppersta klass. Det är av oerhört stor betydelse att EU medvetet satsar på forskningen. En sådan satsning är enda möjligheten för att närma sig när det gäller vetenskapliga framgångar. EU borde lära av att det är den fria forskningen som föder framgång, inte en politisk eller byråkratisk styrning. Det är därför oroande att politiker och byråkrater i EU ges ökad makt över forskningen. De tidigare ramprogrammen har inte omfattat så stora belopp som det nu handlar om. Det nuvarande ramprogrammet omfattar . vill satsa mer pengar på forskning, men det ska i första hand vara nationella pengar som forskarna ska ha stort inflytande över. EU-pengarna innebär att de svenska resurser som skulle ha använts till fri forskning minskar, eftersom EU-medlen binder upp svenska medel. EU:s satsningar bygger på tanken om samfinansiering; det blir bara medel från EU om svenska universitet och högskolor bidrar med egna resurser. När det gäller stora forskningsprojekt som bara kan genomföras av flera länder gemensamt är det motiverat att EU finansierar forskning. EU:s forskningsresurser bör i första hand prioritera grundforskningssatsningar. För att dessa projekt ska kunna finansieras på bästa sätt, måste administrationen runt resurstilldelningen förenklas betydligt. De byråkratiska hindren är svåra både vid ansökningar om medel och vid redovisningar av pågående forskningsprojekt. Den måste agera i EU, eftersom unionen just nu utformar principerna för hur forskningen ska finansieras i ett s.k. ramprogram som ska gälla . Det är särskilt viktigt att de beslut som fattas i detta sammanhang blir riktiga, eftersom Europeiska unionen nu skaffar sig en alltmer omfattande och långtgående forskningspolitik.
mot · GS02Ub7 · 2005-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka forskningen om attitydförändringars negativa påverkan på brottsutvecklingen. Attitydförändringar i samhället ökar i allt snabbare takt. Det stora informationsutbytet tillsammans med kunskapen att ta emot information kräver en ökat kritisk syn på utbudet. Alltför ofta sker informationen till unga människor som inte har förmågan att avgöra frågor om vad som är rätt och fel i den information som ges. skapas allt råare videospel som bidrar till förråande attityder. Detta gör att samhället, i sin helhet, påverkas av attitydförändringen. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och också göra den bättre. Detta kräver nya infallsvinklar och problemställningar som kan ge underlag för framåtblickande visioner. Stora ekonomiska och personella resurser tas i anspråk för att motverka brottslighet och hantera dess konsekvenser. För att minimera samhällskostnaden krävs ökad kunskap om brottslighetens omfattning, sammansättning och utveckling som samhälliga faktorer uppmärksammas. I det sammanhanget är samhällets eget agerande inom olika sektorer viktigt - hur polisen agerar i olika situationer och vilka preventiva strategier polisen har för att nå reella resultat. Vi kan se attitydförändringar även inom polisens område som aktivt trappar upp våldsspiralen. Det är allt ifrån klädsel i kommandostil, användande av distraktionsgranater och prickskyttegevär till användandet av en ammunition som förändrat grundsynen av att skada en angripare till att döda. Allt detta legaliserar färden mot ett allt hårdare samhälle och ses i sambandet med våldsvideor och våldsspel som en allt mer naturlig del av samhällets utveckling. Samhället har i dessa sammanhang ett övergripande ansvar och ska aktivt delta i samhällsutvecklingen på sådant sätt att ett mjukare och mer människovänligt samhälle skapas. Mot den bakgrunden måste kunskapen, via forskning, öka inom våldssektorn för att förebygga en negativ utvecklingstrend. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Fi20 · 2005-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:100 ekonomiska vårproposition begär att regeringen senast i budgetpropositionen återkommer till med den totala prislappen för utlokaliseringen av statliga verk från . Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med samarbetspartierna och kommit överens om att utlokalisera flera statliga verk och myndigheter. Totalt rör det sig om cirka 3 000 arbetstillfällen. Verken flyttas till de orter där regeringens försvarsneddragning minskar antalet arbetstillfällen. Syftet med att utlokalisera de statliga verkens verksamheter är att tjänsterna ska flyttas till dessa drabbade orter. Utlokaliseringen innebär i sig inte ett enda nytt jobb, utan redan befintliga arbetstillfällen skall flyttas till andra orter från främst . Enligt flera fackförbund vars medlemmar berörs av utlokaliseringen kommer troligtvis välja att flytta med verket. Det är inte känt vad detta får för konsekvenser för myndighetsansvaret och de olika verkens verksamhet. har gjort beräkningar som visar att utlokaliseringen enligt förslaget kommer att kosta per arbetstillfälle som flyttas. Det råder dock många oklarheter kring detta. Regeringen har i vårpropositionen 2005 anslagit blygsamma 2005 och 2006 för kostnader i samband med utlokaliseringen. Följande är ett citat från ett frågesvar av statsrådet i på en fråga hur man kommer att redovisa den totala kostnaden för den berörda utlokaliseringen av statlig verksamhet; "Den totala kostnaden för myndigheterna, t.ex. lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar". Detta innebär bland annat att vare sig regeringen eller har kunnat göra en avvägning om pengarna för utlokaliseringen skulle ha kunnat användas på ett annat och eventuellt mer effektivt sätt. Kostnaden för utlokaliseringen av de statliga verken har inte utretts. Det saknas en konsekvensbeskrivning av hur utlokaliseringen påverkar verksamheten. Regeringen konstaterar att man inte kan presentera några kostnader eller konsekvensanalyser . Det är därför angeläget att regeringen senast i budgetpropositionen återkommer till med den totala prislappen för utlokaliseringen av statliga verk från .