ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub268 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot bluffuniversitet och införande av examensbevis på s.k. värdepapper med sigill. hade en stort uppslagen artikel med rubriken bluffuniversitet ökar kraftigt. I artikeln konstateras att bluffuniversiteten runtom i världen omsätter miljardbelopp. För bara några går det att köpa sig en doktorstitel. I artikeln säger utredare , som är en av dem som har granskat den växande marknaden av falska examensbevis: Det är beklämmande. En student som fuskar på en tenta blir oftast avstängd . Men vad händer med dem som använder sig av falska meriter inom högskolevärlden? Det är naturligtvis helt orimligt att den här bluffverksamheten får fortgå och breda ut sig. Det är inte minst en kränkning av alla de studenter som med hårt arbete och under stora uppoffringar tar sina examina. Det är därför angeläget att ta itu med detta växande problem. måste samarbeta med andra länder. Sedan måste utfärdandet av examensbevis ske på ett bättre sätt. utfärdas detta på vanligt papper och man betalar en avgift. Men det går alltså för vem som helst att komma åt sådana dokument via bluffuniversitet. Man kan beställa examensbevis från högskolan eller utfärdat på dess eget papper med logo och allt. Efter erlagd avgift får man dokumentet per post och utan att det kontrolleras vem som beställt detsamma. Sedan kan man söka utbildningar och arbete på sin falska examen. Ett sätt att komma till rätta med detta kan vara att de äkta examensbevisen trycks på s.k. värdepapper med något slags sigill. Om detta inte är möjligt bör i varje fall regeringen låta se över förekomsten och omfattningen av falska examensbevis och finna lösningar för att förhindra att andra än den som genomgått utbildningen och erhållit examen får tillgång till detta dokument.
mot · GT02Ub269 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskoleutbildning av tandsköterskor. Att ytterligare förbättra tandvårdsförsäkringen är en angelägen uppgift. En nödvändig förutsättning för en bättre tandvård är att vi klarar rekryteringen av personal. Det gäller naturligtvis tandläkare men också, vilket inte diskuteras lika mycket, tandsköterskor. Medelåldern bland tandsköterskor är hög med stora pensionsavgångar . Därför är det hög tid att vidta åtgärder. En treårig högskoleutbildning bör införas för att tillgodose de krav som kommer att ställas . Det bör dessutom vara möjligt att stegvis utbilda sig från tandsköterska, och även tandhygienist, till tandläkare. En hög kompetens bland tandsköterskorna är viktig för patienten men även för att avlasta tandläkarna och underlätta samverkan med andra personalgrupper. En kvalificerad utbildning av tandsköterskor ger inte bara en bättre tandvård utan bidrar också till att utveckla ett kvinnodominerat yrke.
mot · GT02Ub270 · 2005-09-26 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om förtydligande i lagar och förordningar där det klart framgår att elever som på grund av sitt val inom gymnasieskolan måste bo inackorderade på skolorten skall erhålla inackorderingstillägg. I regeringens proposition för står att läsa: Den grundläggande principen för gymnasieskolan är att den är till för alla ungdomar och ska ge eleverna möjlighet till utbildning på såväl studieförberedande- som yrkesförberedande program. Tyvärr är denna definition inte alltid överensstämmande med verkligheten. För vissa elever är det föräldrarnas ekonomi som är avgörande. I alla sammanhang betonas hur viktigt det är att när en elev har sin framtida yrkesverksamhet klar för sig, att eleven redan vid inträdet till gymnasieskolan hamnar rätt. T.ex. när en elev söker till naturbruksutbildning med inriktning djur och lantbruk. Denna utbildning finns ej på hemorten. Däremot finns utbildning skog. Men det var inte det eleven ville syssla med i sitt yrkesverksamma liv. När eleven söker inackorderingsbidrag från CSN blir det avslag. Utbildningen finns ju på hemorten! Överklagas beslutet hos överklagandenämnden blir svaret att gymnasieprogrammen inte i väsentlig grad skiljer sig från varandra. Eleven går miste om den utbildning han/hon så gärna vill ha om inte föräldrarna betalar inackorderingstillägget ur egen ficka. Att ta fram 2600 redan beskattade kronor som det kostar vid ett naturbruksgymnasium i mitt hemlän klarar inte alla föräldrar. Den som blir lidande är eleven som tvingas gå en utbildning den inte har intresse för eller i annat fall blir det ingen utbildning alls. Det måste snabbt till en ändring i de lagar och förordningar som bl.a. reglerar inackorderingsstödet så att inte elever utestängs från det yrke de vill arbeta inom. Det fria valet som såväl regering som riksdag talar så väl om existerar inte i verkligheten.
mot · GT02Ub271 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas för att skall kunna satsa på ett utvecklat rymdprogram. rymdbudget är hälften så stor som snittet inom EU räknat per person. De amerikanska satsningarna inom rymdområdet är nästan 14 gånger så stora som (per capita). Svenska forskare har visat sig inom flera områden befinna sig i den absoluta toppklassen. För att kunna behålla en tätposition krävs att staten tar sitt ansvar och ökar satsningarna generellt på forskning. Rymdforskningen är ett exempel där kraftigt minskat anslagen. Räknat priser har anslagen till rymdverksamhet minskat under tid som forskningsminister. Rymdforskning kan leda till viktiga resultat på grundforskningsnivå som gör att vi når en bättre förståelse om vår plats i universum. är ett litet land, och därför är vi beroende av partner för att kunna delta i utforskandet av vårt universum. Satsningar på ett avancerat rymdprogram bör ske i samarbete med andra länder inom EU eller () för att ge maximal vetenskaplig utdelning. Den högteknologiska utvecklingen inom rymdindustrin kan ge viktiga framsteg som även i förlängningen ger nya arbetstillfällen och ökad tillväxt. har många tekniskt avancerade företag som skulle ha nytta av de synergieffekter som ett utvecklat rymdprogram skulle ge upphov till. Många ungdomar väljer bort naturvetenskap och matematik. Det är ett stort problem om företag börjar lämna för att det blir omöjligt att hitta personal med rätt kompetens. En satsning på ett utvecklat rymdprogram, med rätt inriktning, kan stimulera fler att intressera sig för teknik, matematik och naturvetenskap. Rymdprogrammet ska utformas på ett sådant sätt att målen även ska inbegripa att hjälpa skolan att stimulera elevernas intresse för de naturvetenskapliga ämnena. Därför anser jag att en utredning i frågan bör tillsättas. Axel Darvik (fp)
mot · GT02Ub272 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studiemedelsbeloppet för studerande vid universitets utlandsförlagda filial bör anpassas till kostnadsläget utomlands. Det är viktigt att svenska studenter kan få ekonomiska möjligheter att studera vid universitet utomlands liksom det är viktigt att studenter från andra länder kan få kunskap och erfarenheter från svenska universitet. förlade en av sina institutioner till i . Studenterna ansöker om utbildning vid men antas vid i . I och med detta sägs de studerande läsa vid det västsvenska och inte vid ett universitet utomlands. Studenterna vid får därmed inte samma studiemedelsbelopp som den som sökt och antagits vid utländska universitet. Det finns absolut inte någon anledning att diskriminera studenter som deltar i utbildning som ett svenskt universitet lagt utomlands. Studiemedelsförordningen bör ändras så att studenter inte missgynnas ekonomiskt om de väljer att studera vid det egna utlandsfilial. Svenska studenter bör få samma möjlighet till studielån som svenska studenter som läser vid exempelvis brittiska universitet.
mot · GT02Ub273 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställa etableringsfriheten för förskolor med etableringsfriheten för skolor och sålunda tvinga kommuner att ge medel även till alternativa förskolor. Många kvinnor som arbetar inom den kommunala sektorn har idéer om hur de skulle vilja utveckla verksamheten. Men den monopolsituation som på många håll råder inom branscher där kvinnor i hög utsträckning är verksamma, som skola, vård och omsorg, hindrar driftiga kvinnor från att göra verklighet av sina drömmar och idéer. Vård, skola och omsorg ska naturligtvis vara offentligt finansierade via skattsedeln och ges till människor utifrån deras behov, inte efter tjockleken på den egna plånboken. Men denna självklara princip innebär inte att all offentligt finansierad verksamhet också måste utföras i offentlig regi. Den bästa metoden för att både stimulera kvinnligt entreprenörskap och ge medborgarna valfrihet är att ge varje person som ska utnyttja en viss verksamhet en given summa pengar, en s.k. peng, exempelvis skolpeng, förskolepeng, vårdpeng eller äldrepeng anpassad efter just hans/hennes behov. Den enskilde kan själv sedan fritt välja var han eller hon till exempel vill vårdas, gå i skola eller förskola. På vissa platser i landet sätter de kommunala politikerna dock käppar i hjulen för driftiga entreprenörer som vill starta eget och till exempel driva en pedagogiskt annorlunda förskoleverksamhet än den som kommunen redan erbjuder. Efterfrågan finns redan bland förskolebarnens föräldrar, men kommunen ger trots det inte efter. I min hemkommun har vi tyvärr sett ett par exempel på detta. För den pedagog som vill starta en friskola är kampen inte lika svår. Kommunledningar kan inte hindra friskolor från att etablera sig i kommunen. Kommunledningens åsikter väger visserligen tungt vid bedömning, men har vid en rad tillfällen medgivit friskoleetableringar mot kommunledningens vilja. Kommunen blir därmed skyldig att förse den fristående skolan med de resurser som är nödvändiga. Vad gäller förskolor är det dock kommunledningen som själv bestämmer om förskolan skall tillåtas etableras eller inte och sålunda även erhålla de resurser som är nödvändiga för att bedriva verksamheten. Denna skillnad i lagstiftningen medför att kommunledningarna, i de fall där de av rent ideologiska skäl arbetar mot valfrihet för kommuninnevånarna, kan sätta sig i vägen vid alternativa förskoleetableringar. Det vore rimligt att samma villkor gällde för förskolor som för skolor. Etableringsfriheten för förskolor bör därför jämställas med etableringsfriheten för skolor. Lagstiftningen bör därför ses över så att förskolor som uppfyller gällande lagstiftning och arbetar utifrån läroplanen tillåts etableras och även erhåller nödvändiga resurser för att bedriva sin verksamhet. Dessa resurser kan lämpligtvis fördelas med en förskolepeng som är lika för samtliga barn som går i förskolan i kommunen, oavsett om denna bedrivs i eller alternativ regi. Pengarna ska dock variera utifrån barnens behov.
mot · GT02Ub275 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att prioritera trafikundervisning i . I är det vanligt att kunskapsområdet trafik integreras i olika ämnen. Området tas ofta upp i samhällsorienterande ämnen, idrott och hälsa samt svenska. har dock funnit att arbete med trafik sker i mindre utsträckning i årskurs 79 än i tidigare årskurser, detta trots att de ungdomar som är intresserade av att skaffa och köra moped är i än större behov av trafikkunskaper. Ungdomar är överrepresenterade i många typer av olyckor. Forskning visar att det främst beror på bristande erfarenhet och faktorer som har med åldern att göra. Därför måste vi arbeta med att öka ungdomars insikter och medvetenhet om riskerna i trafiken. Det är viktigt alla barn i årskurs 79 får fortlöpande undervisning i trafikkunskap. Trafiksäkerhetsarbetet måste följa barnen från förskolan och genom hela . Därför bör trafikundervisningen i skolan prioriteras mer än vad som skett .
mot · GT02Ub276 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en helhetssyn vad gäller konsekvenserna av en förändrad lagstiftning inom biomedicinsk forskning. är en av de ledande nationerna inom biomedicinsk forskning. är också det land i världen med strängast lagstiftning på djurskyddsområdet. Grundprincipen är att försöksdjur får användas endast i den mån ingen annan metod kan användas för ändamålet (djurskyddslagen 1988:534). Försöksdjur får inte utsättas för större lidande än vad som är absolut nödvändigt. Inte heller får andra djur användas än sådana som fötts upp i syfte att forskas på och som godkänts av djurförsöksetisk nämnd; ett krav unikt för . höjs det röster för nya regler för vilka forskningsförsök djur får användas i, att genetiskt modifierade djur inte skall få användas om den genetiska modifikationen innebär ett lidande för djuret och att beslut i djurförsöksetiska nämnder skall kunna överklagas. Biomedicinsk forskning leder till att fler liv kan räddas och ger människor med obotliga sjukdomar hopp om framtida läkemedel. Det är svensk biomedicins absolut viktigaste uppdrag. Men sådan forskning tar tid och kräver stabila spelregler och rimliga vetenskapliga förutsättningar. Vetenskapliga projekt med extern finansiering från t.ex. får oftast anslag för begränsade tidsperioder . Konsekvensen av ett överklagandeinstitut är att de redan långa handläggningstiderna riskerar förlängas så att det blir svårt att genomföra projektet inom anslagen tid. Det inverkar menligt på den kontinuitet och långsiktighet som är nödvändig för seriös forskning. Om ändringar skulle ske enligt ovan riskerar svensk spetsforskning inom biomedicin att flytta utomlands. Det skulle vara ett allvarligt hot mot både jobbtillfällen i och mot de människor som kommer forskningen till del . Forskare, institutioner eller läkemedelsföretag skulle aldrig våga utsätta människor för risken att bli behandlade med läkemedel som inte genomgått rigorösa tester på djur i enlighet med den internationella standard som styr sådan forskning. Jag förstår behovet av att ha en strikt djurskyddslag, men en sådan lag får aldrig ha konsekvensen att man kompromissar med människoliv. Jag efterlyser därför en helhetssyn vad gäller de regler som omgärdar den biomedicinska forskningen så att kompetensflykt förhindras, människor med obotliga sjukdomar kan fortsätta hoppas och försöksdjur inte blir onödigt lidande om svensk forskning tvingas flytta till länder med mer släpphänt lagstiftning.
mot · GT02Ub277 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om skolgången för barn med svårigheter i det sociala samspelet. Särskolan är den skolform som är anpassad till de behov som barn med utvecklingsstörning har. har antalet elever i särskolan ökat med nästan det dubbla. Ökningen beror bland annat på att de s.k. bokstavsbarnen eller de som har svårigheter i det sociala samspelet också har placerats i särskolan. En parlamentarisk kommitté tillsattes att utreda skolformen för barn med utvecklingsstörning. Slutbetänkandet från överlämnades . Men de barn som har handikapp med avseende på social förmåga, Aspergerbarn, adhd och andra uppmärksammas inte i den utredningen och inga nya förutsättningar har skapats för dessa barn. Ändå är det extremt viktigt för barnen själva och för samhället att dessa barn får all den hjälp som behövs för att utvecklas att kontrollera sina handlanden och beteenden och att leva tillsammans med andra. Tyvärr tenderar människor med denna typ av svårigheter att senare i livet hamna i kriminalitet om de inte får det nödvändiga stöd som krävs för att utvecklas under barn- och ungdomsåren. Samhället måste ta sitt ansvar tidigt och ge de allra bästa möjligheterna till varje barn att utvecklas och få stöd utifrån deras behov. Vi menar att de flesta barn med svårigheter i det sociala samspelet inte får den hjälp och det stöd de så väl behöver. Dessa barn ska varken placeras i vanlig skolklass eller i särskola. De ska erbjudas en skolform med ett innehåll som motsvarar deras behov. Särskolan där många av dessa barn får sin skolgång har utretts, men utredningen fokuserade bara på barn med utvecklingsstörning. Vi menar att det behövs en separat utredning som uppmärksammar skolgången för de barn som har olika typer av problem med det sociala samspelet, t.ex. de med diagnosen Asperger, adhd, damp etc.
mot · GT02Ub280 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om civilekonomexamen som yrkesexamen. Den fyraåriga ekonomutbildningen (3+1 år alt. ) borde få status som yrkesexamen, och detta borde regeringen ta initiativ till. En yrkesexamen medför ökad förutsebarhet för såväl studenter och arbetsgivare som för blivande studenter, genom att det då finns riktlinjer för vad examen ska innehålla. För civilekonomexamen ska då krävas studier, dvs. kandidatexamen plus en ettårig masterexamen (magister). Yrkesexamen får effekten av att vara en slags VDN-deklaration. Enligt SCB ligger ekonomutbildningen i den absoluta toppen bland utbildningsprogrammen vad gäller popularitet. som det är ett starkt tryck på landets ekonomutbildningar är arbetslösheten bland akademiker, inte minst bland nyutexaminerade civilekonomer, hög. Siffror från visar att akademiker med yrkesexamen som t.ex. läkare och civilingenjörer har lättare att få jobb än de med utbildningar som avslutas med en generell examen, t.ex. samhällsvetare. Ekonomer med utbildningskombinationen företagsekonomi och nationalekonomi har det initialt mer förspänt med en etableringsgrad om jämfört med samhällsvetare som har en etableringsgrad om . En civilekonom skall ha vissa basfärdigheter och utbildningen skall vara bred. Den är i sin utformning lik en civilingenjörsexamen med ett stort antal ingångar och många utgångar. För en civilekonomexamen krävs det 160 poäng, dvs. studier, 80 poäng, vid universitet eller högskola i ett av huvudämnena företagsekonomi eller nationalekonomi med kontinuitet och progression mellan kandidatnivån och masternivån. Minst 20 poängs studier i det andra huvudämnet, dvs. om företagsekonomi är huvudämnet ska minst 20 poäng nationalekonomi ingå och vice versa. Examensarbeten inom huvudämnet om minst 10 poäng på både kandidat- och masternivå. Dessutom bör utbildningen innehålla kurser om 20 poäng inom angränsande områden såsom statistik, handelsrätt, ekonomisk historia etc. Samt 40 poäng valfritt inom programmet. En civilekonomexamen borde alltså befinna sig på den andra cykeln dvs. graduatenivå och benämnas of science in . Examen blir då snarlik jurist- och civilingenjörsexamen. En breddningsmaster utan krav på progression och kontinuitet från en kandidatexamen med ekonomisk inriktning berättigar inte till en civilekonomexamen. De studenter som vill skall kunna bygga på sin civilekonomexamen med ytterligare ett masterår enligt modellen 3+1+1 alternativt 4+1. Med en yrkesexamen uppnås en tydlighet gentemot studenter, arbetsgivare och tredje man. Kvaliteten i utbildningen förbättras när även näringslivet är med i kvalitetsgranskningen och anställningsbarheten ökar. granskas utbildningen ämnesvis och ej som program.
mot · GT02Ub282 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsinriktad information skall ges vid inträde till högre studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att universitetsstuderande skall kunna ordna egna praktikplatser, som ligger utanför utbildningens område, och för detta beviljas studiemedel. var 3,av de med minst två års eftergymnasial utbildning öppet arbetslösa och 1,deltog i olika arbetsmarknadsåtgärder. Det finns dessutom ett stort mörkertal. Många akademiker har okvalificerade jobb eller studerar som de söker jobb. Den stigande siffran över arbetslösa akademiker är mycket hög. För att den ska sjunka är det viktigt med kontakter med tänkta arbetsplatser. Det kan handla om att redan när man studerar på bör man få en möjlighet att vara ute ibland tänkta arbetsgivare och praktisera. Vid kontakter med universitet och arbetsförmedling så påtalas akademikernas problem att komma in på arbetsmarknaden. Det gäller därför att ungdomar som står i begrepp att påbörja sina studier får en bra information om arbetsmarknaden samt en god handledning så att de tänker väl igenom vilka kurser som är en inkörsport till ett framtida yrkesliv. Detta bör ges regeringen till känna. Även studier vid universitet tenderar att följa ett mode, och det kan innebära att det blir en snedkantring, dvs. alltför många väljer lika. Det kan innebära svårigheter att få ett arbete efter det att studierna är slutförda. Därför är det viktigt att information om arbetsmarknaden samt möjligheten att praktisera kommer in i studierna tidigt så att studenten även har en möjlighet att välja en ny inriktning om det visar sig att man vill eller att det är nödvändigt att man ändrar sin studieinriktning.
mot · GT02Ub284 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av hantverksutbildning. Det råder stor brist på yrkesutbildade hantverkare , och den kommer att öka. Den praktiska intelligensen gör sig icke besvär i dagens utbildningssystem. fokuseras i första hand på den teoretiska intelligensen. skall enligt sagda mål gå vidare till högre utbildning. Men var de övriga skall få sin utbildning och utkomst från sägs inget. På gymnasieskolans individuella program finns många elever. Troligen många som hade kunnat finna sin plats i tillvaron på något hantverksprogram. De få hantverksprogram som gymnasieskolans elever har att välja mellan är emellertid alltför få och är dessutom endast yrkesförberedande. ligger långt efter övriga länder i när det gäller att kunna erbjuda olika hantverksutbildningar. Behovet av ett nytt utbildningssystem utöver kvalificerade yrkesutbildningar är stort. Det handlar om ungdomar som gått ett yrkesförberedande program och som inte kan erbjudas fördjupad praktisk utbildning, men också andra som valt fel gymnasieprogram eller vuxna som vill satsa på ett hantverksyrke senare i livet. behöver hantverkare och hantverkare behöver utbildning. Behovet av en utbildningsreform på området är stort.
mot · GT02Ub285 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening var i motionen anförs om regleringen av den svenska på liknande sätt som den överenskommelse om nordisk utbildningsgemenskap som finns på gymnasieskolans område. Varje kommun har möjlighet att inom gällande kommunalrättsliga ramar träffa avtal med en kommun i annat land beträffande utbildning för elev. Någon reglering motsvarande den överenskommelse (SKOLFS 1993:14) om nordisk utbildningsgemenskap som finns på gymnasieskolans område, finns inte på område. Detta har i flera fall fått till följd att elev av hemmakommunen nekats ta sin elevkostnad med sig och avsluta sin grundskola i det land där man ämnar påbörja sin gymnasieutbildning. Inte minst i språkhänseende hade detta för elevens vidare studier varit värdefullt och kommunen slipper den vidare kostnaden för den elevens gymnasieutbildning. Ett sådant agerande är heller inte förenligt med tanken på den integration mellan länderna som vi alla borde eftersträva och därför bör också regleras på motsvarande sätt.
mot · GT02Ub286 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen som anförs om att ge eleverna bättre verktyg för självstudier. Dagens grundskola fokuserar inte specifikt på kunskap, kunskapsinhämtning och kravet på att eleverna skall klara målen. Mycket i högre årskurser handlar om repetition från de lägre årskurserna och kraven som ställs är för låga för många elever. Detta medför att många elever delvis förlorar sin förmåga till självstudier och sin studieteknik. Detta betyder att starten i gymnasieskolan kommer som en smärre chock där det ställs betydligt högre krav, både vad gäller studietakt och krav på hemarbeten. Tilläggas kan att enligt på skolan en om gymnasieskolorna finns det tydliga kopplingar som visar att när skolan ställer större krav på eleverna, ökar elevernas resultat. högre årskurser måste i högre grad än ställa högre krav på eleverna och framför allt ge eleverna redskapen att klara av självstudier, läxläsning och projektarbeten. Detta för att förbereda dem bättre för studier på högre nivå.