ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So632 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kraven i socialtjänstlagen bör skärpas vad gäller barnens situation i samband med att föräldrarnas missbruk utreds. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att barnens situation regelbundet skall följas upp genom samarbete mellan skolan och . finns enligt olika utredningar ca 200 000 så kallade glömda barn, barn som lever i familjer med missbruk utan att själva direkt vara utsatta för hot och våld. Flera länsstyrelser uppger att medvetenheten om barnperspektivet har ökat och att det fått en mer framträdande roll i utredningarna. Barn till missbrukare synliggörs i allt högre grad i samband med att föräldrarnas missbruk utreds. En parlamentarisk kommitté arbetar på ett underlag för en framtida handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Detta är bra och ett steg i rätt riktning. Det är viktigt att barnens rätt till vård och stöd stärks och att barnens situation i familjer med missbruk uppmärksammas. Därför bör socialtjänstlagen och lagen om vård av unga, LVU, stärkas i denna riktning. Barnperspektivet måste vara i fokus när det gäller omhändertagande av barn i samband med missbruk. Barnen kanske inte direkt far fysiskt illa, men är glömda barn just för att föräldrarna i sin egen kaotiska situation inte förmår se barnen och deras behov. tillåts föräldrarna ha kvar sina barn trots att ett gravt missbruk förekommer. Föräldrar har inte med automatik rätt till sina barn utan perspektivet måste vara barnens rätt att må bra i en för dem positiv miljö att växa upp i, vilket inte alltid måste innebära med sina biologiska föräldrar. I socialtjänstlagen bör också skrivningarna stärkas om skyldighet att uppmärksamma barn från hem med missbruk på ett tidigt stadium, långt innan det är frågan om LVU eller LVM, genom att ta hjälp av exempelvis skolan. Inom skall det finnas samtalsgrupper och utbildad personal som kan hantera, stödja och hjälpa barn och ungdomar så snart det ges indikationer på att barnen har behov av stöd och samtal. Skolan spelar en viktig roll i detta och kopplingen mellan personal, skolpersonalen men också polisen bör underlättas genom kompetensutveckling och mer kunskap om barnens utsatta situation. har gett ut en sprida kunskap om anmälningsskyldigheten om missförhållanden som rör barn och allmänna råd om anmälan om missförhållanden. Men kraven i socialtjänstlagen bör skärpas med bl.a. krav på att även barnens situation utreds i samband med att föräldrarnas missbruk utreds samt att även barnen skall erbjudas stöd och hjälp. Barnens situation skall också regelbundet följas upp genom samarbete mellan skolan och .
mot · GT02So633 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa öronmärkningen av det specialdestinerade statliga anslaget till den preventiva verksamheten mot hiv/aids. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i fördelningen av de statliga medlen till särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna frivilligorganisationernas verksamheter skall prioriteras samt att anslagen inte skall fördelas till landstingens/regionernas och kommunernas ordinarie verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återredovisning av hur de statliga medlen till särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna har använts. Det är viktigt att budgetpropositionen även fortsättningsvis anvisar specialdestinerade statliga anslag till hiv/aids-prevention i storstadsregionerna. Jämfört kan vi dock konstatera att det i årets budgetproposition inte finns angivet att öronmärkningen av detta specialdestinerade anslag finns kvar. Vi anser således att det specialdestinerade statliga anslaget på , de s.k. öronmärkta storstadspengarna, till den hiv/aids-preventiva verksamheten i storstäderna skall anges som ett särskilt budgetanslag för att säkerställa den fortsatta verksamheten. Trots över två decenniers hivprevention smittas ett väsentligt antal personer i av hiv till följd av oskyddade sexuella kontakter. Indikationer finns på att antalet hivsmittade ökar även i gruppen män som har sex med män. Detta är alarmerande, och att i detta läge rusta ner hivpreventionen vore direkt förödande. måste fortsätta att bedriva en aktiv hivprevention direkt riktad mot de mest utsatta grupperna, av vilka män som har sex med män är en grupp. Den effektiva hivprevention som har bedrivits i beror till stor del på frivilligorganisationernas arbete. De har en trovärdighet när det gäller att nå ut till målgrupperna som ingen myndighet kan ersätta. Vi menar att det är orimligt att ha ett system som lätt leder till konflikter i det viktiga hiv/aids-preventiva arbetet. I stället för att ha det system som leder till konflikter och tolkningssvårigheter menar vi att man skall ha kvar specialdestineringen men att fördelningen av medlen skall ske på en central nivå, där frivilligorganisationer, kommuner och landsting från storstadsregionerna får söka på lika villkor. För att undvika att bidragen fördelas av en institution som själv bedriver egen preventionsverksamhet menar vi således att fördelningen bör ske på central nivå. Frivilligorganisationerna bör prioriteras framför ordinarie verksamhet vid landstingen/regionerna och kommunerna. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det är också angeläget med en återredovisning av hur de statliga medlen till särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna används. Riktlinjer för återrapportering och rutiner för utvärdering av medelsanvändningen bör tas fram. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GT02So635 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare intensifiera arbete inom EU för att få striktare och högre åldersgränser för alkoholinköp och konsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall arbeta för höjningar av minimiskatt på alkohol inom EU.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. har länge fört en restriktiv alkoholpolitik i syfte att minska det mänskliga lidande som följer i alkoholens spår. Tack vare denna politik med en hög alkoholskatt i kombination med alkoholmonopol och stränga åldersgränser som främsta instrument har haft en, jämfört med övriga , låg konsumtion och också mindre alkoholrelaterade sociala och medicinska problem än många andra länder. Men har möjligheterna att föra en folkhälsobefrämjande alkoholpolitik försvagats och konsumtionen har på bara ökat oroväckande mycket. Därmed närmar vi oss i rask takt den europeiska nivån. Konsekvenserna därav känner vi i form av ökad alkoholism, ökat rattfylleri, mer kvinnomisshandel osv. Ja, listan kan göras lång. Utvecklingen går utan tvekan i fel riktning, och länder inom EU sänker sina alkoholskatter för att inte tappa försäljningsandelar och skatteintäkter till grannländerna. Exempelvis sänkte sin alkoholskatt för att hade sänkt sin. Ännu har inte fattat något beslut om sänkt alkoholskatt. är det av den konsumerade alkoholen i som köps på Systembolaget. Många bra beslut har fattats om t ex strängare straff vid vidareförsäljning och förbud att förvara alkohol i lokaler där alkohol ej får säljas. Men det krävs fler åtgärder både . Minskad alkoholkonsumtion är ett måste med hänsyn till folkhälsa, risk för ökat våld i samhället och problematiken med alltfler onyktra förare på våra vägar. Därför måste vi tillsammans med övriga länder i intensifiera arbetet med att verka för höjning av de europeiska minimiskatterna på alkohol samt strängare åldersgränser och att minska de helt absurda införselkvoterna.
mot · GT02So638 · 2005-10-04 00:00:00 — Det finns många separata högkostnadsskydd, bland annat för mediciner, läkarbesök, sjukresor (i flertalet landsting), sluten vård (i några av landstingen), hemsjukvård (i vissa kommuner), näringslösning för vissa handikappade barn samt hjälpmedel för vuxna (i vissa fall i vissa landsting). Så trots alla skyddsnät kan de som får betala högsta beloppet i flera olika högkostnadsskydd och därtill har andra merkostnader få en tyngre kostnadsbörda, som dessutom ofta ska betalas ur ganska blygsamma inkomster. Högkostnadsskydden ska, där så är möjligt, samordnas, så att de mer effektivt håller nere de samlade kostnaderna för personer och familjer som är hårt drabbade av sjukdomar eller funktionshinder. Detta bör ge regeringen till känna. Det bidragssystem för handikapporganisationer som på regeringens förslag infördes har visat sig ge minskat stöd till många handikapporganisationer. Bidragssystemet är dåligt avpassat för organisationer som företräder små grupper av funktionshindrade och deras anhöriga. Flera sådana handikapp-, patient- och anhörigorganisationer har nybildats . De handikapp och sjukdomar som är bakgrunden till deras verksamhet ligger ofta långt vid sidan av de större, äldre och mer etablerade organisationernas verksamhet. Den vetenskapliga utvecklingen har inneburit att fler sjukdomar och funktionshinder än tidigare är kända och föremål för medicinska åtgärder på ett sådant sätt att nya grupper känner behov av att samlas i organisationer. Dessa grupper är ofta ganska små. De har inga realistiska förutsättningar att kunna ha verksamhet på så många håll att de kan sägas vara rikstäckande. Men de kan ha stor betydelse för funktionshindrade och deras anhöriga. Att bidragssystemet gör det svårt för dessa grupper att få stöd är en betydande brist. Reglerna bör ändras så att de garanterar att små handikappgrupper inte ställs utanför. Omläggningen av bidragssystemet har inte inneburit någon långsiktigt godtagbar lösning. Att döma av budgetpropositionen har regeringen fortfarande inte för avsikt att ändra reglerna för att tillgodose den kritik vi här redogjort för. Det behövs en översyn av bidragsreglerna och en sådan bör ske . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. befogenheter är begränsade jämfört med de andra ombudsmannaämbetena. Befogenheterna bör ses över. Även när det gäller resurser missgynnas . De organisationsförändringar som genomförs innebär i praktiken att anslagen minskar, som regeringen satsar mer på och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. har tidigare föreslagit att ska föras samman med , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning i ett ombudsmannaämbete. De olika ombudsmännen har många beröringspunkter. En gemensam myndighet skulle ge samordningsvinster och ett starkare skydd för medborgarna. Frågan utreds nu av . Vi avvaktar med nya yrkanden i väntan på kommitténs förslag.
mot · GT02So639 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall vara ett föregångsland och driva frågan internationellt att få kat klassat som narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsammans med andra biståndsgivande länder till katproducerande länder verkar för ett förbud av katodlingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en handlingsplan för att förebygga katmissbruk. 1 Yrkande 2 hänvisat till UU. Smugglingen av drogen kat har mer än fördubblats . Den vanligaste smuggelvägen är följande: flyg från , lastbilstransport med blomster- eller grönsaksbud till eller och slutligen bil över till . Verksamheten är så lukrativ att i katväxtens ursprungsländer odlas drogen istället för majs och annan föda. , som liksom amfetamin är en uppåtdrog, har länge varit en del av den somaliska kulturen och används för det mesta av män. Effekten av att tugga bladen från katväxten och svälja saften blir förhöjd självuppfattning, förföljelsetankar och aggressivitet. Katmissbruket leder till förödande ekonomiska och sociala följder. Trots detta är spaning efter kat en lågt prioriterad verksamhet eftersom det för att betraktas som grovt narkotikabrott krävs den otroliga mängden kat.
mot · GT02So653 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett privat företag inom LSS verksamhetsområde skall ha ett fullt ekonomiskt arbetsgivaransvar. Personer som av olika anledningar är beroende av en personlig assistans kan vända sig till den kommunala omsorgen eller till ett privat företag. Enligt socialtjänstlagen har kommunen alltid det yttersta ansvaret, ett faktum som är till för att trygga rätten till omsorg för den enskilde. Detta är en god tanke som går helt i linje med våra intentioner om ett samhällsansvar för den som behöver extra mycket stöd och hjälp. I det fall den enskilde vänder sig till ett privat företag så är det detta företag som anställer, bekostar och har arbetsgivaransvaret för den som anställs. Det finns dock ett undantag. När den anställde blir sjuk tar ofta kommunerna på sig betalningsskyldigheten för sjukkostnaderna, ofta genom skrivna avtal med företaget. Det finns inget uttalat lagstöd för detta, men en praxis har bildats. Det är inte rimligt att kommunen tvingas ta på sig kostnaden för en privatanställd men inte kan påverka vare sig arbetsmiljön eller anställningsvillkoren. Dessa merkostnader inverkar också i förlängningen negativt på kvaliteten i den egna kommunala omsorgen. Även om det är bra att kommunen har det yttersta ansvaret för den enskilde så borde det vara självklart att ett privat företag får ta både arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret fullt ut för sina egna anställda. Jag anser att det ovan beskrivna bör ses över.
mot · GT02So656 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att regeringen nu tar till sanktioner för att uppfylla det handikappolitiska handlingsprogrammet. genomfördes ett totalförbud för rökning på krogen. Innan beslutet togs så var det många som argumenterade såsom att förslaget skulle få katastrofala följder för krogarnas verksamhet. Så här efter beslutet så tror jag att ingen krogägare kan säga att man lidit några men av beslutet att förbjuda rökning. Samma sak sägs nu när det handlar om att krogar, restauranger och affärer är tvungna att tillgänglighetsanpassa sina lokaler så att funktionshindrade kan ta sig in. är konkursen nära, allt är jämmer och elände om man lyssnar på de privata näringsidkarna. Men samma sak kommer att hända med en tillgänglig miljö för funktionshindrade som med krogar utan rök. Försäljningen kommer att öka och krogarna, restaurangerna och affärernas omsättning kommer säkert att öka när fler får möjlighet att inta rollen som kund. Just nu är det ingen anpassning till Handikapphandlingsplanens mål alls ute hos det privata näringslivet. Därför bör regeringen fundera över vilka sanktioner man kan ta till så att något börjar hända med tillgängligheten i vårt samhälle. Orden från patient till medborgare måste förverkligas.
mot · GT02So663 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av prisreglering inom tandvården. Alltsedan föregående större reform inom tandvården har diskussioner förts om såväl kostnadsutvecklingen inom tandvården som människors tandstatus. För många innebär dagens tandvårdskostnader ett sådant ingrepp i den privata ekonomin att nödvändiga åtgärder får stå tillbaka för andra mera angelägna prioriteringar. Samhällets resurser inom området har i ökad utsträckning givits till äldre, långvarigt sjuka, funktionshindrade samt till förebyggande arbete bland yngre. I debatten har äldre personer ofta informerat om hur man föreslagits genomgripande åtgärder av munhålan via sina tandläkare, åtgärder som kraftfullt belastar såväl den enskildes ekonomi som samhällets insatser inom området. kan även konstateras att många åtgärder i munhålan görs på kliniker utanför gränser. förmedlingsverksamhet sker i framförallt men också i de större städerna. Det kan säkert finnas många vägar för att nå målet med en bättre tandstatus generellt sett i . Genom befintligt regelsystem har dock den totala kostnaden för verksamheten tenderat att passera de av samhället och medborgarna accepterade nivåerna, varför en mera grundläggande utvärdering av nuvarande system bör övervägas.
mot · GT02So667 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pensionärers kostnader i särskilt boende. När man blir gammal och behovet av hjälp ökar avseende vård och omvårdnad så är det många av de äldre som inte klarar kostnaderna med sin garantipension. För att klara att betala kommunen för mat och hyra måste de ta av sparat kapital. Många av de äldre har, trots en liten garantipension, lyckats spara en slant som enligt deras mening är en trygghet om något händer eller till hjälp för anförvanter den dagen de gått bort och begravning skall bekostas. Det bör därför finnas en gräns så att så länge det sparade beloppet inte överstiger så skall kommunerna inte kunna ta ut mer betalning för kostnader i särskilt boende än den berörde pensionärens nettopension.
mot · GT02So672 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att subventionera skolungdomars förbrukning av bindor och tamponger. De allra flesta kvinnor har menstruationsblödningar en gång . Detta medför en inte alldeles obefintlig utgift för bindor och tamponger, en utgift som män inte har. dras parallellen med att män måste köpa artiklar för rakning, men rakning är ett val medan menstruation är obligatorisk. Vuxna kvinnor kan och bör stå för kostnaden för bindor och tamponger själva. Dock har även flickor som fortfarande går i skolan samma utgifter för samma problem, men ingen inkomst. Dessa flickor borde få någon slags subvention för deras förbruk av bindor och tamponger eftersom de är tvingade till att förbruka dem. På ungdomsmottagningarna finns det gratis kondomer att tillgå, detta för att minska risken för spridningar av farliga sjukdomar och för oönskade graviditeter bland ungdomar. Det borde undersökas om något liknande system kan införas för bindor och tamponger, eller om det finns möjligheter att på annat sätt subventionera flickornas utgifter för detta.
mot · GT02So675 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av möjligheterna till en likvärdig nivå av tillsyn i hela landet i enlighet med alkohollagens bestämmelser och rekommendationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna inte bör kunna ta ut avgifter för en uppgift som inte utförs. har tidigare slagit fast vikten av att servering av alkohol sker under sådana former att medicinska och sociala skadeverkningar minimeras. Samhällets viktigaste instrument för att uppnå detta är alkohollagens bestämmelser och tillsynen av att dessa efterlevs. rekommenderar kommunerna att besöka varje tillståndshavare minst en gång . Trots detta fungerar tillsynen mycket ojämnt i kommunerna. Vissa kommuner tar tillsynen på stort allvar och besöker samtliga anläggningar med utskänkningstillstånd. Kommuner som , och gör i genomsnitt dubbelt så många tillsynsbesök som antalet anläggningar i kommunen. Det finns även små kommuner som sköter sitt åtagande på ett bra sätt. I andra kommuner fungerar tillsynen inte alls. är det av kommunerna som över huvud taget inte gör några tillsynsbesök, och många fler som besöker en mindre andel av de anläggningar som serverar alkohol. Trots att länsstyrelserna och uppmärksammat och kritiserat detta har inte situationen förbättrats. Detta trots att kommunerna har rätt att ta ut tillsynsavgifter som täcker samtliga kostnader förknippade med tillsynen. Detta innebär att vissa anläggningar med utskänkningstillstånd kontrolleras fem till , medan andra inte kontrollerats . Trots att alla kommuner tar ut en tillsynsavgift! Därmed fungerar inte samhällets kontroll av att alkohollagens bestämmelser följs. Ej heller att serveringen av alkohol inte ger upphov till alkoholpolitisk olägenhet eller sociala skador. Detta är ett oacceptabelt förhållande och strider mot intentionerna i alkohollagen och andra av fattade beslut och bör därför rättas till. Det är också orimligt att kommunerna kan ta betalt för en tjänst som inte utförs.
mot · GT02So676 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av 65-årsgränsen för olika handikappstöd. I arbetet med att förverkliga de nationella målen för handikappolitiken sägs bl.a. att inriktningen är att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, att bekämpa diskriminering mot personer och att ge barn, unga och vuxna förutsättningar till självständighet och delaktighet. Handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällssektorer. Genom personella och ekonomiska insatser har lagstiftningen utformats för att tillgodose olika stödbehov för personer med funktionshinder. För flera olika stödformer gäller en övre åldersgräns för att få tillgång. Regelverket för exempelvis vissa hjälpmedel och bilstödet är utformat med en 65-årsgräns. En sådan åldersgräns ter sig alltmera otidsenlig i då människor är aktiva och även i arbete långt efter 65-årsdagen. Ett aktivt åldrande måste naturligtvis också underlättas för personer med funktionshinder. Utgångspunkten för bedömning av stödinsatser bör istället vara det faktiska behovet hos den enskilde, snarare än en snäv åldersregel. Med hänvisning till ovanstående bör regeringen överväga att göra en översyn av gällande åldersrelaterade regelsystem inom handikappområdets stödformer.
mot · GT02So677 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vårdgivarval inom äldreomsorgen. Den framtida äldreomsorgen berör oss alla. Dagens äldreomsorg är inte helt problemfri. I en nyligen publicerad rapport från konstateras att svenska folkets förtroende för kommunerna minskar. Detta hänger säkert samman med kommunernas brist på leverans, t.ex. när det gäller äldreomsorgen. Hur kommer det att bli när de gamla blir betydligt fler och mer krävande? är det troligt att dragkampen om välfärdsstatens resurser kommer att ha hårdnat väsentligt. Nya samhällsinnovationer måste skapas, avseende både styrningen av äldreomsorgen och innehållet i tjänsterna. antog en nationell handlingsplan för äldrepolitiken för perioden 19992001. Handlingsplanen betonar värdet av mångfald av vårdgivare. Den understryker värdet av att nya företag, kooperativ, idéburna organisationer, privata företag med flera får möjlighet att medverka i vården. Ambitionen är att den enskildes valmöjligheter ska vara stora som de av kommunen utsedda vårdgivarna ska hålla hög kvalitet. För att tillmötesgå medborgarnas intressen måste kommunerna i allt högre utsträckning erbjuda service istället för myndighetsutövning. Ett problem och ofta hinder för alternativa aktörer inom äldreomsorgen, och därmed mångfalden, är lagen om offentlig upphandling. är det ett fåtal kommuner som har infört vårdgivarval inom äldreomsorgen, och det råder stor oklarhet i hur upphandlingsreglerna ska tolkas vid vårdgivarval. I vissa kommuner tolkar man lagen som att man inte behöver upphandla äldreomsorgen, medan man i andra kommuner anser att den måste upphandlas vid konkurrensutsättning. Kommunen ska alltid vara ansvarig för att äldre i behov av omsorg ska få sina behov tillgodosedda. Ingen ska behöva tacka nej till omsorg på grund av ekonomiska begränsningar. Alternativa driftsformer inom äldreomsorg ska vara ett komplement som stimulerar utvecklingen av den kommunala verksamheten. Likt barnomsorgens utveckling som gav föräldrarna en valfrihet, med komplement till de kommunala daghemmen, bör äldreomsorgen utvecklas och alternativ till den kommunala äldreomsorgen välkomnas. Det ena utesluter inte det andra. I en situation med en mångfald av aktörer har organisationer utan vinstsyfte stora fördelar i förhållande till vinstsyftande företag. I exempelvis kooperativ, ideella organisationer och stiftelser är vinsten ett medel för utveckling av verksamheten, inte ett kortsiktigt mål för att ge största möjliga ekonomiska utdelning till aktieägarna i form av värdetillväxt och/eller avkastning. Verksamhetens lokala förankring och demokratiska styrform ger både äldre, anhöriga och personal större möjligheter att påverka verksamhetens utformning och prioriteringar.