mot · GT02Kr417 · 2005-10-05 00:00:00 — i en satsning på kultur för barn och unga4 4.2En kultur- och musikskola i varje kommun5 4.3Se över utbildningen av dramapedagoger5 5Dans, musik och teater5 5.3Regional musik, teater och dans8 5.3.1Ökat stöd till Göteborgsoperan9 5.3.2Ingen skatt på traktamenten och reseersättningar9 5.4Bättre villkor för de fria grupperna9 6.1Sveriges Radios ansvar för konstmusiken10 6.3Gemensam satsning på unga musiker11 6.5Förbättra villkoren för musikarrangörer13 7.1Förändra Statens konstråds verksamhet13 7.4Hemslöjd en viktig del av vårt svenska kulturarv15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kultursatsning för barn och unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målsättningen en musik- och kulturskola i varje kommun.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning som ser över efterfrågan av och utbildningssituationen för dramapedagoger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pris- och löneomräkningen för de fria grupperna och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändamålsfastigheternas hyror. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medvetet skall prioritera verksamhet utanför . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av resurser till länsmusiken samt annan regional musik-, teater- och dansverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för statens anslag till de regionala kulturinstitutionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om traktamenten och reseersättningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen för de fria grupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om scener för populärmusiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar för konstmusiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det gemensamma ansvaret för utbildningen av unga musiker.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en utredning om spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i Statens konstråds verksamhet utifrån den översyn som är genomförd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på konstpedagogiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om form och design. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om filmavtalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medel till regionala filmcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentlighetsprincipen bör gälla för Stiftelsen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av reformarbete för att bevara kulturarvet av rörliga bilder. 1Yrkandena 2, 3 och 13 hänvisade till UbU. 2Yrkande 9 hänvisat till SkU. Människan har en inbyggd skaparlust. Så länge vi vet har människor uttryckt känslor och önskningar genom konsten. Långt innan människan var bofast uttryckte hon sig genom bilder och danser, och små barn tecknar och dansar ofta helt naturligt. Livet måste vara något mer än att bara överleva. Vi måste alla finna sätt för att känna njutning i livet, och konsterna kan vara ett sätt. Det handlar både om att ge uttryck för sin egen skaparlust och om att ta emot och njuta av det andra skapar. Små barn har ofta en självklar inställning till kultur och skapande. Denna naturliga skaparlust och nyfikenhet bör tas till vara och stärkas av såväl föräldrar som andra vuxna runt barnet. välkomnar den aktionsgrupp för barnkultur som tillsattes för att utveckla barnkulturen. Aktionsgruppen ska presentera sin rapport, och vi hoppas att det ska resultera i konkreta förslag för hur det offentliga ska stärka sina satsningar för barnkulturen i hela . i en satsning på kultur för barn och unga Kulturen främjar det kreativa tänkandet och fantasin och därmed inlärningsförmågan. Kulturverksamhet gör det möjligt för människor med olika bakgrund att mötas på lika villkor. Det är viktigt att förskolan och skolan kan erbjuda olika former av kulturaktiviteter för eleverna. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök utan bör i stället vara en ytterligare dimension i skolarbetet. För att på bästa sätt ta till vara till exempel teater- eller museibesöket bör samarbetet mellan skolorna och teater- och museibranschen stärkas. Det finns flera goda exempel på skolor som aktivt arbetat med till exempel drama- eller musikpedagogik och som därigenom förbättrat såväl inlärningen som arbetsmiljön i skolan. För att möjliggöra detta vill införa ett statlig bidrag för kultur för barn och unga. Bidraget är , vilket motsvarar per barn och år. Syftet är att stärka förskolebarns och grundskoleelevers tillgång till professionell kulturell verksamhet. Bidraget kan både användas för direkt stöd för kulturverksamhet på skolorna/förskolorna men det kan även gå direkt till teatergrupper eller museer för att de ska kunna erbjuda kostnadsfri kulturverksamhet för skolor och förskolor. Det är också viktigt att folkbildningens och folkrörelsernas kompetens som kulturarrangörer tas till vara i denna satsning. Deras engagemang kan ha särskilt stor betydelse i mindre orter där tillgången till kulturupplevelser är begränsad. 4.2En kultur- och musikskola i varje kommun De kommunala kultur- och musikskolorna har under grundlagt och utvecklat många människors musikintresse. har stödet till kultur- och musikskolorna minskat, men har siffrorna vänt och pekar nu något uppåt. De flesta kommuner har insett betydelsen av dessa skolors verksamhet, men tyvärr är det åtta kommuner som helt saknar musik- och kulturskola. Ett viktigt arbete för musik- och kulturskolorna bedrivs av SMoK, . Det pris som SMoK utdelar till årets bästa kultur- och musikskola har bidragit till att öka uppmärksamheten kring deras betydelse för hela kommunens utveckling. anser att det bör finnas en kultur- och musikskola i varje kommun och att alla barn ska ha möjlighet att få spela ett instrument under sin skoltid. 4.3Se över utbildningen av dramapedagoger Ett område med direkt anknytning till kultur och skola är det alltmer efterfrågade dramapedagogiska arbetet. Dramapedagogiken används till exempel med stor framgång i olika problemsituationer i skolan, men också organisationer, föreningar, vårdsektorn och näringslivet använder sig av dramapedagogik. Dramapedagogernas utbildningssituation måste aktualiseras. Yrkesutbildningen bedrivs endast i mycket liten skala, och många söker till det begränsade antalet utbildningsplatser. Behoven av dramapedagogik är stora, och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger med råge tillgången. majoritet har i tidigare behandling av denna fråga hänvisat till att det inom den nya lärarutbildningen finns en möjlighet att ha drama som tillval. Det är anmärkningsvärt att majoritet inte kan se skillnaden på en utbildning i dramapedagogik och ett tillvalsämne inom . Vi vidhåller därför vårt tidigare krav på en utredning som ser över efterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger. 5Dans, musik och teater , musik och teater är konstformer som var och en spelar sin unika roll för den skapande människan. Det är konstformer som alla människor har en relation till och kommer i kontakt med. Särskilt musiken har en nära och gränslös betydelse för människor. Musiken finns tillgänglig för alla människor dygnet runt genom radio, tv och cd-skivor. Få andra kulturområden visar med sådan tydlighet hur kultur kan bidra till mänskligt välbefinnande. Teater är en konstform som ger stora möjligheter till inlevelse och identifikation. Antalet besökande vid teatrarna ökar . Den sammanlagda publiksiffran för var 3,54 miljoner vid de 21 935 föreställningar som framfördes. av dessa var barn- och ungdomsföreställningar. är ett uttrycksmedel för individen, som den har en social funktion som kan stärka gemenskap och samarbetsförmåga. som konstnärligt uttryck har länge betraktats som en exklusiv konstform men befinner sig i ett expansivt skede. Intresset för att se dans på scen har ökat, liksom intresset att själv delta i dansaktiviteter. Inte minst gäller detta barn och ungdomar. Den nya satsningen på dans i skolan som har initierats av Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom och Myndigheten för skolutveckling kommer förhoppningsvis att ytterligare stärka denna utveckling. Den verksamhet som bedrivs inom musik-, teater- och dansområdet visar att gränserna mellan det professionella kulturlivet och amatörverksamhet handlar mer om gradskillnad än artskillnad och att den breda amatörverksamheten är en förutsättning för den specialiserade professionella nivån och vise versa. Vår syn på och stöd till amatörkulturen redovisas i motionen Folkrörelser och folkbildning. År har , teatrar, orkestrar, fria grupper och andra kritiserat den bristande pris- och löneomräkningen för kultursektorn. Regeringen fortsätter hävda att de gör stora satsningar på området trots att verkligheten innebär alltmer urholkade anslag. I sitt budgetunderlag lyfter fram denna fråga som en av de mest prioriterade inom kultursektorn. Regeringen hävdar att det inte kan gälla andra regler för statsbidragen inom kultursektorn än för statsbidragen inom andra områden. Problemen ligger dock i att vissa anslag inom kultursektorn inte omfattas av någon pris- och löneomräkning över huvud taget trots att större delen av anslagen går till löner. Det gäller till exempel anslaget till de fria grupperna och till . Det finns all anledning att rikta kritik mot regeringens sätt att handskas med denna fråga. Problemet har varit väl känt och måste åtgärdas. gjorde kulturutskott ett uttalande till regeringen i denna fråga men trots detta har inget hänt. gör regeringen förhållandevis stora anslagsökningar till de fria grupperna och till men fortfarande föreslås inte någon generell pris- och löneomräkning. Det innebär att de akuta problemen löses, men om kommer anslagen återigen ha urholkats och situationen blir den samma som . kräver att anslagen till de fria grupperna och omfattas av pris- och löneomräkning samt att regeringen tar ett helhetsgrepp kring detta problem på hela kulturområdet. Nationalscenernas betydelse både som förvaltare av det kulturella arvet och för konstnärlig förnyelse kan inte överskattas. De har från sin centrala position ett ansvar för att stärka intresset för och utvecklingen av teater, dans och musik i vårt land. Ett problem som tyvärr kastat sin skugga över riksinstitutionernas verksamhet har varit frågan om pensionerna. Statministern utlovade så sent som i regeringsförklaringen att pensionsfrågan nu äntligen skulle lösas i den kommande budgetpropositionen. kan vi se att det var enbart tomma ord. Frågan om de höjda pensionspremierna för institutionerna verkar visserligen förhandlingar vara löst, men frågan om den så kallade Pisapensionen och den kompletterande tjänstepensionen för dansare och skådespelare skjuts än en gång . Än en gång får vi läsa att regeringen kommer att återkomma i dessa frågor. Det är oansvarigt. Vi utvecklar vår syn vidare på detta område i en gemensam motion med , , Konstnärernas villkor. Riksinstitutionerna inom musik, dans och teater drabbas även av regeringens generella neddragning på samtliga anslag . I praktiken innebär det att institutionerna inte får fullständig ersättning för pris- och löneökningar . Operan och Dramatiska Teatern är i högsta grad levande kulturklenoder. Det är angeläget att dessa nationella institutioner är öppna och tillgängliga för en bred allmänhet så att den del av kulturarvet som de förmedlar kan föras vidare till kommande generationer. Verksamheten vid dessa nationalscener måste ständigt förnyas och hålla en hög konstnärlig kvalitet. På så sätt kan de vara en inspiration för andra mindre institutioner runtom i landet. Hyrorna har, liksom för många andra kulturinstitutioner, varit ett problem för Operan och (se även motion Arkiv, bibliotek och museer). En allt större del av anslagen har gått till att bekosta hyran för deras stora fastigheter. För att möta kritiken mot hyressättningen för ändamålsfastigheterna tillsatte regeringen en kommitté som fick i uppdrag att se över hyressättningen inom kultur- och högskolesektorn. Denna överlämnade sitt betänkande (SOU 2004:28), och där konstateras att det finns många brister när det gäller hyressättningen för ändamålsfastigheter. Vi förväntar oss att regeringen återkommer till med förslag utifrån kommitténs betänkande. gör svensk och internationell samtida koreografi på hög professionell nivå tillgänglig. Eftersom dansen, till skillnad från teatern, saknar fasta institutioner ute i landet har blivit ett nationellt verktyg för att lyfta fram dansen som konstform. De producerar ingenting själva utan fungerar som en gästscen där såväl nationella som internationella grupper kan finna en publik. har lyckats med det svåra konststycket att locka nya grupper till att intressera sig för den moderna dansen. av publiken är . påpekanden från bland annat har regeringen börjat arbeta med frågor kring dansen och dansens infrastruktur runtom i hela landet. fick ett samordnande ansvar för att skapa Dansnät . Det är en organisation som haft det nationella uppdraget för dans. Satsningen på Dansnät permanentas nu av regeringen, vilket vi välkomnar. har även på regeringens uppdrag tagit fram ett nationellt handlingsprogram för dansen, och en överenskommelse om att stärka dansen i skolan har gjorts. Allt detta är mycket positivt. är det dock viktigt att den verksamhet som initierats följs upp och ges långsiktiga förutsättningar. I sitt budgetunderlag lyfter fram dansen som en av de tre viktigaste områdena för satsningar . Vi stöder därför de föreslagna anslagsökningarna bland annat för skapandet av en Dansallians motsvarande och satsningarna på dansen inom den fria scenkonsten. har mycket stor betydelse för svenskt teaterliv. verksamhet ger människor i hela landet möjlighet att se god teater av hög kvalitet. Den konstnärliga kvaliteten i verksamheten är hög, vilket gör teatern till en inspirationskälla för förnyelse av svensk teaterkonst. Uppgiften att sprida teater över hela landet är viktigaste uppgift, och deras decentraliserade organisation av teaterföreningar ligger väl i linje med den kristdemokratiska kulturpolitiken. driver också en mycket framgångsrik teaterverksamhet vid i . ambition måste dock även fortsättningsvis vara att bedriva en större andel av sin verksamhet ute i landet så att inte verksamheten alltmer koncentreras till . genomförs av föreställningar i . Det måste finnas en medveten strävan att minska detta antal till förmån för andra län. Det är också viktigt att strävar efter ett nära samarbete med de regionala teatrarna så att de inte konkurrerar med utan kompletterar varandra. 5.3Regional musik, teater och dans Runtom i bedrivs en levande och kraftfull kulturverksamhet i olika former. Detta är en lika viktig del av det svenska kulturlivet som det som sker i våra storstäder, om än mindre uppmärksammad. anser att staten kan bidra till att skapa ett levande genom att ge näring till regionala kulturcentrum. Dessa regionala centrum av scener och kulturella mötesplatser kan verka som stödjepunkter för att sprida kulturen i hela landet. Att det finns välfungerande scener för musik, dans och teater är också en förutsättning för att den regionala kulturen ska frodas. För att möjliggöra ett förstärkt arbete för den regionala kulturen anser vi att bidragen till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner ska öka. har stora nedskärningar gjorts på detta område. Vi gör därför en satsning på . För att en regional kulturinstitution ska få statliga stöd krävs att regionen eller kommunen där institutionen ligger satsar lika mycket som staten. Sänker regionen sitt anslag sänker även staten sitt anslag. På detta sätt krävs ett ansvarstagande från regionen för kultursatsningarna i deras område. Vi anser att detta är en bra ordning. Däremot måste det vara lika självklart att om regionen höjer anslaget ska även staten höja anslaget. Men så är det inte . Det anser vi vara obegripligt och begär att regeringen ändrar policyn för detta. Det är också viktigt att de bidragssystem som formas på nationell och regional nivå kompletterar och förstärker varandra. har i undersökningar konstaterat att kulturinstitutioner, grupper och föreningar ibland ställs inför motstridiga målsättningar för att få statligt respektive kommunalt stöd. Det är inte rimligt. För att kulturen ska få fäste ute i regionerna krävs vissa fasta institutioner. är en sådan institution som fått stor betydelse för kulturlivet i regionen. Sedan invigningen 1994 har den uppnått mycket goda resultat och nått ut till en bred publik. Repertoaren är bred och innehåller såväl nyskapande opera- och dansverk som mer publikfriande musikaler och dansuppsättningar. har operan haft en beläggning på på vilket är högre än i . Vi vill ge ett ökat stöd till som en del i den regionala musik-, teater- och dansverksamheten. 5.3.2Ingen skatt på traktamenten och reseersättningar Ett stort problem för kulturinstitutionerna, och då särskilt de regionala, är frågan om inhyrda artisters traktamenten och resekostnader. är teatrar och orkestrar tvingade att betala skatt och sociala avgifter för artisternas resor, boende och traktamenten. Detta har inneburit kraftigt ökade kostnader framför allt för de scener som ligger långt från storstäderna. Resultatet har blivit att teatrarna har mindre resurser att lägga på uppsättningarna. Vi anser inte att detta är rimligt och kräver därför att regeringen gör en översyn över lagstiftningen på detta område. Militären och företag inom byggbranschen som verkar på andra orter än där arbetarna är bosatta slipper avgifter av detta slag. Det borde även gälla kulturinstitutionerna. 5.4Bättre villkor för de fria grupperna De fria grupperna har en självklar plats i svenskt kulturliv och de står för mer än en tredjedel av alla föreställningar som framförs i . De är som en frisk vind som blåser genom och de söker sig på otraditionella vägar fram till en ny publik. Ingen kan ifrågasätta de fria gruppernas betydelse, och det är därför en självklarhet att de ska ges rimliga ekonomiska villkor att fortsätta verka. Anslaget till de fria grupperna kompenseras inte för pris- och löneökningar trots att en stor del av anslaget går just till löner. Eftersom de flesta fria grupper även är anslutna till gällande kollektiv- och pensionsavtal är den bristande löneomräkningen ett stort problem. För att de fria grupperna ska kunna leva upp till sina åtaganden tvingas stödja allt färre grupper, vilket naturligtvis inneburit ett dråpslag för många fria grupper. Många skådespelare, dansare och musiker arbetar under förhållanden som vi aldrig skulle acceptera för andra yrkesgrupper. Att ha någonstans att repetera, att få lön, att hinna repetera, är några av de grundläggande verksamhetsfrågor där offentliga kulturmedel kan verka stödjande för de fria grupperna. För att kompensera de fria grupperna för den bristande pris- och löneomräkningen och för att möjliggöra nya satsningar på detta område föreslår att regeringens förslagna satsning på blir en permanent anslagsökning även . Det innebär en satsning på , vilket är en ökning med i jämförelse med regeringen. Musiken har en särställning bland konstformerna. Genom radio och tv når musiken ut till alla människor och är en naturlig del i vardagen på ett annat sätt än de flesta andra konstformer. sänder musik och televisionen . Därtill kommer de kommersiella radiokanalerna som ofta i stort sett har enbart musik i sitt utbud. Radions musikutbud når på ett oöverträffat sätt ut till alla människor, och det är därför viktigt att deras utbud speglar musikens bredd och att såväl äldre som nyproducerad svensk musik ges utrymme. Den inspelade musiken kan dock aldrig ersätta det levande framförandet. Konserter med levande musik spelar en omistlig roll i musiklivet. Mer än hälften av befolkningen går på minst en konsert , vilket gör konserten till en av de mest spridda kulturaktiviteterna i . Eftersom det finns ett så stort intresse för konserter är det viktigt att det finns ett utbud som representerar olika delar av musikområdet. har bland annat påpekat bristen på scener för populärmusiken, vilket bör uppmärksammas av riksdag och regering. bör få i uppdrag att se över vad som krävs för att de ska ha möjlighet att stödja en utveckling av scener för populärmusiken. 6.1Sveriges Radios ansvar för konstmusiken har ett särskilt ansvar för att garantera en bredd i musikutbudet. Det är en bredd som de kommersiella kanalerna inte kan erbjuda. Ansvaret för mångfald och kultur regleras i SR:s sändningstillstånd. Vi ser därför med oro på den diskussion som pågår inom SR om att eventuellt sluta sända klassisk musik/konstmusik i radions kanal P2. Anledningen sägs vara alltför få lyssnare, och i diskussionerna har det nämnts att konstmusiken enbart ska erbjudas via Internet. Många äldre lyssnar på P2. De saknar ofta kunskap om och tillgång till Internet. Att enbart erbjuda konstmusiken via nätet skulle därför stänga ute många av dem som lyssnar på kanalen. Enligt en nyligen publicerad utredning från Svensk Scenkonst och lyssnar av svenskarna regelbundet på konstmusik. Det visar att det finns en stor potential för en kanal som är inriktad mot denna genre. Runtom i landet finns ett antal större och mindre professionella orkestrar som med stöd av stat, kommuner och landsting framför orkestermusik i hela landet. Det är såväl fria musikgrupper som regionala orkestrar och länsmusiken. Orkestrarna är beroende av bidrag från det offentliga, vilket också gör dem sårbara för förändringar i den offentliga budgeten. har i sin utredning orkester.nu efterfrågat en ökad långsiktighet från stat, kommun och landsting när det gäller stöd till orkesterinstitutionerna. Även om orkesterverksamheten finns spridd i hela landet är verksamheten fortfarande på många sätt storstadscentrerad. Det är i storstäderna , och som de stora institutionerna finns, här sker den övervägande delen av utbildningen av musiker och här finns de största möjligheterna att verka på frilansbasis. Många orkestrar ute i landet har därför ofta problem med rekrytering av till exempel vikarier. Det finns också många platser i landet dit orkestrarnas verksamhet aldrig eller mycket sällan når. Det är därför särskilt viktigt att de regionala orkestrarna får ekonomiskt stöd för att öka sin turnerande verksamhet. har i sin utredning också påpekat ett problem som rör själva orkesterorganisationen. har länsmusikens verksamhet alltmer inneburit att starta och/eller utveckla orkestrar och orkesterverksamhet. Det har inneburit att två parallella organisationer för orkestermusik håller på att byggas upp, både de regionala orkestrarna och länsmusiken. ser en risk i en sådan utveckling som kan innebära att det ursprungliga länsmusikuppdraget försvinner. I enlighet med en kristdemokratisk motion gav ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av orkestrarnas situation. Utredningen tillsattes och ska avslutas . Vi ser med spänning fram emot resultaten av utredningen, och vi hoppas att den kan bli startskottet för satsningar och reformarbete inom orkestermusiken. 6.3Gemensam satsning på unga musiker Ett ökande problem för orkestrar i hela landet är rekryteringen av unga musiker. Även på musikhögskolorna har man uppmärksammat att antalet sökande har minskat för vissa instrument och kunskapen hos de sökande har försämrats. En av anledningarna tros vara bristande utbildning i de kommunala kultur- och musikskolorna.