mot · GT02Ub426 · 2005-10-02 00:00:00 — Vi vet att det finns ett stort intresse hos ett antal kommuner att införa flexibel skolgång. Vi anser därför att regeringen omgående bör stärka möjligheterna för flexibel skolgång. Vad som ovan anförts om flexibel skolgång bör ges regeringen till känna. Betygen är en viktig del av målstyrningen. De ger en tydlig information till elev och föräldrar om hur långt eleven har kommit på väg mot måluppfyllelsen. De är inte bara en utvärdering av elevernas kunskaper, utan tvingar skolorna till utvärdering av hur väl de lyckats stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Det har också visat sig att betygen är centrala för elevens rätt till särskilt stöd. När eleverna söker till gymnasieskolan används betygen som urvalsinstrument och då spelar betygen en viktig roll. Betyg sätts i tre steg först i åttan och de nationella proven är obligatoriska först i nian. Vår utgångspunkt är att betyg ska sättas sex i sex steg. anser att betyg ska ges tidigare och i fler steg. Detta bör ges regeringen till känna. vill genomföra en särskild satsning innefattande matematik-, läs- och skrivutveckling från förskolan och genom hela . Baskunskaperna i skolan måste stärkas. Till detta har den kommande treårsperioden avsatt totalt . Nedan presenteras några moment som bör ingå i ett sådant program: Specialisttjänster för lärare inrättas. Ett självklart område för sådana specialisttjänster är resurslärare för läs- och skrivutveckling samt matematik. Ett nationellt kvalitetsinstitut (se nedan) bör få i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsdatabas, med exempel på hur man arbetar med läs- och skrivproblem på olika skolor, och göra den tillgänglig på Internet, för såväl lärare som elever och föräldrar. bör även få i uppdrag att samla och sprida goda exempel om hur lusten att lära stimuleras samt hur motivation, arbetsglädje, självkänsla, självförtroende och empati kan stärkas och utvecklas inom skolan. Införande av tester för att tidigt kunna upptäcka de elever som har olika slags läs- och skrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som till exempel ordkedjetester, bör genomföras för att möjliggöra tidiga insatser. Utveckling av läromedel för elever med läs- och skrivsvårigheter. Stimulera forskning kring läs- och skrivsvårigheter. befinner sig fortfarande i bakvattnet vad gäller sådan forskning. Lärare i skolan bör kunna ta tjänstledigt på hel- eller deltid för att ägna sig åt forskningsarbete och därigenom blir det en närmare anknytning mellan forskning och praktisk verksamhet i skolan. Skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetet. Skolbibliotekarier kan spela en avgörande roll för elever genom att med sin sakkunnighet bistå eleverna i deras skolarbete. Vad som ovan anförts om att stärka baskunskaperna i skolan genom en satsning på matematik-, läs- och skrivutveckling bör ges regeringen till känna. Stärk elevens rätt till stöd Om vi ser på hur det fungerar på högskolor och universitet i jämförelse med grundskola och gymnasieskola är skillnaderna för elever med funktionshinder stora. får studenter på högskolan hjälp med till exempel förlängd tid för examina, tillgång till andra examinationsformer, pedagogiskt datorstöd, extra stöd från läraren genom extra undervisning, anteckningshjälp och läromedelsutveckling. Dessutom avsätter varje universitet och högskola av sina anslag från staten för olika insatser för studenter med funktionshinder. Dessutom ökar regeringen anslaget för elever med funktionshinder som går högre utbildning. I får eleverna förlita sig till grundskoleförordningen och att skolan och kommunen tar sitt ansvar. begär en översyn för att stärka det stöd som eleven har rätt till enligt grundskoleförordningen. Detta bör ges regeringen till känna. Reform 2: Lokal makt Den goda skolan kan bara formas lokalt på varje skola. Därför måste staten och kommunerna ge bästa möjliga förutsättningar för att den goda skolan kan formas runt om i landet. Vi som politiker måste våga ge större utrymme för den initiativkraft och skaparförmåga som finns hos lärare, elever, föräldrar och närsamhälle. Kommunen måste fokusera på den enskilda skolans möjligheter och decentralisera fler beslut ut till skolan ända in i klassrummen till elever och lärare. Kommunerna ska inte ägna sig åt detaljstyrning av skolans inre verksamhet. Skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men också avkrävas större ansvar. Lärare och rektorer ska ha stor frihet att lägga upp skolans arbete utifrån sina yrkeskunskaper om lärande och undervisning. Vi anser därför att ansvarsfördelningen ska förtydligas och det politiska inflytandet över skolans verksamhet måste minska. Vi välkomnar förslag om att ge professionen ett tydligare ansvar för skolans utveckling och inre organisation. Utvärdering och kvalitetsfrågor är mycket viktiga i ett decentraliserat system för att garantera likvärdighet oavsett var i landet undervisningen ges. Med en decentraliserad makt är det viktigt att ansvaret görs tydligt och att det görs klart att misslyckanden i skolan inte är godtagbara. vill införa ett ge kommunerna stöd i deras kvalitetsarbete. har delats i två myndigheter där står för granskning och tillsyn och ansvarar för utvecklingsfrämjande insatser. För att ge kommunerna stöd i kvalitetsarbetet anser att ett fristående nationellt kvalitetsinstitut bör inrättas, i stället för . Ett nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Ett sådant institut bör ha till uppgift såväl att sammanställa uppgifter för nationella jämförelser som att utveckla metoder för att förbättra utvärderingen och stödja kommunernas kvalitetsarbete. Regeringen bör ta initiativ till inrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut. Detta bör ges regeringen till känna. gör en extra satsning på detta kvalitetsinstitut på . Dessa pengar kommer att gå till en investering för att få barnen att må bättre. är det många elever som har ont i magen när de går till skolan för att de oroar sig över något som känns jobbigt antingen hemma eller i skolan. Andra kanske inte kan somna när man vet att en skolvecka ligger framför en. Vissa elever kan inte koncentrera sig för att de sitter för mycket stilla. Därför vill att det nationella kvalitetsinstitutet upprättar ett program för att förbättra barns fysiska och psykiska hälsa. Programmet ska vara riktat direkt mot skolorna för att arbeta konkret med dessa frågor. Detta behövs dels för att det är en orimlig situation att så många barn mår dåligt som , dels för att man som elev inte tar till sig kunskap och erfarenheter om man har ont i magen eller inte rör på sig tillräckligt. Öka elev- och föräldrainflytandet Varje skola har ett uppdrag att se till att alla elever får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen. Eleverna ska ha ett inflytande redan från skolstart som sedan växer med stigande ålder. Elevinflytande får inte bara vara vackra ord som står i läroplanerna men sällan efterlevs. Det krävs en förändrad syn på elever och deras rätt till inflytande och skyldighet att ta ansvar för läroprocessen. medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet som genomförs i hela landet. Det är glädjande att regeringen nu anser att möjligheten för skolor att inrätta lokala styrelser bör permanentas. Tyvärr skriver regeringen inget om när den tänker genomföra detta. Vi menar att erfarenheterna nu finns för att gå vidare och permanenta försöksverksamheten. Då styrelserna blir permanenta bör deras ansvar, befogenheter och resurser bestämmas så att skiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap och föräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan finnas anledning att se över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra än föräldrar och elever att delta i styrelserna. Vad som ovan anförts om att införa lokala skolstyrelser bör ges regeringen till känna. Reform 3: Fler lärare Det behövs fler vuxna i skolan: fler lärare, skolkuratorer, specialpedagoger, skolsköterskor, bibliotekarier etc. Lärarna är en av de viktigaste resurserna i skolan. Har vi lärare som trivs bra i skolan har vi också en bättre förutsättning för elevernas lärande. Vad som ovan anförts om lärarnas betydelse bör ges regeringen till känna. Det är uppenbart att dagens lärarutbildning behöver förbättras. Vi behöver en utbildning som innehåller både goda ämneskunskaper och pedagogisk träning, som fokuserar på elevernas motivation till studier och lusten att lära. Dagens utbildning ger för dåliga ämneskunskaper och saknar en innehållsrik och bra praktik. ser tre åtgärder som behövs för att vi ska kunna få lärare som är kunniga och trygga i sin yrkesroll och därmed trygga elever med goda baskunskaper: Förbättra förutsättningarna för lärarstuderande att komma ut på praktik. Strama upp och förbättra studierna i metodik för läsinlärning. Här är praktiken viktig och lärarstudenterna måste ut under sin utbildning. Praktiken ska ske i de lägre stadierna då eleverna håller på att lära sig att läsa. Stärka kunskaperna, metodiken och fördjupningen i de olika ämnena på lärarutbildningen. Stärk kunskaperna i motivation och lustfyllt lärande. kräver med tanke på de fyra punkterna ovan en översyn av lärarutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. Skolledaren/rektorn ska ha det pedagogiska ansvaret för den utbildning som bedrivs på skolan. Därför bör skolledaren avlastas när det gäller administrativa och ekonomiska ärenden som inte rör det pedagogiska ansvaret. Ett sätt att förbättra rollen som skolledare är att stärka skolledarutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. Kvaliteten på lärarinsatsen är en av de viktigaste faktorerna när skolorna ska förbättras. Effektiva lärare anpassar sin undervisning så att den passar olika elevers behov. De har tillgång till en bred repertoar av undervisningsmetoder och strategier som kan tillämpas för olika elevgrupper. För att nämna ett exempel är det viktigt att lärare kompetensutvecklas i betygssättning i takt med att kriterierna för betygen förändras. Många lärare får inte möjlighet att utvecklas i sin yrkesutövning. Självklart leder detta till att en del lärare lämnar skolvärlden för andra jobb där det finns större utvecklingsmöjligheter. anser att det måste vara skolans skyldighet att se till att lärarna har tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning. Även om läraren inte tillfälligt lämnar sin arbetsplats för att utbilda eller fortbilda sig måste det dessutom finnas utrymme för lärarna att hålla sig ajour med det som händer inom lärarens område. Vad som ovan anförs om skolornas skyldighet att se till att lärarna har tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning bör ges regeringen till känna. IT-tekniken måste bli ett naturligt verktyg och jämställas med övriga läromedel i och gymnasieskolans undervisning. Därav följer att lärarkompetensen fortlöpande måste kompletteras med kunskaper i IT-användning. lämnar många duktiga lärare skolan när de vill utveckla sig själva och vill göra mer än att undervisa. Det måste finnas fler karriärvägar att gå inom skolan. En lärare ska inte behöva söka sig bort från skolan för att vidareutbilda eller vidareutveckla sig. Att till exempel möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerat med forskning på halvtid är ett sätt att vidareutvecklas, ett annat är att inrätta lektorat som karriärbefattning. Det finns många områden som det skulle behöva forskas mer på, till exempel didaktik. Utöver detta bör det finnas ytterligare karriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör att man söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket. För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menar att specialisttjänster ska inrättas i skolan. Regeringen bör tillsätta en utredning, där bland andra lärarorganisationerna bör ingå, för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. 1990-talets besparingar har inneburit att specialundervisningen har minskat och att många specialinriktade lärare saknas. Bristen på specialinriktade lärare har blivit ett hinder för ett kvalificerat stöd till elever i och en begränsande faktor för ökad måluppfyllelse. I grundskoleförordningen (4kap. 1§) finns det krav på att elever som har svårigheter i skolarbetet ska få extra stöd och hjälp. Det behövs fler lärare och mindre grupper i skolan. Olika kompetenser och en variation i kunskapsförmedling och pedagogik kan underlätta en del av de problem som finns på området . finns det inte längre någon speciallärarutbildning då denna ersatts med en specialpedagogutbildning. Även om det är viktigt att lärarna får stöd av en specialpedagog så ersätter det inte helt behovet av speciallärare som arbetar med de elever som behöver enskilt stöd utanför deras ordinarie klassrum. De elever som ligger i riskzonen för att inte nå målen ska på ett tidigt stadium kunna få hjälp av en speciallärare. Speciallärarutbildningen ska återinföras. Detta bör ges regeringen till känna. Även logopeder är viktiga i skolan och tyvärr stämmer inte behovet av logopeder överens med antalet praktiserande logopeder på skolorna. Med tanke på att hela samhället ska vara handikappanpassat så är det hög tid att bistå även de som har dolda handikapp. Språkstörningar är ett funktionshinder som påverkar såväl inlärningsförmåga som sociala kontakter. Kommunikationssvårigheter kan i hög grad påverka möjligheten att göra framsteg socialt och att klara det dagliga livet. Barn med språkstörningar behöver , struktur, upprepning och kontinuerligt vuxenstöd. Vad som ovan angivits om behovet av logopeder i skolan bör ges regeringen till känna. Vi vill underlätta för lärarnas organisationer och skolans huvudmän att införa en certifiering. En certifiering skulle vara en del i att höja statusen för läraryrket samt en kvalitetssäkring av verksamheten. Certifikatet bör bygga på gemensamt uppsatta regler. Införandet av ett lärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck på kommunerna att anställa certifierade lärare. Frågan om det behövs ytterligare någon formell reglering bör övervägas. Vad som ovan anförts om att införa en lärarcertifiering bör ges regeringen till känna. Kunskapskontraktet är ett led i vår ambition att skriva om skollagen, så att den fokuserar på elevens rätt till kunskaper i stället för att bara leverera obligatorisk skolgång. För att förebygga ett behov av stödinsatser i efterhand vill vi genom kontraktet synliggöra vilka insatser som behöver göras . Kunskapskontraktet ökar det gemensamma åtagandet mellan alla inblandade, skola/lärare, elever och föräldrar, för att eleverna ska nå kunskapsmålen. Det obligatoriska kunskapskontraktet ska upprättas varje termin mellan skola/lärare, elev och föräldrar. Kontraktet ska utvärderas och revideras successivt under arbetets gång. Kontraktet ska innehålla tre delar: vad skolan/lärarna ska göra, vad föräldrarna ska göra och vad eleven ska göra. För att ett kontrakt ska vara meningsfullt måste det också finnas möjlighet att visa vad som händer om det bryts, vilket ska regleras i kontraktet. Vad som ovan anförts om inrättandet av ett kunskapskontrakt bör ges regeringen till känna. Elever med utländsk bakgrund Endast hälften av de elever som kommit till lämnade med fullständiga betyg. Eleverna med utländsk bakgrund måste ges bättre förutsättningar att nå goda studieresultat. Kunskaper i svenska ska prioriteras och det måste göras tidiga satsningar på läsning av till exempel skönlitteratur. Detta kan innebära att undervisningen i andra ämnen skjuts upp. Detta är ett led i att göra skolan mer elevanpassad. Elever med utländsk bakgrund ska kunna prioritera svenska, och undervisningen i andra ämnen ska därför kunna skjutas upp. Elever med utländsk bakgrund ska också ha rätt till modersmålsundervisning. Vad som ovan anförts om att elever med utländsk bakgrund ska kunna prioritera svenska samt ha rätt till modersmålsundervisning bör ges regeringen till känna. Att snabbt komma in i det svenska språket är viktigt. All forskning visar dock att det tar att utveckla ett andraspråk till den nivå som behövs i skolan. Vi vill därför ha en översyn av reglerna för att ordna undervisning i flera ämnen på annat språk än svenska i . måste hälften av undervisningen anordnas på respektive språk, vilket är en matematisk, inte en pedagogisk, reglering. Utrymmet för alternativa modeller måste ökas. Erfarenheten visar att elever som ges en hel del ämnesundervisning på ett annat språk än svenska inte lär sig svenska sämre än andra. Skolor med god erfarenhet av undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, ska kunna vara värdskola för elever i en annan skola och ge dem denna undervisning på distans. Vi föreslår också att äldre nyanlända elever ska kunna erbjudas en personlig i skolan. En ska ha pedagogisk erfarenhet och kunna fungera som stöd för eleven och samordnare i skolan för att eleven ska ges bästa möjliga utbildning. Detta bör ges regeringen till känna. Vi föreslår också att äldre nyanlända elever ska kunna erbjudas en personlig i skolan. En ska ha pedagogisk erfarenhet och kunna fungera som stöd för eleven och samordnare i skolan för att eleven ska ges bästa möjliga utbildning. Det är värdefullt att redan i knyta kontakter med företag både genom att besöka företag och genom att företagare besöker skolan. Det gör att eleverna får kunskap om företagande och därigenom kommer i kontakt med arbetslivet i närområdet. Det kan ske både genom att elever får praktisera i företag och genom att företagare kommer till klassrummet och berättar om hur företagande fungerar samt hur arbetsmarknaden ser ut. Även lärare bör erbjudas praktik i olika företag för att de lättare ska kunna undervisa om arbetsmarknaden. Kopplingen mellan skola och arbetsliv kommer att vara väldigt viktig för framtiden, där också entreprenörskap kommer att betyda mycket för elevernas yrkesutbildning. Behovet av ett livslångt lärande, av att kunna gå vidare och fortbilda sig hela livet, är stort och kommer att växa än mer. Allt fler människor byter under sin yrkesverksamma tid arbetsgivare allt fler gånger, och allt fler byter dessutom spår i yrkeslivet. Ett livslångt lärande med hög rörlighet är gynnsamt både för den enskilde arbetstagaren, för företagen och för samhället som helhet. Vi önskar en gymnasieskola som höjer den allmänna utbildningsnivån och förbereder alla för ett livslångt lärande. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns många olika sätt att anpassa gymnasieskolan efter de behov de enskilda eleverna har. Ett sätt är att se till att alla elever har med sig tillräckliga förkunskaper från . Om så inte är fallet, kommer dessa elevers tid i gymnasieskolan inte heller att vara någon framgång, då alla resurser kommer att ägnas åt att fylla i de hål som uppstått i tidigare stadier. Kommunen och skolan har ett åtagande som inte är avklarat förrän eleven nått kunskapsmålen i . Som ett led i våra tankar om att en individuell kunskapsrätt ersätter skolplikten blir steget till att införa flexibel skolgång naturligt, även i gymnasieskolan. Vad som ovan anförts om en elevanpassad och flexibel gymnasieskola bör ges regeringen till känna. Med vår syn på skolpolitiken blir det naturligt att individuella programmet avskaffas . Problemen måste lösas där de uppstår. Vi måste därför ge alla chansen att från början nå kunskapsmålen. För elever som inte nått mål i ett eller två ämnen kan en individuell studiegång med särskilt stöd och extraundervisning i gymnasieskolan vara ett alternativ. Men för elever med stora kunskapsluckor, det vill säga elever som inte har klarat kunskapskraven i fler än två ämnen, anser vi att det är bäst om dessa elever läser färdigt inom försorg. I stället för en gymnasieskola som ger alla en ärlig chans har vi fått en skola som stänger dörrarna till jobb och livslångt lärande för allt fler. Det är slutsatsen när vi konstaterar att av alla avgångselever lämnade gymnasieskolan utan slutbetyg. Detta leder i sin tur till ökat utanförskap och ökad långtidsarbetslöshet bland ungdomar. vill se ett omtänkande om gymnasieskolan, som en del av ett sammanhållet program för ett verkligt livslångt lärande. Detta bör ges regeringen till känna. Två principer bör vara vägledande för en ny utformning av gymnasieskolan. Den första är att alla elever ska få en ärlig chans och ha möjlighet att lyckas. Det ställer krav på en gymnasieskola som både förmår möta den teoretiskt kunskapstörstiga eleven och den elev som kanske blivit skoltrött eller den som lättare lär med händerna. Och oavsett vilken väg man väljer ska man kunna lämna gymnasieskolan med ett godkänt slutbetyg. Tanken med den individanpassade skolan är att eleven ska kunna gå färdigt i ett stadium innan eleven går in i nästa, det vill säga en skola som är baserad på kunskap och inte tid. Den andra principen är att alla ska ha möjlighet till ett livslångt lärande. Den som vill ta steget och redan i gymnasieskolan skaffa sig en behörighet till högskolan, och direkt efter gymnasiet fortsätta sina studier där, ska kunna göra det. Men det ska också vara möjligt för den som väljer att inte skaffa sig en högskolebehörighet på gymnasiet att komma tillbaka senare och komplettera med det som saknas, och fylla på. Det är en gymnasieskola som möter varje elevs unika förutsättningar och behov. Som ser både den teoretiskt lagda och den praktiskt intresserade och begåvade. Och som inte värderar den ena inlärningsstilen högre än den andra. Vi vill se en gymnasieskola som erbjuder eleverna tre olika utbildningsvägar: Den elev som är mogen att ta steget och redan i gymnasieskolan skaffa sig en behörighet till högskolan ska kunna göra det. Det innebär sannolikt teoretiskt inriktade program som liksom omfattar tre läsår. Kraven på kunskapshöjd och kunskapsinnehåll i ämnena tummas inte på, men eleven behöver inte läsa alla de teoretiska ämnen som krävs för en högskolebehörighet. Större vikt kan då läggas vid att möta och stimulera andra, mer praktiskt inriktade, inlärningsstilar. En ökad betoning av de yrkesinriktade momenten, och teori och praktik varvat i nära samverkan med framtida arbetsgivare, kommer eleverna att vara bättre förberedda att möta en verklighet där det ställs höga krav på yrkesskicklighet. Med kompetenta lärare och moderna hjälpmedel kommer utbildningarna att bli bättre, vilket i förlängningen leder till att yrkenas status höjs. En modern och flexibel lärlingsutbildning. Det tredje benet i en ny gymnasieskola bör vara en modern och flexibel lärlingsutbildning, som riktar sig både till de elever som vill utbilda sig till ett yrke där det är en fördel att få sin utbildning direkt i en praktisk verksamhet och också till den elev som av olika skäl behöver göra huvuddelen av sin gymnasieutbildning på en arbetsplats. För att ett samarbete mellan , gymnasieskolan och entreprenörerna ska fungera fullt ut, så bör eleverna ges möjlighet att få en lärlingsplats i ett företag. För att inte bara de stora företagen ska kunna erbjuda lärlingsplats så bör en lärlingspeng införas. Det kostar samhället pengar när eleven går i skolan och då kan eleven få med den summan till lärlingsplatsen. Det långsiktiga målet för gymnasieskolan ska vara att de elever som börjar också kan lämna gymnasiet med ett godkänt slutbetyg. Med en sådan inriktning blir det också möjligt att lägga ned det individuella programmet, till förmån för bättre utbildningsalternativ. Vid gymnasiestudier påbörjade skulle en garanterad rättighet att fullfölja utbildningen, , öka möjligheten för fler att få en godkänd gymnasieutbildning. En sådan utbildningsgaranti bör därför införas. bör man kunna genomföra utbildningen i sin egen takt, varvat med arbete. Fristående skolor har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet, inte minst genom den mångfald av olika pedagogiska inriktningar som de representerar.