ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T214 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , sträckan mellan och , byggs om till motorväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyltningen från till ändras. , sträckan mellan och , har varit en av absolut farligaste vägar. I massmedierna kallas den oftast för dödens väg. har ett antal olyckor med dödlig utgång skett. Trafikanterna på sträckan utsätter sig för livsfara. Sträckan som är omkring är den enda delen av hela sträckan mellan och , via , som inte är motorväg. Vissa åtgärder har vidtagits för att höja trafiksäkerheten på sträckan BoråsUlricehamn. Vägsträckan mellan och har gjorts om till s.k. 2 + 1-väg, vilket innebär att vägen omväxlande får två körfält åt ena hållet och ett åt andra hållet. Dessutom har även mittvajer satts upp för att åstadkomma en mötesfri väg. På sträckan BoråsUlricehamn har också vissa åtgärder vidtagits med sänkt hastighet på vissa sträckor och hastighetskameraövervakning. Även om dessa åtgärder är välkomna är de långtifrån tillräckliga och målet måste vara att hela ska vara motorväg. En utbyggnad med öster om och ett mot, Kyllaredsmotet, har färdigställts genom förskotterad finansiering av och kommuner och och var klar . har ytterligare en etapp påbörjats, Kyllaredsmotet , som ska vara färdig 2007. Utbyggnaden får inte stanna där utan måste fortsätta tills hela sträckan BoråsJönköping är utbyggd till motorväg. Från näringslivet finns önskemål om att den trånga, backiga och krokiga ska byggas om till motorväg. Framkomligheten för gods och varor minskar och tillväxten i området hämmas av den undermåliga vägstandarden, detta som trafikintensiteten ökar, inte minst med tung trafik. Utbyggnaden av mellan och har diskuterats men försenats på grund av överklagande och annat. måste utbyggnaden få fortsätta enligt planerna utan uppehåll. Det är av väsentlig vikt både av trafiksäkerhetsskäl och för att inte hämma tillväxten i området att byggs ut till motorväg utan fördröjning. Detta kan ske genom att alternativ finansieringslösning, till exempel PPP public-private partnership, används. Detta bör ge regeringen tillkänna. Eftersom så stor del av sträckan mellan och är motorväg väljer den största delen av trafikanterna mellan dessa orter vägen GöteborgJönköpingStockholm i stället för att välja E 20 över och . En detalj som bör uppmärksammas är att både i och i anvisas man vägen via för att komma till respektive . Detta är givetvis helt galet när vägen via i princip är lika lång men innehåller avsevärt många fler mil motorväg och därmed totalt sett är mer trafiksäker, trots sträckan UlricehamnBorås. Därför borde skyltningen vara via alternativt via från och vice versa i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02T215 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mera pengar till vägar. Jag har i motioner utförligt redogjort för de problem som finns med bristande satsningar på våra vägar i . Vi är ett stort turistlän, nummer fyra efter de tre storstäderna. Turistindustrin omsätter många miljarder och det är också inom turistindustrin som många nya jobb i skall komma om vi får en regering som kan hantera frågor om nyföretagande och satsning på företagandet. Jag var på en konferens där en representant för Region talade i klartext: Vi har ett väganslag till som borde vara dubbelt så stort som det är. I finns viktig näring spridd över hela länet, ett län som är i nordsydlig riktning och i östvästlig riktning. Vi har, för att ta någon siffra också i årets motion, kommun som är landets biltätaste. Av länets innevånare bor i glesbygden. Kort och gott: Det behövs ett högre väganslag till .
mot · GT02T217 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om järnvägens betydelse för och därmed behovet av satsningar på järnvägsnätet. Ett län som skall växa och ett län som vill framåt måste ha bra kommunikationer. Vägarnas beskaffenhet är en viktig del, flygplatser är en annan del och järnvägen har en stor betydelse. SJ har haft en usel vagnstandard på sträckan DalarnaStockholm. Och eftersom SJ har monopol på trafiken StockholmDalarna så slår detta hårt. SJ har också under tagit bort alla X 2000-tåg till/från . Då X 2000-tågen togs bort från var det, sade SJ, på grund av brist på X2000-tåg. Men vi skulle få ersättningståg som var bättre. Det var SJ:s marknadsföring och försvar då tågen försvann. Vi fick ett tåg, ommålat i blått och där standarden inte var X2000 men priserna var desamma. har vi fått tillbaka en tur med X2000. Men det räcker inte. är det inte bara vagnstandarden som avgör kvaliteten på kommunikationerna. Det måste också till en snabbhet av restiderna. Det är trångt på Dalabanan och detta gör att förbindelserna är hackiga med många stopp, inte bara på stationerna utan också stopp för möten. Tunnlar genom , tveksam och dyr satsning på en Botniabana och nya spårdragningar i drar mycket av de pengar som finns till satsningar. Små län får stå tillbaka. Det måste också till samordningar av tidtabellerna. har också bra förbindelser med huvudstaden via . Men usla samordningar då det gäller tidtabellerna är en negativ del. Genomgående måste det till en bättre samordning mellan olika kommunikationssystem. Dalabanan måste rustas upp rejält. Men vi vet att vi som representerar mindre län har svårt att få stora satsningar till våra län. Järnvägssatsningar inget undantag. Tåg i Bergslagen har visat intresse för att också trafikera , men jag skulle vilja se att det blev en konkurrens på sträckan DalarnaStockholm. Det skulle ge bättre tåg, bättre tidtabell och troligen en annan prisbild än den som finns .
mot · GT02T218 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bibehållande av . är en väl fungerande flygplats för den typ av flyg som finns där. tar hand om lättare reguljärt flyg och allmänflyget, dvs. taxiflyg och företagsflyg. Även statens behov av icke reguljärt flyg tillgodoses på . Många svenska företag är belägna i orter utanför de stora flygdestinationerna. För att komma dit behövs flera byten, vilket medför långa restider. Det är således inte i första hand av bekvämlighet som företagen väljer affärsflyg framför reguljärt flyg. Det är i stället tidsaspekten som avgör. Genom avregleringen av inrikesflyget 1992 blev det möjligt även för bolag utanför SAS-sfären att starta inrikestrafik till och från . fick därigenom en viktig funktion. Härmed gavs möjligheter för olika flygbolag att erbjuda nya produkter som inte de etablerade flygbolagen på bjöd ut. Därmed gavs alternativ att välja mellan. Denna nya framväxande flygverksamhet på har på ett påtagligt sätt bidragit till att priserna har pressats till nytta för flygresenärer. För reguljärt flygande resenärer från med ärende i både från och är ett överlägset alternativ till . De tankar som framförts från kommunledningen i om att avveckla är alltså orimliga, för det finns inget hållbart alternativ till denna flygplats. är ingalunda en enskild angelägenhet för . De korta marktransporterna innebär avsevärt minskad total restid. De små och tystgående flygplan som används av de bolag som trafikerar har många fördelar. Låga driftskostnader betyder tätare turer och tysta motorer mindre miljöpåverkan. Utvecklingen står inte heller stilla varje generation motorer har lägre ljudnivå än den föregående, vilket är något som i sin tur förbättrar miljön för de kringboende. Med detta som bakgrund är det betydelsefullt på många sätt inte minst för att får leva vidare.
mot · GT02T219 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning om bilens betydelse. I stora delar av vårt land är avstånden så stora att det är svårt att få till stånd tillfredsställande kollektiva trafiklösningar. Detta gäller inte minst i mitt hemlän . Ett exempel på detta är att om man som föreningsaktiv i länet har ett sammanträde i kommun och bor i kommun måste man resa tur och retur. Ett annat exempel är att den som bor i och har jobb i och måste använda bilen för att få ihop det med arbetstider och hämtning och lämning på dagis är tvungen att färdas till och från arbetet. av all trafik i landet går på våra vägar och åtta av tio persontransporter i görs i egen bil. Förutom arbetsresor krävs egen bil för äldre, sjuka, handikappade och arbetslösa för att tillfredsställa deras behov av varjehanda inköp och annan service. Barnfamiljer har dessutom stora behov av ett eget transportmedel för barnens transporter till och från förskola, skola och fritidsaktiviteter, men också för att klara av inköp vid stormarknader. Utvecklingen går mot alltfler kvinnliga bilförare ofta ensamstående med barn vilket breddar bilden ytterligare. Det finns makthavare och opinionsbildare, som utgår ifrån att bilen är av ondo, en mjölkko och lyxvara som ingen egentligen behöver. Därför anser de att det är befogat att försvåra för bilismen genom höga skatter och andra pålagor kombinerat med ett uttalat förakt mot vägbyggen. Verkligheten ser dock i högsta grad annorlunda ut än vad dessa opinionsbildare tycks tro. Tillgång till en bil är för många svenskar en absolut nödvändighet för att förenkla vardagen och ge möjlighet att bo där vi vill. Rätten till fri rörlighet är en grundbult i vårt samhälle. Kollektiva lösningar på samhällsproblem är sällan perfekta för den enskilde. Bilen ger möjlighet att kunna välja avgångstid, färdväg, medpassagerare och bagagemängd och främjar därmed effektiviteten för den enskilde och ökar möjligheterna att kunna bestämma över den egna situationen. Rätten till fri rörlighet hämmas av att bensinpriset är så högt i . En genomsnittsbilist tankar bensin . Med ett literpris på kostar det genomsnittsbilisten . Ungefär två tredjedelar av priset på bensin är skatt. De stora avstånden och bristen på kollektivtrafik i de norra delarna av landet gör att befolkningen där ofta har behov av att köra bil längre sträckor än genomsnittsbilisten. Detta medför att hushållens ekonomi i norra tyngs ytterligare av det höga bensinpris som den höga bensinskatten resulterar i. Jag anser att bilen måste erkännas som en nödvändighet i vårt land. När det gäller det samlade uttaget av beskattning och andra pålagor på bilismen måste grundtanken vara att den genomsnittlige medborgaren ska ha råd att ha bil. Därför vill jag att det i görs en utredning för att belysa vilken betydelse bilen och bilismen har i dagens samhälle.
mot · GT02T220 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att se över om Rikstrafiken är rätt huvudman för att utföra upphandling av Norrlandstrafiken. är ett län som är helt beroende av en väl fungerande flygtrafik: för att länet skall kunna locka till sig fler företagsetableringar, för att man ska kunna bo där man vill, men sist och inte minst, för att den växande turistnäringen ska kunna fortsätta att växa och utvecklas. Givetvis är pris och avgångar väsentligt. Men även frågan om kontinuitet är helt avgörande för att de norra delarna av vårt land ska växa och utvecklas. Tyvärr är det inte möjligt att få passagerarunderlaget att räcka till på alla sträckor. För att göra rundare och för att hela ska leva finns det därför en bred majoritet i riksdag som ställer sig positiv till att staten ska ta ansvar för flygtrafik på vissa av dessa sträckor. Rikstrafiken är det organ som har ansvar för att genomföra upphandling av flygtrafiken till och från . Rikstrafikens uppdrag är enligt citat från Rikstrafikens hemsida att ... för statens räkning upphandla samhällsekonomiskt motiverad men företagsekonomiskt olönsam, långväga kollektivtrafik som inte bedrivs av trafikhuvudmännen eller de kommersiella trafikutövarna men som är transportpolitiskt motiverad. Dessvärre har Rikstrafiken alltför visat att man inte har den kompetens som krävs för att genomföra upphandlingen på ett tillfredsställande sätt. har orter med upphandlad flygtrafik drabbats av neddragningar av turer, mindre plan och lägre kvalitet genom att tillräckliga krav inte ställts vid upphandlingen, exempelvis vad gäller prestanda på planen. Nattågstrafiken till har också drabbats genom plötsliga neddragningar på grund av att den budget som Rikstrafiken haft till sitt förfogande inte varit tillräcklig. När flyg- och tågtrafik inte fungerar väl riskerar viktiga företagsetableringar att gå i stå. En kontinuitet i trafiken är viktig för medborgarna och för företagen. Det återkommande problemet med den nuvarande situationen är att långsiktighet inte uppnås. För att de norra delarna av ska kunna växa och utvecklas krävs en bättre framförhållning och en långsiktighet i besluten. Norrbottniska företagare måste kunna lita på att det finns en väl fungerande flygtrafik till en rimlig kostnad. Den obeslutsamhet och oskicklighet i upphandling som förekommer drabbar näringsliv och boende i de delar av landet där ett bra näringslivsklimat och väl fungerande kommunikationer är helt avgörande för orternas fortlevnad. Det är därför angeläget att utreda om upphandlingen av Norrlandstrafiken skall utföras av Rikstrafiken eller genomföras av de berörda kommunerna med samma statliga ekonomiska stöd som . En sådan modell skulle ge kommunmedborgarna och de lokala företagen större möjlighet att påverka kvalitet och kontinuiteten i flyg- och tågtrafiken.
mot · GT02T221 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta konkurrensutsätta samtliga tåglinjer i landet. låter regeringen privata entreprenörer ta över tågtrafiken på de sträckor som är olönsamma, men på de sträckor där lönsamheten är god står statens eget bolag, , fortfarande för trafiken. Det här skapar skevheter i systemet. drog , som trafikerar , in ett nattåg till . Skälet var att linjen gick med förlust och att Rikstrafiken inte kunde tillföra ytterligare medel. Ytterligare resurser avsattes i vårbudgeten men det finns mycket som tyder på att dessa kommer att hamna i . Och det är svårt för att som entreprenör trafikera en olönsam linje. Trots att vissa av våra tåglinjer i landet är olönsamma är en väl utbyggd infrastruktur en viktig förutsättning för att skapa möjlighet för tillväxt i hela landet. I stället för att staten, som , genom Rikstrafiken, styr resurser till de olönsamma sträckorna borde all tågtrafik konkurrensutsättas för att på detta sätt skapa en större flexibilitet. En entreprenör skulle exempelvis då kunna trafikera en olönsam linje, med stöd från staten, och trafikera en lönsam linje. På så sätt skulle vi få en ökad konkurrens inom tågtrafiken i hela landet och kunna ställa högre krav på de entreprenörer som kommer att trafikera de olönsamma sträckorna, något som exempelvis hade varit bra sett från Norrbottenssynpunkt där korta avtalstider och billiga upphandlingar har lett till låg kvalitet och bristande kontinuitet.
mot · GT02T222 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färdigställandet av genom . Regering och riksdag har beslutat att skall byggas ut till dubbelspår. Stora delar är redan utbyggda och på vissa håll pågår byggnadsarbeten. Målet är att åstadkomma ett konkurrenskraftigt transportmedel som kan bidra till en långsiktigt hållbar utveckling i regionen. mellan och är en av viktigaste järnvägsförbindelser. Den utgör också en del av förbindelsen mellan och och är därför också viktig i ett internationellt perspektiv. är hårt utnyttjad för både gods- och persontrafik. Problemet är dock att det råder kapacitetsbrist på de återstående enkelspårsträckorna. Dessa brister begränsar i hög grad möjligheterna att utöka trafiken, vilket skulle ha många positiva effekter. Dubbelspårsutbyggnaden på hela sträckan har pågått och ändå återstår sträckor med enkelspår. Mycket pengar har lagts ned på dubbelspårsutbyggnaden, men de kan till stor del inte utnyttjas fullt ut förrän hela projektet är färdigt. Den regionala tillväxten är också beroende av snabba och effektiva transporter. Vi lever i en hård internationell konkurrens och det gäller för regionen att minimera de nackdelar vi har genom avståndet till kontinenten. Såväl person- som godstrafik ökar mycket kraftig på motorvägen genom . Det innebär en stor belastning på miljön genom ökade avgasutsläpp, trots åtgärder för att förbättra bilarna. är redan hårt belastat av försurande nedfall. Många sjöar är starkt försurade och en del av dem hålls vid liv genom dyra kalkningsåtgärder. På grund av den bristfälliga järnvägen ökar utsläppen från framför allt trafiken på motorvägen. Beträffande omfattar projektet utbyggnad av till dubbelspår från anslutande dubbelspår i Torebo strax norr om till anslutande dubbelspår i . I projektet ingår en bergtunnel genom Tröinge , en bergtunnel genom Skrea och ett tiotal väg- och järnvägsbroar samt nya järnvägsstation. I närheten av den nya stationen har redan påbörjat byggnation av en ny rondell vid Tångakrysset. startade äntligen utbyggnaden med en deletapp bestående av en järnvägsbro över . Glädjande nog har dubbelspårsutbyggnaden tidigarelagts , vilket torde innebära trafikstart . När det gäller finns dock fortfarande inte något konkret ställningstagande till när genomförandet kommer i gång och färdigställs. har, särskilt , svåra trafikförhållanden med både buller- och säkerhetsproblem. Dessutom hindras planering av stadens exploateringar genom osäkerheten, orsakad av den framtida bansituationen. Vi anser således att det finns ett stort antal skäl för att på ett påtagligt sätt öka takten i genomförandet av dubbelspårsutbyggnaden av järnvägen genom .
mot · GT02T223 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge berörda myndigheter i uppdrag att planera för en utbyggd spårförbindelse mellan och . Infrastrukturen i står inför en kraftig utveckling. Nya väg- och spåranslutningar från till och övriga är färdigbyggda. Bron mellan och skapar förutsättningar för att knyta samman regiontrafiken på båda sidor av . saknas dock ett antal strategiska beslut. Den planerade är ett sådant uppskjutet projekt, som är en viktig förutsättning för att tågtrafiken skall utvecklas. I detta sammanhang borde också en direkt järnvägsförbindelse mellan och prioriteras som ett angeläget projekt. Den studie som redan gjorts kring en utbyggd spårtrafik mellan och (En järnväg till . Förstudie om förutsättningar och konsekvenser, ) måste nu följas upp med tydlig tidsplan, och berörda myndigheter måste ges i uppdrag att prioritera denna angelägna uppgift. Det växande antalet resenärer i området gör att frågan MalmöSturup också måste ses som en fråga om att avlasta flygplats. En utbyggd spårtrafik mellan och skulle dessutom ge förutsättningar att gå vidare i det viktiga arbetet med att stärka infrastrukturen i hela sydvästra och .
mot · GT02T224 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till enskilda vägnät. Vårt lands vägar är viktiga medel för transporter av gods och människor. Turismen är en av världens snabbast växande industrier. Konkurrensen om turisterna hårdnar och antalet länder som vill vara med och ta marknadsandelar ökar. bör göra allt för att locka turister hit och kunna erbjuda goda kommunikationer för dessa turister. I detta arbete bör de enskilda vägarnas status beaktas mera. Det är inte bara fastboende som förvånar sig över hur underhållet av dessa vägar på många håll är eftersatt. De enskilda vägarna utgör två tredjedelar av landets totala vägnät och är livligt trafikerade av många fordon. Dessa vägar är således av stor betydelse för infrastrukturen på landsbygden. Det är därför angeläget att mera uppmärksamma de enskilda vägarnas standard och tillskjuta medel så att både vårt lands invånare och turister får bättre möjligheter att färdas omkring.
mot · GT02T225 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i s.k. ecodriving. De ökade bensinpriserna och konsekvenserna av koldioxidutsläppen har ökat intresset för att utveckla ett mera effektivt sätt att köra bil. En metod är ecodriving sparsam körning. Vi skulle få minskad drivmedelsförbrukning och utsläppen av växthusgaser skulle minskas ifall fler bilister använde sig av denna metod. Körsättet innebär även att följa hastighetsgränserna och köra förutseende och därmed höjs trafiksäkerheten. Om alla körkortstagare skulle utbildas i ecodriving skulle 100 000 nya förare kunna köra på ett bättre sätt. Därför bör ecodriving bli ett obligatoriskt moment i all körkortsutbildning.
mot · GT02T226 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till hamnar och infrastrukturen i . Hamnarna i har landets största ökning av trafik till och . Denna ökning förväntas fortsätta eftersom , , och utgör viktiga transitländer och handelspartner för . Svenskt näringsliv ser stor potential i handelsutbytet med . Den ökande aktiviteten i hamnarna medför även ett stort tryck på vägnätet i . Antalet tunga lastbilstransporter ökar snabbare än väntat. Därför måste vägarna förbättras. Väg E 22 behöver åtgärdas och detta gäller även för riksvägarna 28, 29 och 30 som är viktiga transportleder till hamnarna. Den dramatiska tillväxten i hamnar bör uppmärksammas av staten och medföra framtidsinriktade satsningar på hamnarna och vägarna.
mot · GT02T227 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om drogfrågor i körkortsutbildningen. Antalet olyckor och dödsfall bland unga förare i trafiken ökar. Det beror bl.a. på att många kör för fort, slarvigt och med droger i kroppen. Det är därför viktigt med attitydförändringar i trafiken för att på så sätt öka trafiksäkerheten. Var femte 1824-åring har kört rattfull och alltfler tycker att det är okej att köra bil med alkohol i kroppen. Dessa förhållanden kan motverkas genom en effektiv och grundlig undervisning i drogfrågor i samband med körkortsutbildningen. Utbildningen skall vara obligatorisk och exempelvis innehålla möten med drabbade, filmvisningar, diskussioner samt värderings- och upplevelsebaserade övningar. På så sätt ges möjligheter att påverka de attityder som finns hos körkortseleverna och vi kommer närmare nollvisionen i trafiken.
mot · GT02T229 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggande av en bilfri cykelturistled utmed . Med finansiellt stöd från Region , Turistdelegationen och har Föreningen genomfört en studie av förutsättningarna för anläggande av en bilfri cykelturistled utmed . I länder som , , , , och är cykelturismen mycket utvecklad, bl.a. beroende på att dessa länder byggt bilfria cykelleder för rekreation och turism. Detta bör vara fullt möjligt även i och härför erfordras en förbättring av infrastrukturen och naturligtvis en satsning på cykelturismen. Föreningen har analyserat förutsättningarna för en sådan led utmed . Här finns redan goda förutsättningar med bitvis bilfria cykelleder. Vidare är ett attraktivt område med omfattande bad- och rekreationsmöjligheter, bra campingplatser, vackra utsiktsplatser och ett flertal andra sevärdheter. Det finns goda skäl för att bygga denna bilfria turistled såsom ett pilotprojekt i . Andra regioner kan sedan följa efter. En viss statlig satsning på detta projekt är nödvändigt. En utvärdering bör följa. Projektet bör utföras i samverkan med Region , berörda kommuner samt turistorganisationer på såväl nationell som regional och lokal nivå.