mot · GT02A370 · 2005-10-04 00:00:00 — Nya, dyra medicinska teknologier och läkemedel sprider sig först till medelålders män. Kvinnor rapporterar oftare biverkningar och drabbas av läkemedelsrelaterad sjuklighet än män. De ordineras i genomsnitt fler läkemedel än män och löper därmed också risk att oftare få fler olämpliga kombinationer av läkemedel. En förklaring kan vara att vården de facto är sämre anpassad till kvinnors behov och förutsättningar och därmed fungerar sämre för kvinnor. I så fall kan det något större vårdutnyttjandet bland kvinnorna spegla en frustration över bristande omhändertagande och mindre effektiv vård. Ett exempel på detta kan vara kvinnor med kroniska smärttillstånd som gång på gång vänder sig till den öppna vården. anser att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda alla jämställdhetsaspekter på den hälso- och sjukvård som ges. Utredningen bör bland annat se över: Vårdpersonalens behov av kontinuerlig utbildning så att könsspecifika kunskaper kan integreras i vård och behandling. Det behövs att en ökad uppmärksamhet riktas mot samspelet mellan personalen och kvinnliga respektive manliga patienter. Även särskilda utbildningsinsatser för hälso- och sjukvårdspersonal om hur man bemöter våldsutsatta kvinnor är angelägna. Kring frågor relaterade till hälsa och kön har relativt lite forskning bedrivits. Förutom att det går att härleda till biologiska eller genetiska faktorer spelar det också roll hur beteendemönster, arbetsförhållanden och livsvillkor ser ut i stort. Allt tyder på att människans helhetssituation är av stor betydelse för skillnaden mellan hälsa och ohälsa. Inom vården behandlas män och kvinnor ibland olika trots att de uppvisar samma sjukdomssymptom. Medicinsk forskning har historiskt sett ofta utgått från män. Kvinnor deltar dock i kliniska prövningar av läkemedel i lika stor utsträckning som män, detta trots en utbredd missuppfattning om att nya läkemedel enbart testas på män. Vid kliniska prövningar på läkemedel mot depression utgör andelen kvinnor , vid ledgångsreumatism 7577procent medan männen dominerar i studier på hjärt-kärlsjukdomar. Tyvärr saknar dock alltjämt en stor andel av läkemedlen tydliga uppgifter om hur könsskillnaderna har undersökts i forskningen. Det är viktigt att redovisningen förbättras, både av hur könsfördelningen i de kliniska studierna ser ut och eventuella skillnader som upptäckts mellan könen. 9Lika möjligheter till trygghet Kvinnor kan förvänta sig en lägre pension än män, vilket beror på att kvinnor i regel har en lägre livsinkomst än män. Detta kan i sin tur härröras ur ojämlikheter i lönebildningen, strukturer där kvinnor tar ett större ansvar för barn samt oftare drabbas av ohälsa. kan premiepensionen överföras mellan makar, men det kräver aktiv begäran. Många känner inte till eller utnyttjar denna möjlighet. anser att grundregeln bör vara att hela premiepensionen automatiskt delas lika mellan föräldrarna tills barnet är . Den som önskar frångå denna regel bör skriftligt begära detta. Genomförandegruppen för pensionsreformen bör utreda exakt utformning av förslaget. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. 10Lika möjligheter till försörjning och arbete Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta i världen. Trots detta har vi en från europeiskt perspektiv mycket könssegregerad arbetsmarknad. Kommuner och landsting har i huvudsak varit kvinnornas arbetsmarknad, och många kvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola och omsorg. Den offentliga sektorn har dock blivit en kvinnofälla. Kvinnors möjligheter till karriär och löneutveckling har begränsats, eftersom det inte funnits flera arbetsgivare att välja mellan. Bemanningsföretagens inträde på arbetsmarknaden samt en ökad mångfald bland dem som tillhandahåller offentligt finansierad service har möjliggjort för bl.a. sjuksköterskor att kunna välja mellan flera arbetsgivare och därmed höja sin lön. Vi ser positivt på mångfald, såväl ur brukarens som ur arbetstagarens synvinkel. Ökad konkurrensutsättning av verksamheter inom offentlig sektor, t.ex. äldreomsorg och sjukvård, skulle utveckla den traditionellt kvinnliga arbetsmarknaden. Jämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktiga aktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direkt anknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt av fackföreningar och företagsledning. Svenska arbetsgivare har en skyldighet att upprätta en årlig jämställdhetsplan. ska också en lönekartläggning ske. Löneskillnader ska analyseras och en handlingsplan upprättas för att komma till rätta med dem. ansåg att en försöksverksamhet först skulle genomföras inom offentlig sektor för att påvisa att lagstiftningen inte bara skulle bli en skrivbordsprodukt med ökad administrativ börda. Det har dessvärre visat sig att endast av de privata företagen med mer än 10 anställda har en jämställdhetsplan, vilket varit en skyldighet . Inom offentlig sektor är motsvarande siffra . menar att det i första hand åligger arbetsmarknadens parter att i löneförhandlingar och genom kollektivavtal särskilt beakta likalönsprincipen för lika och likvärdigt arbete. Dagens lagstiftning frestar parterna att inte ta sitt ansvar för att motverka de osakliga löneskillnaderna. Ansvaret vilar såväl på arbetsgivare som på arbetstagarorganisationer att se till att jämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrument i verksamheten. anser att jämställdhetsplanens betydelse och funktion i arbetet för jämställdhet bör utvärderas. Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt som självfinanseringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkapital är en väsentlig faktor för en positiv utveckling när det gäller kvinnors möjlighet till företagande. Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta i världen. Trots detta har vi i ett europeiskt perspektiv en mycket könssegregerad arbetsmarknad där den offentliga sektorn främst varit kvinnornas arbetsmarknad. Här har kvinnors möjligheter till karriär och löneutveckling begränsats eftersom det inte funnits flera arbetsgivare att välja mellan. Därför måste möjligheten för kvinnor att starta företag öka, och inte minst inom branscher där kvinnor har stor kunskap och erfarenhet. En undersökning från visar att av sjuksköterskorna vill starta eget, men får inte ens F-skattsedel med hänvisning till att marknad saknas. Föga förvånande tror att deras dröm kan förverkligas. Bristen på kapital anges vara det största hindret. Sjuksköterskorna själva anser att den privata vården står för nytänkande och flexibilitet, medan den offentliga vården anses trög och gammalmodig. Också en undersökning av visar att av medlemskåren vill ha privata alternativ inom vården. Det är förödande att regeringen fortsätter att låsa in kvinnor i offentlig sektor genom stopplagar och förbud. vill skapa förutsättningar för en mångfald av arbetsgivare inom den offentliga sektorn. Detta kan göras genom att ge personalen möjlighet att själva ta över en verksamhet så att de på så sätt kan bli sina egna arbetsgivare. Det är också viktigt att skapa förutsättningar för små och medelstora företag att etablera sig och utvecklas, bland annat genom bättre möjligheter att spara pengar till ett startkapital, förenklade regler för fåmansföretagare och en kapitalbeskattning som gör att pengar flyttas till för att skapa jobb här. 10.2Att förena familjeliv och arbetsliv menar att politiker, arbetsgivare och fackföreningar tillsammans måste arbeta fram former för ett mer barnvänligt arbetsliv, ett arbetsliv som också möjliggör aktivt föräldraskap. Föräldraskapet bör självfallet betraktas som kompetenshöjande och en viktig samhällsuppgift. Utgångspunkten ska vara att förbättra situationen för barnen och minska föräldrars stress. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj på detta område som inledning till ett mer långsiktigt arbete. Arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Många larmrapporter har visat att många barn mår psykiskt dåligt. Samtalen till från barn som känner sig ensamma har ökat. Vi kristdemokrater anser att det skett en grav missbedömning av betydelsen för föräldrar att tillbringa tid, och mycket tid, tillsammans med sina barn. Uppfattningen att lite tid för familjen, om den bara tillbringas på rätt sätt, skulle kunna fylla samma funktion och möta barnets behov som kontinuerlig närvaro och uppmärksamhet, innebär inte bara en förlust för barnet, utan även för samhället i stort. familjepolitiska program innebär ett modernt och flexibelt stöd till alla småbarnsfamiljer, inte minst de ensamstående föräldrarna. Våra grundläggande mål är rättvisa, valfrihet och möjlighet att ägna mer tid tillsammans med barnen. Detta kan uppnås genom barndagar som komplement till föräldraförsäkringen och kommunala vårdnadsbidrag. Alla barn ska ha rätt att växa upp i trygga, stabila familjer med föräldrar som har tid. Trygga föräldrar som ger sina barn just tid skapar trygga barn som blir trygga samhällsmedborgare. För många barn ligger detta idealtillstånd tyvärr långt från verkligheten. I den svenska debatten har det ofta ifrågasatts när en kvinna eller man valt att arbeta helt eller delvis i hemmet. I är det däremot ganska vanligt att båda föräldrarna arbetar deltid när barnen är små. Staten och arbetsmarknadens parter har där ekonomiskt möjliggjort för båda föräldrarna att gå ned i arbetstid. Det nuvarande svenska skatte- och bidragssystemet omöjliggör för föräldrar att själva välja den balans mellan förvärvsarbete och möjlighet till fortsatt karriär, i kombination med familjebildande, som passar just deras situation. Statistik från bland annat SCB visar att av sammanboende småbarnsföräldrar tillbringar kvinnor i snitt mer än dubbelt så med att utföra hushållsarbete som män. Invändningar mot denna statistik kan röra det val föräldrarna ofta gör, nämligen att låta kvinnan ta ut merparten av föräldraledigheten. Undersökningar visar emellertid att även där båda föräldrarna heltidsarbetar blir det kvinnan som får ta ett större ansvar för städning, matlagning och tvätt. Även här behövs attitydförändringar, och politiker har ett stort ansvar att skapa opinion och adressera arbetsuppgifter som rör hem och barn med respekt och uppskattning. Mäns och kvinnors syn på arbetsliv och allmänna inställning till sina livsuppgifter har förändrats mycket . Många upplever att barn kan utgöra ett stort hinder för karriär och självförverkligande, något som kan vara en av förklaringarna till varför kvinnor väntar allt längre med att skaffa barn. I enkätstudien och arbetsliv har man undersökt unga mäns och kvinnors attityd kring barn och karriär. Många unga kvinnor är positiva till jobb och karriär och skjuter familjebildandet framför sig. För kvinnor är jämställdhet en förutsättning för att kunna göra karriär medan karriärmannen hellre ser att kvinnan tar hand om hem och barn. Det är allvarligt för en nation om statusen kring arbetet i yrkeslivet betonas på bekostnad av familjebildandet. För att skapa incitament så att mannen i högre utsträckning väljer att vara hemma, och ser barnuppfostran och hemarbete som viktigt, behövs en radikal attitydförändring. Familjen måste, oberoende av form och utseende, uppvärderas som för samhället. Vi måste också undanröja de strukturer som gör att föräldraskapet och föräldraledigheten, för kvinnor i synnerhet, utgör ett hinder i karriären. Här kan politiker, arbetsgivare och fackföreningar genom att öka sin förståelse för hur unga människor tänker, finna olika sätt att stödja deras möjlighet att bilda familj samt att förena familj och karriär. Alla typer av diskriminering som män eller kvinnor utsätts för för föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste med tydlighet bekämpas. Jämställdhetslagen 5 § stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och sanktionsmöjlighet finns ej. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. Ett fall har drivits av JämO, där en kvinna ansåg sig ha blivit av med utlovat jobb då hon berättade att hon var gravid. Domen blev inte fällande då inget skriftligt dokument kunde styrka att kvinnan verkligen varit lovad anställning. menar att lagen måste skärpas så att den blir ett användbart skydd för kvinnor och män som under föräldraledighet blir diskriminerade i något avseende. I utredningen arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (SOU 2002:56) föreslås två konkreta åtgärder: dels att ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga införs i föräldraledighetslagen, dels att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete. bedömer att dessa förslag är viktiga och rimliga för att motverka den diskriminering som finns mot föräldralediga. Det är anmärkningsvärt att regeringen ännu inte förelagt förslag i denna riktning. menar att den extra kostnad en arbetsgivare har för anställd som är föräldraledig i form av semesterersättning såväl till den föräldralediga som till vikarien motverkar anställning av människor i åldrar där föräldraskap är troligt. Därför bör ersättning för semesterersättning till föräldraledig betalas via via arbetsgivaravgiften och inte belasta enskild arbetsgivare. har enats om att garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor när man varit föräldraledig. Man ska också få räkna sig till godo förbättringar som arbetskamraterna erhållit . Det kan gälla generella lönehöjningar eller utbildningar. kan föräldraledigheten vägas in som skäl för att förändra tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. anser att den svenska lagen ska skärpas i detta avseende. Regeringen har infört ett ROT-avdrag (reparation, ombyggnad och tillbyggnad). En utvärdering gjord av Målarmästarna visar att när ROT-avdraget infördes så sjönk den svarta, och i stor utsträckning manliga, arbetsmarknaden . föreslår att samma skattesänkning också bör gälla andra tjänster som utförs i hemmet, till exempel renhållning, underhåll och tvätt samt andra liknande tjänster, ett så kallat RUT-avdrag. Tjänstesektorn skulle kunna ges helt nya möjligheter att växa genom en skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Tjänstesektorn är i betydligt större utsträckning än byggsektorn en arena för kvinnligt företagande. Den socialdemokratiska regeringen gör ett aktivt val att stödja en starkt manlig sektor som man även fortsatt låter tjänstesektorn vara hårt beskattad. En vit marknad för hushållstjänster bör öppnas upp. I har skatteavdrag av den här typen minskat svartjobben från och skapat 8500 heltidsarbeten. av städjobben hade aldrig tillkommit utan möjligheten till skatteavdrag, och av städarna var tidigare arbetslösa. I har detta förslag från konsekvent blockerats av ett tröttsamt tjat om pigjobb. Trots att det handlar om människor som driver egna företag och som i stället för att jobba svart, inte betala skatt och få det besvärligt när de fyller 65, nu får möjlighet till självförsörjning och en tryggad ålderdom. Varje vuxen finländare får dra av , av arbetskostnaden för städning, reparationer, trädgårdsarbete med mera. Man får dra av för egna behov, men också som gåva till föräldrar, mor- och farföräldrar. Omräknat i städhjälp innebär det . Slutsatsen är att efterfrågan kraftigt ökat, och tidigare svart arbetskraft har i stor utsträckning blivit vit. Det är angeläget att den svarta sektorn på motsvarande sätt kan trängas tillbaka i genom att det görs ekonomiskt möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. exempel visar att man lyckats få bukt med den svarta ekonomin, stimulera privat service, öka sysselsättningen samt hjälpa de föräldrar, ofta kvinnor, som varit utarbetade. I den finska modellen väljer hushållen om de vill anställa någon i egen regi eller köpa tjänsten av ett valfritt företag. Vi föreslår därför en skattereduktion på av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster utförda i hemmet eller på den egna tomten. Förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet. I detta förslag ingår även kostnader för reparation-, om- och tillbyggnad samt privat barnomsorg. Förslaget skulle inte bara gynna tjänstesektorn, fler familjer skulle också få mer tid tillsammans. En annan positiv effekt är att en mängd arbeten som utförs svart istället skulle utföras vitt. Genom vårt förslag tror vi att fler kommer att köpa hushållstjänster och därmed också underlätta för både män och kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. En annan viktig effekt av sänkt skatt på hushållstjänster är att fler kvinnor kommer att vilja göra karriär och inta chefsbefattningar när hushållsarbetet lättare kan avlastas. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. anser att arbetstiden måste betraktas ur ett livscykelperspektiv och ta hänsyn till de olika behov olika människor har. Som 20-åring har man andra önskemål om arbetstidens omfattning och förläggning än när man är 35 eller . Arbetslivet måste vara förenligt med att vara förälder, odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, driva eget företag vid sidan av en anställning osv. Därför bör arbetstiden kunna variera under olika tider i livet. En annan viktig är att skapa möjlighet för ett långvarigt deltagande i arbetslivet. avvisar en generell arbetstidsförkortning. Den ekonomiska välfärdsförlust det skulle innebära om alla skulle korta sin arbetstid skulle slå hårt mot såväl den enskilde, företagen som mot nationen . Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. ser positivt på regler som skapar goda förutsättningar för parterna att finna väl balanserade lösningar mellan verksamhetens och de anställdas krav. Den av regeringen tillsatta kommittén Välfärdsbokslut har i sin antologi och ungdomars välfärd (SOU 2001:55) redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet att ha en flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats, att det blivit vanligare med flextid och med så kallade öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid, och på det sättet kan man förkorta tiden för barnet utan hemmavarande förälder. Det har också visats att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta barnens tid i barnomsorgen. Enligt utredningen är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Staten och kommunerna bör föregå med gott exempel när det gäller att låta personalen på varje arbetsplats, att utifrån sina och verksamhetens behov, påverka hur arbetstiden ska förläggas. Forskning visar att stress kan vara positivt , men vid långvarig stress ökar risken för utbrändhet. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver lagen rätt . förslag att framförhandlad semester utöver ska kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov har behandlats av (förslag på arbetstidsområdet) i SOU 2002:58. Utredningen har för regeringen presenterat ett förslag till ändring i semesterlagen som kommer att öka den enskildes möjligheter till flexibilitet. Det ankommer på regeringen att återkomma till med ett konkret lagförslag. Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än män. Flest deltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel. Trots att det i vissa branscher råder stor arbetskraftsbrist kvarstår problemet med de deltidsarbetande som vill ha högre sysselsättningsgrad. Enligt statistik från vill av de kvinnor som arbetar deltid ha en högre anställningsgrad. En vanlig orsak är att deltidsarbetande inte klarar den egna försörjningen. Det är mycket viktigt att de som så önskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad och att nya tjänster som inrättas blir heltidstjänster. menar att offentlig sektor, det vill säga. den politiskt styrda sektorn, har ett stort ansvar att tillskapa heltidstjänster. Däremot kan lagstiftning skapa strukturella problem om den införs generellt inom alla sektorer. som det är mycket viktigt att deltidsarbetande som vill arbeta heltid ges den möjligheten, är det lika viktigt att den som vill gå ned i tjänstgöringsgrad av olika skäl bereds möjlighet till detta. Önskemålen ser olika ut i olika skeden av livet och bör tillgodoses i största möjliga utsträckning för att människor ska ha fungerande liv. 10.5Lika lön för lika arbete Vägen till ett jämställt samhälle är fortfarande lång. Inkomsterna fördelar sig mycket olika mellan man och kvinna, och skillnaderna tycks öka ju man arbetat. Högskoleutbildade män tjänar i genomsnitt också mer än kvinnor. Kvinnors månadslöner, räknat i heltid, var enligt i genomsnitt av männens, och det här är ett lönegap som knappt minskat . Kvinnors standardvägda lön, det vill säga om hänsyn tas till skillnader i olika ålder, utbildning, arbetstid och yrkesval blir kvinnors lön i genomsnitt 92 procents av männens. Bland kommunalanställda har kvinnorna av männens löner, i landstingen 93 och inom den privata sektorn . Av de 154 yrkeskategorier som SCB tillhandahåller lönestatistik över, är det bara ett fåtal där kvinnor tjänar mer än män. Många olika faktorer styr löneutvecklingen: tillgång, efterfrågan, traditioner, löneläget på orten samt individuella prestationer. Kvinnor söker sig ibland till specifika yrken och arbetsplatser, vilket leder till ett utbudsöverskott som pressar ned lönen. Detta synliggörs tydligt inom vård- och omsorgssektorn. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen den offentliga sektorn. Bemanningsföretagen har förändrat situationen något. Det är av största vikt att de offentliga monopolen bryts upp så att vård- och omsorgssektorn därigenom kan utvecklas bättre, dels att anställda inom dessa yrken ska kunna välja mellan olika arbetsgivare. Undersökningar som fackförbundet genomfört visar att när privata arbetsgivare anställer nyutexaminerade akademiker får kvinnorna mindre i ingångslön än sina manliga kurskamrater. Störst är löneskillnaderna för den majoritet nyutexaminerade som inte löneförhandlar, där kvinnor får mindre trots att de nyutexaminerade männen inte har mer kvalificerade tjänster än sina kvinnliga kurskamrater. Statistiken bekräftar därmed att många arbetsgivare alltjämt värderar individer utifrån kön och inte kompetens. Vår starkt könsuppdelade arbetsmarknad motverkar jämställdheten. Att arbeta med ett kvalitetskriterium för jämställdhet för företag kan bli ett verksamt marknadsföringsverktyg. Miljömärkningen har till exempel förändrat människors val av produkter. Kvinnor sköter en stor del av hushållens inköp, och jämställdhetsmärkning ger möjlighet till konsumentmakt för att premiera företag som arbetar aktivt med jämställdhet. Kriterier för att bli ett jämställt företag ska ställa vissa krav på exempelvis jämställdhet i bolagsstyrelse, företagsledning och produktion. Det är viktigt att en jämställdhetsmärkning fokuserar på människan i företaget snarare än på produkten. 11Lika möjligheter till utbildning och fritid 11.1Skolans betydelse för jämställdhet Alla barn är unika. Skolan ska sträva efter att möta varje barn utifrån dess särskilda behov.