mot · GT02Sf383 · 2005-10-05 00:00:00 — Bakgrund och sammanfattning av liberalernas förslag4 Integrationspolitik och kampen mot utanförskapet4 Sammanfattning av liberalernas förslag6 Egenmakt och arbete den liberala vägen till integration11 , ett delat land11 Segregerande socialpolitik och utanförskap18 liberalernas aktionsprogram mot utanförskapet19 Den liberala vägen ut ur utanförskapet19 satsas i kampen mot utanförskapet19 Egenmakt i stället för omhändertagande20 Frigörande solidaritet istället för politisk styrning22 Valfrihet och egenansvar tillåt konkurrens och mångfald23 Arbete och företagande istället för passivitet och bidragsberoende24 Bostadspolitik för ägande och egenansvar27 Förstärkt kamp mot diskriminering istället för kvotering och grupptänkande28 Tydlighet om toleransens och mångfaldens gränser lika villkor för kvinnor och män29 Skolan som murbräcka mot utanförskapet31 Ett nytt valideringssystem införs32 Trygghet i stället för osäkerhet och våld33 Skärpta regler för utvisning i samband med brott33 Medborgarskapets betydelse och krav betonas35 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utanförskapets omfattning, historia och orsaker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsas i kampen mot utanförskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala utvecklingsråd och grannskapsdemokrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till föreningsliv för egenmakt och arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frigöra riskkapital för eget företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om penningsystem för frihet och mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lägga ned och kraftigt reformera AMS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en jobb- och utvecklingsgaranti.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jobbkrav kopplas till försörjningsstödet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt sysselsättningsmål på överallt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en skattereduktion för hushållsnära tjänster.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bostadspolitik för egenmakt.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad lagstiftning mot diskriminering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda skadeståndsbelopp för den som döms för diskriminering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringsmål skall behandlas vid allmänna domstolar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningssatsning i mångfald för domstolspersonal.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det obligatoriskt med avidentifiering av ansökningshandlingar för alla offentliga arbetsgivare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra mångfaldens gränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om informationssatsning i jämställdhet och respekt för individens integritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till kvinnojourer.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krafttag mot kvinnlig könsstympning.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnäktenskap och tvångsäktenskap måste motverkas effektivare.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolan som murbräcka mot utanförskapet.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolan skall ta ställning för tolerans samt att inrätta en nationell skolinspektion.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt valideringssystem både för utländska examina och för de faktiska kunskaper en person besitter.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närpolis i varje utanförskapsområde.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta regler för utvisning av utländska medborgare i samband med brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuell prövning av utvisning i samband med brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarskapets betydelse och krav samt om tillsättandet av en medborgarskapsutredning. 1 Yrkande 5 hänvisat till NU. 2 Yrkandena 810, 1315 och 17 hänvisade till AU. 3 Yrkande 11 hänvisat till SkU. 4 Yrkande 12 hänvisat till BoU. 5 Yrkandena 16 och 26 hänvisade till JuU. 6 Yrkandena 20 och 21 hänvisade till SoU. 7 Yrkande 22 hänvisat till LU. 8 Yrkandena hänvisade till UbU. Bakgrund och sammanfattning av liberalernas förslag Integrationspolitik och kampen mot utanförskapet liberalernas integrationspolitik handlar om kampen mot utanförskapet. Det skiljer liberalerna från många andra som fortfarande sätter likhetstecken mellan integrations- och invandrarpolitik. Detta perspektiv har vi lämnat bakom oss. Det är utanförskapet, inte invandrarskapet, som definierar den liberala integrationspolitikens arbetsområde. Det betyder att integrationspolitik omfattar både mycket mer och mycket mindre än traditionell invandrarpolitik. Utanförskapet drabbar många personer som har utländsk bakgrund men långt ifrån alla. Den stora majoriteten av de två miljoner svenskar som har invandrat eller flytt hit, eller som är barn till invandrare och flyktingar, är välfungerande och hårt arbetande de behöver knappast någon särskild integrationspolitik. finns det många personer som inte har invandrarrötter och lever i utslagning och utanförskap. Integrationspolitik inkluderar också dem eftersom integration handlar om alla människor som står utanför, som saknar makt, resurser och möjligheter att bli delaktiga i samhällslivet. Därför är den liberala integrationspolitiken i huvudsak en generell politik för lika rättigheter och lika möjligheter, som riktar sig mot alla som lever i utanförskap oavsett födelseort, hudfärg, religion eller kultur. I skarp kontrast mot liberalernas perspektiv står regeringens, som helt sitter fast i det gamla invandrarpolitiska perspektivet. Detta fastslogs med all tydlighet av i en rapport presenterad där regeringens genomförande av integrationspolitiken granskas. Rapportens titel, Från invandrarpolitik till integrationspolitik, talar sitt tydliga språk. beslutade att införa en ny integrationspolitik som avsåg att ersätta den tidigare invandrarpolitiken. Anledningen till reformen var farhågor om ett uppdelat samhälle. I proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik slår regeringen fast att den förda politiken förstärkt uppdelningen av befolkningen i ett vi och ett dom. Syftet med integrationsreformen var att bryta denna negativa utveckling och gå ifrån den tidigare integrationspolitik som kommit att rikta sig till invandrare som grupp. granskning visar dock att integrationspolitiken, , ännu inte fått genomslag och rapporten slår fast att regeringen har ett bristande underlag för att förändra den generella integrationspolitiken. Myndigheterna i riktar fortfarande säråtgärder till invandrade som grupp, framför allt vad gäller det arbetsmarknadspolitiska området, vilket strider mot grundtanken att integrationspolitiken ska genomföras genom generella åtgärder. Slutsatsen är att regeringens mål- och resultatstyrning till stora delar har fortsatt att baseras på de utgångspunkter som invandrarpolitiken vilade på, dvs. säråtgärder riktade till invandrare som grupp. Regeringens misslyckade integrationspolitik ger förödande konsekvenser för samhället, inte minst för de allra mest utsatta. Betydande öar av utanförskap återfinns i nästan alla stora och medelstora svenska städer. Även i många mindre städer är miljöer präglade av utanförskap inte helt ovanliga. Det kan uppskattas att kring av stadsbefolkning lever i sådana miljöer . Det mest nedslående är att denna process har en lång historia. var det påfallande att de flesta miljonprogramsområdena hade omvandlats till utsatthetens hemorter. Det var inte så här vi hade tänkt oss det, sa dåvarande statsminister vid ett besök i i . Det var ett frankt erkännande av ett misslyckande för mycket mer än en byggnadsform. Det sorgliga är att ingenting har förändrats , vilket även framgår av granskning. Invandrar- och integrationsministrar har kommit och gått, man har bytt orden, retoriken, men man har fortsatt att göra samma sak. Samma åtgärder, samma storstadssatsningar, samma synsätt, samma omhändertagande, samma stängda arbetsmarknad och samma smygande diskriminering har fortsatt att verka trots att eländet bara har blivit värre. Denna misslyckandets kontinuitet måste brytas följder blir ännu allvarligare. befinner sig farligt nära den punkt då de etniska och sociala konflikterna kan urarta i öppna kravaller och andra ytterst tragiska händelser. Ett bevis på detta är det upplopp som skedde i Ronna, , då polisstationen besköts med tunga vapen. liberalerna har länge hävdad att det behövs en radikal förändring, ett perspektivskifte som bryter med den segregerande integrationspolitiken som förts och öppnar vägen för en inkluderande utvecklingspolitik baserad på egenmakt istället för omhändertagande och arbete istället för bidrag. Utanförskapet kan inte brytas utifrån. Det är bara inifrån, när de berörda själva tar saken i egna händer, som någonting positivt kan hända. Och utan arbete finns det ingen väg ut ur utanförskapet. Det är den liberala vägen för att bryta utanförskapet och göra helt igen. lanserade liberalerna ett integrationsprogram som inte enbart förändrade valrörelsen utan som även var en krigsförklaring mot utanförskapet och grundade sig på en konsekvent arbetslinje. liberalernas traditionella öppenhet mot flyktingar och invandrare kombinerades på det viset med tydliga krav på oss alla att bidra till en gemensam integrationskamp. har gått, och vi önskar att vi kunde blicka ut över ett som håller på att vända trenden och ge alla sina invånare en värdig plats i gemenskapen. Men det kan vi inte. Vi ser i stället ett land som sargas allt mer, som delas allt djupare mellan dem som bidrar med sitt arbete och dem som tvingas leva på andras arbete, mellan dem som deltar på samhällslivets olika arenor och dem som står utanför och i desperation vänder ryggen mot samhället. Utsattheten växer i men regeringen bara tittar på. Aldrig i modern tid har vi haft en regering som bryr sig så lite om dem som borde få vår största uppmärksamhet. Aldrig har solidaritetsidealen svikits på ett så flagrant sätt av dem som tror sig ha monopol på ordet solidaritet. För oss liberaler står det klart att inte har råd med en sådan regering. Därför kommer vårt budskap fram till valdagen att sammanfattas i en enda mening: Bryt utanförskapet, byt regering! Sammanfattning av liberalernas förslag satsas i kampen mot utanförskapet liberalerna satsar 900 miljoner 2006 och 1 200 miljoner 2007 och 2008 på att förverkliga den jobb- och utvecklingsgaranti som ska ge dem som har slagits ut ur arbetsmarknaden en verklig chans och komma tillbaka. Vi satsar även 100 miljoner 2006 och 200 miljoner 2007 och 2008 på att bygga upp riskkapital som gör det möjligt för personer i utanförskapsområden att förverkliga kreativa projekt. Lokala utvecklingsråd och grannskapsdemokrati Vi är övertygade om att utanförskapet bara kan brytas inifrån, genom framväxten av en egenmaktsrörelse i utanförskapets . För att detta ska vara möjligt behövs lokala demokratiska arenor och framväxten av ett lokalt förankrat ledarskap, som både kan representera och mobilisera de människor som lever i utanförskap. För att konkretisera denna grannskapsdemokratiska ansats vill vi uppmuntra olika former av lokala utvecklingsråd och grannskapsprojekt där de boende i ett område ges direkta möjligheter till inflytande. Ett föreningsliv för egenmakt och arbete Ett vitalt föreningsliv spelar en avgörande roll i kampen mot utanförskapet. finns det ett stort antal föreningar i utsatta områden som kan bilda utgångspunkten i en rörelse för egenmakt och arbete. Därför vill vi ge dessa och nya föreningar mer resurser men också starkt prioritera de verksamheter och projekt som klart inriktar sig mot att utveckla lokala initiativ av betydelse för möjligheten att öka sysselsättningen och delaktigheten i samhällslivet. Frigör riskkapital för eget företagande Som ett led i arbetet med att underlätta för företagande och egenorganisering i utsatta bostadsområden kommer vi att arbeta för möjligheten att frigöra riskkapital, som gör det möjligt för den enskilde, eller grupper som befinner sig i en situation av utsatthet eller lever i utsatta miljöer präglade av utanförskap, att förverkliga kreativa projekt. Detta, i sin tur, skapar lönsamma arbetstillfällen, förankring och framtidstro. Resurser i form av kunskaper måste också göras tillgängliga för att uppmuntra framväxten av en bred rörelse för arbete och egenmakt via egenföretagande och mobilisering. Ett pengsystem för mångfald och valfrihet Den solidariska skattefinansieringen ska vara ett instrument i människornas egen kamp för ett självständigt liv, inte ett maktredskap i ett apparat- och expertvälde. Därför föreslår vi att välfärdstjänsterna och de insatser som görs i kampen mot utanförskapet ska organiseras på ett sätt som liknar skolpengsystemet så mycket som möjligt. vill vi uppmuntra till konkurrens och nyetablering inom den sociala och arbetsmarknadsrelaterade servicesektorn. Det ska i princip råda fri etableringsrätt inom dessa områden. läggs ned och AMS reformeras Som en del av den process som leder från myndighetsmakt till egenmakt läggs ned och AMS reformeras kraftigt. försvinner i samband med integrationspolitikens definitiva omorientering från invandrarpolitik till en politik för social utveckling, som omfattar utsatta personer och områden oavsett ursprung, etnicitet och födelseort. Som ett led i att reformera arbetsmarknadspolitiken införs en enhetlig myndighetsorganisation där myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskar. En jobb- och utvecklingsgaranti införs liberalerna vill inte att arbetsföra människor ska tvingas att leva en passiviserande tillvaro på bidrag, därför vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i jobb- och utvecklingsgarantin är att förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Korta kompletterande utbildningar kan också ingå i garantin liksom praktik och vissa samhällsnyttiga arbetsinsatser. Aktiviteterna i jobb- och utvecklingsgarantin ska ordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. Jobbkrav kopplas till försörjningsstödet Alla som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin får rätt till en ersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp. Den som inte vill delta förlorar dock rätten till ersättning. På så sätt bli det tydligt att ett jobbkrav kopplas till försörjningsstödet. Arbetslösa med försörjningsansvar har rätt att söka kompletterande försörjningsstöd och deltagare som har annan ersättning t.ex. sjukpenning får behålla denna. Ett nytt sysselsättningsmål på överallt Det mål om 80 procents sysselsättning för befolkningen som regeringen satt upp räcker inte så länge det finns många områden där sysselsättningen är mycket lägre. Vi vill därför införa ett sysselsättningsmål som går ut på att ska ha ett arbete i varje bostadsområde. Bostadsområden där färre än arbetar, och som visar andra tecken på utanförskap, ska förklaras som prioriterade sociala krisområden. Frigör de hushållsnära tjänsterna Att öppna för en legal marknad för hushållsnära tjänster kan ge stora möjligheter för grupper som lever i utanförskap att ta ett första och avgörande steg i en arbetsmarknadskarriär. För att frigöra dessa tjänster föreslår vi införande av en skattereduktion som gör det möjligt för hushåll att köpa vita tjänster för hälften av kostnaden. En bra bostadspolitik i problemtyngda områden är en politik som ger människor stora möjligheter att påverka såväl boendemiljö som boendekostnader. Att äga sin bostad är den rakaste och enklaste vägen dit. Det skapar dessutom direkta incitament att aktivt verka för en förbättring av hela bostadsområdets villkor. Därför vill vi genomföra en radikal spridning av ägandet i våra mest utsatta områden genom att underlätta bildandet av bostadsrättsföreningar och införa en ny och rakare ägandeform, ägarlägenheter. För det återstående hyresrättsbeståndet vill vi underlätta självförvaltningsmöjligheter kopplade till sänkta hyror. En samlad lagstiftning mot diskriminering Diskrimineringslagstiftningen ska samlas och skärpas men kvoteringstänkandet ska bestämt avvisas. Det leder till ett samhälle bestående av fientliga grupper med olika rättigheter och det är inte längre ett liberalt samhälle. Det ska kosta att diskriminera Det är svårt att bevisa diskriminering vid en rättegång men när man gör det ska påföljderna vara mycket kännbara för den som har gjort sig skyldig till diskrimineringen. Därför föreslår vi att det utdömda skadeståndsbeloppet vid all arbetsmarknadsrelaterad diskriminering ska höjas substantiellt till förlorade arbetsinkomster. Vid annan diskriminering i offentliga eller privata verksamheter som vänder sig till allmänheten ska skadeståndsbeloppet motsvara minst fem basbelopp. Inga diskrimineringsmål i Arbetsdomstolen I regleras en stor del av förhållandena inom arbetslivet av avtal mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer. När vissa diskriminerande förhållanden har bekräftats i avtal mellan arbetsmarknadens parter är det svårt för den drabbade att få rätt i Arbetsdomstolen som består just av dessa parter. Vi vill därför att mål som gäller diskriminering i arbetslivet ska flyttas från Arbetsdomstolen och istället behandlas av allmänna domstolar. Utbildningssatsning i mångfald för domstolspersonal Det finns mycket som tyder på att personer med utländsk bakgrund döms annorlunda än de som inte har en sådan bakgrund. Detta är givetvis inte rimligt. Därför bör en stor utbildningssatsning göras riktad mot hela rättsväsendet. Juristutbildningen bör också reformeras i syfte att ge de kunskaper som behövs för att kunna vara jurist i ett mångfaldspräglat samhälle. För att bekämpa den etniska bortsorteringen som uppenbarligen förekommer på den svenska arbetsmarknaden vill vi göra det obligatoriskt med avidentifiering av ansökningshandlingar i personalrekrytering för alla offentliga arbetsgivare. Mångfaldens gränser tydliggörs lika villkor för kvinnor och män Den kulturella mångfalden ska bejakas men inom ramen för de värderingar som utgör grunden för ett öppet och tolerant samhälle. Respekten för individens fri- och rättigheter ska vara överordnad kultur och kollektiva anspråk. I ett liberalt är det alldeles klart att kvinnor och män har lika rätt att leva sina liv som de själva önskar. Informationssatsning i jämställdhet och respekt för individens integritet Det är viktigt att ge information åt alla dem som flyr eller flyttar till om den värdegrund som genomsyrar det svenska samhället och den betydelse som jämställdheten och respekten för alla människors lika värde har i . Informationsmaterialet ska översättas till de språk som våra stora flykting- och invandrargrupper talar och användas som obligatoriskt undervisningsmaterial inom ramen för svenska för invandrare, sfi. Mer pengar till kvinnojourer Vi vill att mer resurser ges åt kvinnojourerna som inriktar sig mot kvinnor i utsatta bostadsområden. Kvinnlig omskärelse könsstympning är olagligt i . Ingen person har dock lagförts för detta brott, vilket är anmärkningsvärt då det är uppenbart att denna sedvänja alltjämt upprätthålls i vissa kretsar i vårt land. Polis och åklagare måste prioritera resurser och hitta former för att avslöja och bevisa de brottsliga handlingarna. För att komma åt olaglig könsstympning måste alla de som direkt eller indirekt medverkar till brottet hotas av kännbara straff. Preskriptionstiden börjar löpa efter det att den drabbade kvinnan fyllt . Barnäktenskap och tvångsäktenskap måste motverkas effektivare Barn- och tvångsäktenskap är företeelser som inte är förenliga med det svenska samhällets syn på jämställdhet och barns rättigheter. liberalerna avser att den dispensmöjlighet som finns bör avskaffas så att ingen person lagligen kan ingå äktenskap. Skolan som murbräcka mot utanförskapet Mångfald, frihet och framväxten av s.k magnetskolor uppmuntras genom satsningar på de skolor som verkar i utanförskapets . Skolan ska ta ställning för tolerans Tolerans, förståelse för olikhet och respekt för andra ska prägla skolans vardag. Skolan ska inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar så som de bl.a. formulerats i FN:s deklaration om mänskliga fri- och rättigheter. Religionsundervisningen ska ge grundläggande kunskap om alla religioner och livsåskådningar. Alla trosuppfattningar ska behandlas med saklighet och respekt. För att garantera att alla skolor, både konfessionella och icke-konfessionella, följer läroplanen ska en särskild nationell skolinspektion skapas. Ett nytt valideringssystem införs Validering av utländska examina är ett välkänt problem. Vi vill att ett enklare och mer ändamålsenligt alternativ ska kunna erbjudas genom allmänna tester på de faktiska kunskaper som en viss person besitter. Dessa tester ska genomföras ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. En sådan form av kunskapsvalidering kan också gälla lägre utbildningsnivåer i syfte att underlätta och snabba på personens arbetsmarknadsintroduktion inom rätt yrke. Närpolis i varje utanförskapsområde Trygghet i utsatta bostadsområden kräver polisnärvaro och aktivt samarbete med de boende. Närpolis ska finnas i varje område som präglas av utanförskap och samarbete ska inledas med det lokala utvecklingsrådet i syfte att garantera områdets trygghet. Skärpta regler för utvisning i samband med brott att bekämpa brottslighet är alltid att undanröja sociala orsaker liberalernas hela integrationspolitik med fokus på arbete och bättre utbildning är därför brottsförebyggande. En skärpning av reglerna för utvisning av utländska medborgare i samband med brott skulle sannolikt också ha en preventiv effekt. I en förändrad lagstiftning bör huvudregeln vara att de utländska medborgare som döms för allvarliga brott också ska dömas till utvisning. Tiden för återvändandeförbudet bör normalt vara längre . Individuell prövning av utvisning verkställighet avgörs i migrationsdomstolen Frågan om utvisning ska alltid prövas när en person utan svenskt medborgarskap döms för grövre brott. Beslut om utvisning ska fattas efter individuell prövning i samband med brottmålet stark anknytning till eller liten risk för återfall i brottslighet kan göra att domstolen inte dömer till utvisning. Barnperspektivet ska väga tungt vid bedömningen. Medborgarskapets betydelse och krav betonas Medborgarskapet ger unika rättigheter och en ovillkorlig rätt att stanna i . Men medborgarskapet ska också vara förenat med tydliga krav. Dit hör exempelvis att ha uppnått en viss språkfärdighet i svenska språket. Egenmakt och arbete den liberala vägen till integration , ett delat land Ett nytt socialt landskap har vuxit fram i , ett landskap präglat av utestängning från arbetsmarknaden, bostadssegregation, bidragsberoende, maktlöshet och sårbarhet.