ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fi289 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av statistik mellan och . finns det ingen eller väldigt lite samordning av statistik över gränsen mot . Eftersom inte är med i EU är det också en lägre grad av harmonisering av statistiken mellan och än mellan och övriga EU-länder. Problemet är tydligast när det gäller arbetsmarknadsstatistiken. Eftersom det inte finns något utbyte av inkomstuppgifter mellan statistikmyndigheterna i respektive land blir det en grav missvisning i den officiella statistiken beträffande förvärvsarbetande, inkomster, pendling etc. Det behövs en statistik som bättre stämmer överens med verkligheten. I synnerhet när vi alltmer pratar om regionförstoring och ökad rörlighet. Vi kan ju också se att rörligheten ökar över våra gränser och detta behöver vi ha kunskap om. Från har vi länge riktat blickarna västerut och mot och den betydelse som den regionen har för oss. Men det har ju varit svårt att påvisa dess betydelse för och betydelse för . Det bör också observeras att pendlingsströmmarna mellan och är betydligt större än mellan och . Bättre statistik är således ett viktigt underlag för prioritering av investeringar och satsningar .
mot · GT02Fi290 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa effektiva rättsmedel mot otillåtna direktupphandlingar inom stat, landsting och kommun. Utgångspunkten för all offentlig verksamhet bör vara maximalt värde för våra skattemedel. Det åligger oss folkvalda att följa de lagar vi själva instiftat, däribland lagen om offentlig upphandling (). Tyvärr sätts i många fall kommunala bolags expansionsplaner framför medborgarnas bästa. Kommunala bolag skall inte ta oskäliga affärsrisker. Varje felanvänd skattekrona är en stöld av folket. Så sade den förre socialdemokratiske social- och handelsministerm . Detta gäller lika fullt . På min fråga kring synen på tillämpningen av , svarade kommun- och finansmarknadsminister att i Europeiska unionen kommer att stödja ett förslag om att effektiva rättsmedel införs avseende bl.a. otillåtna direktupphandlingar. Dessa direktupphandlingar är ett uttalat problem, inte minst i återvinningsbranschen. Bland annat har belyst konsekvenserna av detta i en särskild studie.1 Mot bakgrund av detta är det nu viktigt att regeringen går från ord till handling och omsätter sin positiva syn på fullt genomslag av i handling. för avfallshantering Rapport 5408, , framförallt sid8891.
mot · GT02Fi291 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av den ekonomiska situationen för äldre kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om redovisning i budgetpropositionens särtryck. Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Målet för Socialdemokraternas jämställdhetspolitik måste vara att kvinnor och män skall ha samma reella möjligheter att försörja sig själva och sina barn. Det innebär lika villkor i det avlönade arbetet vad gäller anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i sitt arbete. Det avlönade arbetet skall ge ekonomisk självständighet och trygghet i förvärvsaktiv ålder men också innebära ekonomisk självständighet och trygghet som pensionär. Vi har inte nått det målet ännu även om stora förändringar vad gäller kvinnors förvärvsarbete skett. Den ekonomiska situationen för dagens pensionärer ser mycket olika ut. En grupp som emellanåt lyfts fram är äldre kvinnor som inte förvärvsarbetat eller har förvärvsarbetet för att få en bra pension. Bostadstillägget har höjts, vilket förbättrat situationen men fortfarande lever denna grupp kvinnor med mycket små ekonomiska marginaler. Den ekonomiska situationen för dessa kvinnor behöver ses över och genomlysas för att förbättra möjligheten till ett tryggt och kvalitativt åldrande. I budgetpropositionens särtryck om Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män bör framöver också fördelningen mellan kvinnor och män på något sätt belysas.
mot · GT02Fi292 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om offentlig upphandling. När staten gör offentliga upphandlingar tas ofta inte hänsyn till om anbudsgivarna tecknat kollektivavtal. När en upphandling ska ske är det brukligt att man sätter upp en rad kriterier som medelst någon form av poängsättning syftar till att utse den som ska få affären. Ett sådant kriterium kan t.ex. vara lägsta pris, ett annat kan vara företagets kapacitet att hantera uppdraget. Ett exempel på när kriterier av det här slaget används är när staten ingår avtal med flygbolag. Svenska staten och dess anställda måste i många sammanhang transportera sig med flyg i arbetet, och bra avtal är av yttersta vikt. har s.k. lågprisbolag erbjudit flygtransport till avsevärt mycket lägre priser än konventionella flygbolag, och i viss utsträckning begagnar sig staten av dessa. Men en del av lågprisbolagen saknar kollektivavtal och andra trygghetssystem för sina anställda. I konkurrenshänseende tävlar flygbolagen inte på lika villkor. Detta är ett stort problem, och bör inte understödjas av det offentliga samhället. För att skapa trygghet, rättvisa och goda anställningsförhållanden för de människor som arbetar i det företag staten anlitar, är det viktigt att staten utövar inflytande och påtryckningar för att kräva kollektivavtal. Därför bör ytterligare ett kriterium läggas till lagen om offentlig upphandling när köp av varor eller tjänster i offentlig regi är aktuellt. Detta kriterium ska tydligt stipulera att de anställda i det aktuella företaget ska få ta del av fackliga kollektivavtal om staten ska överväga en affär.
mot · GT02Fi294 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att myndigheterna i sina årsredovisningar skall redogöra för hur man bidragit till regional utveckling. Det åligger samtliga myndigheter att bidra till en positiv regional utveckling. Ändå redovisas bara myndigheternas insatser för att bidra till den regionala utvecklingen i ett begränsat antal fall. Dessa redovisningar sker främst när regeringen uttryckligt, via regleringsbrevet, ställt krav på myndigheten att på ett eller flera sätt bidra till den regionala utvecklingen. Behovet av insatser som kan stärka den regionala utvecklingen är överhängande. Samhällsutvecklingen präglas av en fortsatt utflyttning från områden som Bergslagen, högre ohälsotal i vissa regionalpolitiskt missgynnade områden och stora behov av bostäder i tillväxtområdena. Vissa statliga satsningar syftar till att bryta den negativa befolkningsutvecklingen. Men det finns alltför många exempel på att enskilda myndigheter inte har ett regionalpolitiskt perspektiv i sin planering detta trots att slagit fast att all statlig verksamhet ska bidra till regional utveckling. Ett regionalpolitiskt perspektiv får inte vara något som myndigheten präglas av enkom när regeringen ställer särskilda krav på en myndighet, utan måste genomsyra alla myndigheters verksamhet. Varje myndighet bör därför visa både hur den egna myndighetens verksamhet utvecklats i olika delar av landet och hur myndigheten i övrigt bidragit till en balanserad regional utveckling. Det måste bli en angelägenhet för alla myndigheter att utifrån sina förutsättningar bidra till en god utveckling i hela . För att tydliggöra myndigheternas ansvar för att, i egen organisation och inom det område man verkar, bidra till regional utveckling föreslår jag att myndigheterna åläggs att i sina årsredovisningar redovisa hur man bidragit till den regionala utvecklingen.
mot · GT02Fi298 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för entreprenader. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan således vara baserat på ett helt annat löneläge, ett annat säkerhetstänkande etc. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandlig hänsyn tas till om villkoren för de anställda ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. Detta bör gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö.
mot · GT02Fi299 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten enligt lagen om offentlig upphandling att i kommunernas upphandlingsregler ställa krav på kollektivavtal. Statens, landstingens och kommunernas möjligheter att kunna ställa krav i upphandlingsförfarandet på att leverantör ska följa gällande svenska kollektivavtal har varit föremål för diskussion. Enligt en ändring i lagen om offentlig upphandling, , (1992:1528) infördes en bestämmelse om att man ger kommunerna möjlighet att ställa särskilda kontraktsvillkor vid upphandling av framför allt entreprenörer. I lagens förarbeten (prop. 2001/02:142) anges att kontraktsvillkor kan innefatta bl.a. kollektivavtalsbestämmelser från sådana kollektivavtal som gäller på den arbetsplatsen eller i den avsedda branschen. Flera kommuner har också utifrån ovanstående kompletterat sin upphandlingspolicy. Trots detta hävdas det i olika sammanhang att det inte är möjligt för stat, landsting och kommun att ställa krav på kollektivavtal vid upphandlingar. Enligt vår mening bör därför förtydligas så att det klart framgår att det är möjligt att ställa krav på kollektivavtal vid upphandlingar.
mot · GT02Fi3 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avslå framställan om inskränkning av möjligheterna att beakta fel och brister i underlaget för beslut avseende utjämningsbidrag enligt lagen 1993:387. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av utjämningssystemet i syfte att ge landsting med kraftig befolkningsminskning kompensation. Regeringen anför som ett problem att det saknas inskränkningar när det gäller rätten för en kommun respektive landsting att, först i samband med ett överklagande till regeringen, göra gällande fel och brister i underlaget för slutliga beslut om bidrag och avgifters storlek enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Enligt regeringens grundsyn ska sådant påtalande endast få beaktas om det finns synnerliga skäl. Förslaget innebär att kommuner och landsting, , tvingas lägga ned än mer omsorg för att kontrollera de uppgifter som utgör underlag för preliminära beslut. Detta är i och för sig rimligt men då underlaget är mycket komplicerat och svårt att överblicka uppstår genast frågan vad som inryms i begreppet synnerliga skäl. Svårigheten att tolka förfrågningar kring LSS-utjämningen visar sig vara svår att göra och årets förfrågan har visat att kommunerna tolkat dem olika. Mot dels bakgrunden att göra tolkningar av materialet , dels svårigheten att finansiera följderna av ett felaktigt beslut kan inskränkningar i rätten att överklaga anses vara rimlig. Utifrån ett rättssäkerhetsbegrepp kan också inskränkningar i rätten att överklaga ett felaktigt beslut ifrågasättas. Vid en eventuell överklagan har regeringen, , möjligheten att via efterföljande års budget korrigera eventuella felaktigheter. Då förslaget såväl undergräver tilltron till utjämningssystemet inom LSS som det framtonar ett godtycke i bedömning bör förslaget avvisas. Detta bör ges regeringen till känna. I den kommunalekonomiska utjämningen ges kompensation till kommuner som under en följd av år haft befolkningsförändringar av större omfattning. Samma regelsystem saknas för landsting. Regeringens syn är att förändringar bör ske så att även landsting som har en kraftig befolkningsökning ska kompenseras för den eftersläpning av intäkter som förekommer i utjämningssystemet. De landsting som har en negativ befolkningsutveckling ska dock inte erhålla någon kompensation. Förslaget innebär en skillnad gentemot hur utjämningssystemet tillämpas för kommuner. Troligt är att landsting inte påverkas, fullt ut, på samma sätt som kommuner, men att viss påverkan sker vid en förändring torde dock vara klart. En översyn av regelverket bör göras i syfte att ge även landsting kompensation för förändringar som påkallats till följd av en negativ befolkningsutveckling. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Fi300 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektivavtal vid offentlig upphandling. Den senaste tidens uppmärksammade fall om arbetskraft som jobbar i till låga löner och med obefintlig trygghet har satt de svenska kollektivavtalen i fokus. Att kollektivavtalen medverkat till att skapa en positiv utveckling i borde vara oomstritt. Det har förekommit konflikter på arbetsmarknaden även i men vid en internationell jämförelse kan man konstatera att de kan betraktas som små skärmytslingar. Den svenska modellen som bygger på ömsesidig respekt mellan parterna har medverkat till stabilitet och förutsägbara villkor. Kollektivavtal på arbetsmarknaden betraktas av det svenska folket som så självklart att många jämställer det med svensk lagstiftning. Det kan i en del fall medverka till att skapa förvirring i debatten om kollektivavtalen. I debatten som uppstod kring den arbetsrättsliga tvisten i använde sig motståndare till kollektivavtalen av detta genom att gång på gång påtala att företagets handlande inte stod i strid med svensk lagstiftning. Alla arbetsgivare på arbetsmarknaden bör se till att följa kollektivavtal. Staten, landsting och kommuner kan genom krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling bidra till att stärka många arbetstagares arbetsförhållanden. Genom att ställa krav på att entreprenörer, som deltar i offentliga upphandlingar, följer svenska kollektivavtal garanteras arbetstagare med offentliga uppdragsgivare vettiga löner och en trygg arbetssituation. Regeringen bör se över möjligheten att det i upphandlingskrav för offentliga uppdragsgivare införs krav på kollektivavtal.
mot · GT02Fi302 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt uppställningen. A 92:1 Räntor på statsskulden Vi genomför försäljningar av statliga företag som uppgår till utöver vad regeringen föreslår. Dessutom leder vår politik till ett starkare budgetsaldo. Detta leder till lägre räntekostnader. Den minskade räntekostnaden beräknas under antagande att försäljningarna sker och med kalkylräntan 3,. Minskningen av räntekostnaden blir då .
mot · GT02Fi305 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydliga regler för sociala hänsyn vid offentlig upphandling samt informationsinsatser. konstaterade i sitt första betänkande att den svenska lagstiftningen redan ger möjligheter att ta sociala hänsyn. Utredningen hänvisade till tolkning som pekar på ett stort antal sådana möjligheter. Upphandlande myndighet kan alltså fastställa kontraktsvillkor av social karaktär, åtminstone när det gäller tjänster. Det är emellertid i mycket sällsynta fall som man gör detta. Sådana kontraktsvillkor kan exempelvis vara att företaget ska anställa långtidsarbetslösa och personer med arbetshandikapp av olika slag. Ansvariga tjänstemän har ofta inte kunskap om denna möjlighet. Dessutom är reglerna inte helt klara i lagtexten, vilket ökar osäkerheten hos upphandlande myndighet. drev frågan i EU. Informationsinsatser riktade till offentliga myndigheter, inte minst ansvariga upphandlande tjänstemän, bör därför göras. En sådan informationssatsning bör ske tillsammans med kommuner och landsting eftersom dessa spelar en viktig roll i den offentliga upphandlingen. Förbundet och landsting är en viktig aktör i detta arbete. Det är viktigt att i lagtexten ge en tydlig signal om möjligheterna för upphandlande myndighet att tillämpa särskilda villkor av social karaktär och vilka dessa villkor kan vara. Att företagen som deltar i upphandlingen följer gällande kollektivavtal är givet. Men det bör också i vissa fall, som exempelvis när det gäller arbetsrehabiliterande insatser, vara möjligt att i upphandlingen ställa krav på medarbetarinflytande i utförarföretagen. Naturligt är också att upphandlade myndigheter ställer krav på socioekonomiska och sociala redovisningar. Det skulle underlätta för upphandlande myndighet att säkra kvaliteten när man vill göra en upphandling med villkor av social karaktär. Både lagstiftning och upphandlande myndigheter bör främja användandet av sådana redovisningar.
mot · GT02Fi310 · 2005-10-05 00:00:00 — anvisar till anslaget 92:1 Räntor på statsskulden för budgetåret mindre än vad regeringen föreslår. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad försäljning av statligt ägda företag med 35, 60 respektive mer än vad regeringen räknar 20002008, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförändringarna som är resultatet av budgetalternativ minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperioden beräknas statsskulden med politik jämfört med Socialdemokraternas politik minska med ca . Skillnaden består i ett starkare finansiellt sparande och avvecklat statligt ägande. Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade kalkylräntor, kan minskas med och året därefter med . kan ramen minskas med . Hänsyn har då tagits till att försäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att försäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har budgeterats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel ) kommer att minska med och .
mot · GT02Fi311 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning: 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten Offentliga myndigheters verksamhet behöver åläggas generella besparingskrav som bygger på effektivisering dels i tillämpning, dels i volym. () som bl.a. har till uppgift att utveckla den ekonomiska styrningen för statliga myndigheter presenterade rapporten för OH-kostnader Vad är en rimlig kostnad för myndigheternas styrning, samordning och administration?. ESV har undersökt myndigheters OH-kostnader, d.v.s. kostnader för gemensam styrning, samordning, administration och lokaler. Resultatet av undersökningen visar att statsförvaltningen kan effektiviseras genom en översyn av den gemensamma administrationen. ESV menar att alla myndigheter kan öka effektiviteten och på så vis spara pengar, framför allt genom att myndigheterna uppmanas att utnyttja modern teknik och s.k. shared service-lösningar. ESV gör bedömningen att den totala OH-kostnaden i statens myndigheter uppgår till ca , vilket motsvarar av statens driftkostnader. föreslår därför i sitt budgetalternativ neddragningar på ett antal anslagsområden. Inom utgiftsområdet görs besparingar på myndigheters administration för , , , , och ; minskningarna är på 5, 10, 10, 40, 5 respektive . motsatte sig införandet av och anslag 1:10 bör därför avvecklas. motsätter sig inrättandet av den nya förvaltningspolitiska myndigheten, då vi anser att kompetensfrämjande åtgärder inom statsförvaltningen bör skötas av Statskontoret. motsätter sig dessutom inrättande av det nya anslaget för nya statliga kompetensförsörjningsjobb, då vi förespråkar andra arbetsmarknadsåtgärder för akademiker. budgetalternativ innebär en ökad amortering på statsskulden, vilket torde minska förvaltningskostnaderna hos Riksgälden. Därmed kan anslaget minskas med . anser att försöket med trängselskatt i bör vara en angelägenhet och motsätter sig därmed det statliga anslaget 90:2. Vi inser dock att dessa kostnader redan finns och är därmed förhindrade att göra besparingar eller att ta bort anslaget.
mot · GT02Fi312 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 92:1 Räntor på statsskulden föreslår försäljning av statlig egendom och statliga företag för ytterligare utöver vad regeringen föreslagit . Som en följd av detta samt starkare budgetsaldo föreslås anslaget 92:1 Räntor på statsskulden minska.
mot · GT02Fi313 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området inkomstskatteförslag ger en mycket kraftig förstärkning av den kommunala skattebasen, med , och därmed minskade behov av statsbidrag. Kommuner och landsting får därigenom direkt tillgång till skatteinkomster utan att dessa skall slussas och styras via det statliga bidragssystemet. I enlighet med det förslag som presenterades av den parlamentariska s.k. anser att de specialdestinerade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem och statligt stöd för utbildning av vuxna bör omvandlas till generella statsbidrag till kommunerna. Vi anser att pengarna skall gå direkt till kommunerna och användas efter det behov som finns t.ex. till kompetenshöjande av lärarna. Anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskola och 25:11 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem och anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna. För att underlätta jämförbarheten med regeringens budgetproposition låter vi emellertid anslagen ligga kvar på utgiftsområde 16. anser att de av regeringen föreslagna bidragen för särskilda insatser i kommuner och landsting i stället används för att förstärka den regionala utvecklingspolitiken. Därmed ökar också det lokala inflytandet över statens medel och deras användning. minskar därför anslaget 48:2 Särskilda insatser i kommun och landsting med , som motsvarande höjning görs på utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. I enlighet med finansieringsprincipen påverkas anslag 48:1 av de reformer och skattesänkningar som presenteras i budgetförslag. 2006 innebär det att anslaget ska minskas med följande: Justering för borttagning av avdragsrätt för pensionsavg Komp för ny beräkning av SGI sjukförsäkring Komp för ny beräkning av SGI föräldraförsäkring Höjt tak i föräldraförsäkringen, sänkning på grund av högre skatteint Höjd grundpension, sänkning på grund av högre skatteintäkter Komp för ny utformning av a-kassan Vårdgarantisatsning hanteras i uo 09 Regeringens satsning bort Sysselsättningsstöd överfört från inkomsstidan Reseavdrag görs om till rabatt Avdrag för tjänsteresor och dubbelt boende