mot · GT02MJ416 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste införa tvingande regler och förbättrad tillsyn när det gäller kycklingarnas behov av mörkerperioder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av alla led i slaktkycklingsproduktionen utifrån djurskyddslagen. Konsumtionen av kycklingkött har mer än fördubblats . I äts ca 15 kycklingar per person och år. Drygt 70 miljoner kycklingar föds upp i . var kycklingkonsumtionen , varav 45700 importerat kycklingkött. I finns det ca 120 uppfödare av kycklingar. De flesta av uppfödarna har familjejordbruk och ligger i södra och i nära anslutning till slakterierna. Dagens slaktkycklingar lever ett liv som från djurskyddssynpunkt är oacceptabelt. Djurskyddslagen slår fast att kycklingar skall kunna bete sig naturligt och att de ska hållas så att deras hälsa främjas. I den utformning som slaktkycklingsproduktionen har är den inte förenlig med djurskyddslagen. Några få internationella företag styr all avel av fåglar inom kycklingindustrin. Till importeras med flyg ungefär 100000 s.k. grand parents-kycklingar (hönor, tuppar). Dessa blir föräldrar till de drygt 800000 hönor som värper de kycklingar som sedan föds upp till slaktkycklingar. Det är mellan hönans 24:e och 62:a levnadsvecka som hon lägger de ägg som sedan flyttas över till ruvningsmaskiner. Ruvningsmaskinerna är egentligen ett slags stora skåp som vart och ett rymmer ungefär 50000 ägg. Efter exakt kläcks äggen . De nyfödda kycklingarna packas i lådor för transport till någon av kycklinganläggningarna i . Framme hos uppfödaren släpps tusentals kycklingar ut i respektive uppfödningsstall. I dagens kycklinguppfödning är hönorna eller mamman bortrationaliserad och kycklingarna kläcks i maskiner. Kycklingarna får sedan klara sig själva bäst de kan. Snabb tillväxt och trängsel En slaktkyckling blir färdig för slakt och ca foder. tog det och foder. Den som fått betala för denna snabba tillväxt är kycklingen själv. Under uppfödningen hålls kycklingarna på små ytor där ammoniak- och dammhalten är hög. I är högsta tillåtna beläggningsgrad /kvadratmeter. Men om uppfödaren är med i näringens djuromsorgsprogram och uppnår vissa poäng för skötsel och djurhälsa, då får beläggningen ökas till /kvadratmeter, vilket ökar risken för hälsoproblem. har betraktats som ett föregångsland när det gäller djurhälsa och antog kommissionen ett förslag till EU-direktiv för slaktkycklinguppfödning som anger /kvadratmeter som standard och en högsta nivå på om uppfödaren uppnår en viss standard. tog fram en rapport som slog fast att beläggningsgraden, dvs. antal djur per ytenhet, har stor inverkan på slaktkycklingarnas välfärd. Risken med överhettning och att kycklingarna på grund av trängsel far illa ökar med ökad beläggningsgrad. Men också sjukdomar och skador som benproblem, hudinflammationer och frätskador på bröst och ben blir värre när trängseln är stor. I poängteras att ledproblem som är smärtsamma för människor sannolikt också är smärtsamma för kycklingar. Studier visar att kycklingar med benfel har förändrat beteende och att smärtstillande medel förbättrar rörligheten. Förutom den intensiva aveln beror benproblemen troligen också på ljussättning, skötsel och foder. I en svensk studie var den genomsnittliga förekomsten av benfel hos slaktkycklingar . Av dessa hade allvarliga benfel. hade fotskador (hudinflammation på trampdynorna). Ljust nästan dygnet runt För att kycklingen skall få i sig all den mat som behövs för att de skall växa i den takt som industrin anser lönsam tvingas den leva med ett ljus nästan dygnet runt. I allmänna råd om hur djuren i lantbruket skall hållas rekommenderas att kycklingarna får en sammanhängande mörkerperiod . Men något krav finns inte. En dansk etolog har gjort en rapport där det bl.a. framgår att kycklingar behöver sex till åtta timmars lång och sammanhängande mörkerperiod för att utvecklas normalt och inte få benproblem. Men det är viktigt att ljuset anpassas till kycklingarnas behov . Ljus dygnet runt har visat sig förorsaka förändringar i ögonen hos kycklingar och andra intensivt uppfödda fåglar. anser att Djurskyddsmyndigheternas allmänna råd vad gäller mörkerperioder måste följas. anser att måste införa tvingande regler och förbättrad tillsyn när det gäller kycklingarnas behov av mörkerperioder. Detta vill som sin mening skall ges regeringen till känna. Lastning, transport och slakt Kycklingarna transporteras första gången när de är någon dag gamla från kläckeriet till kycklingfarmen där de skall födas upp till slakt. Andra transporten sker när de skall slaktas vid . De väger då ca . Biologiskt sett är de inte vuxna och deras rädda pip kan höras från lådorna de ligger i om de stöter emot något eller då de hängs upp i benen på det löpande bandet. Enligt siffror för perioden självdog drygt 42000 kycklingar och 3300 skadades i samband med lastning, transport och upphängning i slakterierna. I är det fem stora slakterier som slaktar av kycklingarna. Slakten av kycklingar är vanligen mer mekaniserad än slakt av andra djur. Därför kan så många som 50008000 djur slaktas . Utslaget slaktas mer än två kycklingar dygnet runt. Den oerhörda hastigheten i hanteringen gör det nästan omöjligt att undvika svår stress och en hög skadefrekvens hos fåglarna. När kycklingarna har packats upp ur transportlådorna, hängs de vid fullt medvetande i benkrokar så att huvudet hänger nedåt. Krokarna åker sedan längs ett löpande band och kycklingarna skall bedövas genom ett strömförande vattenbad, vilket inte alltid fungerar. som skall se till hygienen vid slakterier, har rapporterat om skador som kycklingarna fått vid lastning, transport och hantering innan de slaktas. I har både rapporter och debattinlägg handlat om hanteringen av slaktkycklingar då de skall slaktas. konstaterar att ekonomiska intressen har fått gå före djurskyddssynpunkter när det gäller kycklingindustrins hantering av fåglar. anser att regeringen skall tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av alla led i slaktkycklingproduktionen utifrån djurskyddslagen. Detta vill som sin mening skall ges regeringen till känna.