mot · GT02MJ530 · 2005-10-05 00:00:00 — områden som det är förbjudet att besöka eller lämna. Liknande åtgärder kan behövas även vid utbrott av andra djursjukdomar. 4.5.4Smittspridning från djur till människa Det finns flera typer av sjukdomsalstrande organismer som kan sprida sig från tamdjur till människor. Bland dessa är EHEC och fågelinfluensa. Den förstnämnda kan spridas till människa genom kött och mjölkprodukter men ännu är detta ej påträffat när det gäller fågelinfluensa. Modellen med bekämpningszoner bör kunna användas även för att begränsa sådana sjukdomar som hotar människan. 4.5.5Sveriges beredskap bör utredas Det behövs en grundlig utredning som tar ett helhetsgrepp på riskerna kring avsiktlig eller oavsiktlig storskalig spridning av smittämnen bland levande djur och från djur till människa direkt eller via livsmedel. bör begära att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att belysa riskerna och föreslå åtgärder för att hantera dessa risker. För att konsumentmakten skall komma till sin fulla rätt måste det finnas praktiska möjligheter t.ex. genom märkningssystem som ger kunskap om varan och på vilket sätt den produceras. KRAV-märkningen har blivit väl känd av de flesta. KRAV-märket kan endast fås för livsmedel från ekologiska jordbruk där kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel ej används. finns också den s.k. rättvisemärkningen på vissa utvalda produkter. Kaffe är det mest kända exemplet. Det finns inte varor inom alla kategorier som är miljömärkta och/eller rättvisemärkta men konsumenterna kan genom sin marknadsmakt se till att deras antal växer. Det finns en oerhörd kraft och potential till förändring hos konsumenterna. kan man naturligtvis hävda att stora aktörer som t.ex. inköpare på stora företag och myndigheter betyder mycket mer än en ensam individ som står i butiken och skall välja kaffe. Men är hushållen sammantaget en mycket stark kraft. Det är också de enskilda hushållen som genom sitt röstande bestämmer vilka som skall styra de offentliga aktörerna. Samma hushåll kan också bestämma om de vill köpa vissa produkter eller tjänster. Ett exempel som gärna används i detta sammanhang är de miljövänliga tvättmedlen. Det är inte det överhuvudtaget inte fanns att tillgå några sådana på marknaden. Efter en tids offentlig diskussion och viss oro över miljöeffekterna kom det några alternativ som var bättre för miljön. Det var inte något av de största företagen som gick före, utan det var mindre uppstickare som såg en ny nisch. Denna nisch växte dock snabbt, och tog de miljömärkta tvättmedlen av marknaden och de leverantörer som vill överleva måste helt enkelt anpassa sig och följa konsumenternas uttalade vilja att ta miljöhänsyn. Det intressanta är att det inte behövs att av konsumenterna kräver miljömärkning, den kritiska massan som är nödvändig är mycket mindre än så för att en process skall kunna komma igång. Företagen är på detta sätt mycket enklare att hantera för dem som vill förändra än regelverk och politiska överenskommelser som är mer svårföränderliga. Stora miljövinster, som inte behöver innebära någon form av välfärdsförlust, kan uppnås genom att information sprids om hur konsumenterna genom planering av inköp undviker helt onödigt miljöslitage. Exempel på konsumtionsmönster som påverkar miljön både är bl.a. följande: Minskad köttkonsumtion till förmån för mer frukt, rot- och grönsaker. Planering av inköpen. Man spar både energi och tid. Undvikande av färdigutspädda drycker, det finns ingen anledning att transportera vatten långa vägar. Vatten på flaska kan av samma skäl ifrågasättas. Handla lokala råvaror när sådana finns, transporterna minimeras. Handla ekologiskt odlat, insatsmedlen minimeras. Exemplen kan mångfaldigas och miljöpotentialen är enorm, man räknar med att av hela landets energianvändning är relaterad till livsmedlen (produktion, process, distribution och konsumtion tillsammans). Det handlar kanske inte i grunden om att vi behöver äta mindre, utan snarare annorlunda. Medvetenheten om hur kosten påverkar vår hälsa har ökat och för att konsumenterna skall kunna göra medvetna val som påverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varor och tjänster som finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m.m. blir dessa val omöjliga att göra. Det är viktigt att en varas förpackning ger tydlig information om innehållet och om hur och var den har producerats, så att konsumenterna får den information de efterfrågar. Många medborgare i vårt land oroas av bristande ursprungsmärkning i livsmedelsbutikerna. En , som gjorts på uppdrag av LRF och publicerades , visar att var tredje kvinna och var femte man oroar sig för om den mat de köper är säker för hälsan. Bara två av tio konsumenter litar på att ursprungsmärkningen alltid är korrekt. har länge krävt en ökning av de statliga anslagen till organisationer som arbetar med miljömärkning och rättvisemärkning. Det är därför välkommet att regeringen i årets budgetproposition tillmötesgår dessa krav. Enligt ovan nämnda anser nästan varannan konsument att uppgifter om varans ursprung är den absolut viktigaste informationen vid livsmedelsinköpen. Inte av de tillfrågade vill veta varifrån maten de äter kommer. Emellertid är det många som enligt undersökningen inte litar på att ursprungsmärkningen av livsmedel är korrekt. De regler som finns för vilken information som skall finnas på förpackningar, i butiker och i restauranger är en blandning av frivilliga överenskommelser mellan handlare, svensk lagstiftning och EU-förordningar. Den dåliga märkningen försvårar avsevärt konsumenternas möjligheter att göra medvetna val. Det finns därför all anledning att inordna ursprungsmärkningen i ett enhetligt märkningssystem som kan vinna konsumenternas förtroende. bör därför verka för en gemensam EU-bestämmelse om att allt kött skall vara ursprungsmärkt. Detta bör ges regeringen till känna. Ett annat önskemål från konsumenternas sida är att få veta varifrån maten på restaurangerna kommer. Någon form av ursprungsmärkningssystem för restauranger bör därför implementeras. Konsumenternas önskan att känna till matens ursprung är legitim och skall inte förväxlas med en inskränkt nationalism. Förtroendet för svenska livsmedel är högt. Detta springer ur en insikt om att svenska bönder har arbetat hårt och målmedvetet för att säkra en internationellt sett mycket god djuromsorg. har bland de friskaste djuren i världen och är det enda land i EU som inte haft något fall av BSE. De stränga svenska reglerna gör att landet är den enda EU-medlem som i praktiken kan garantera att livsmedlen är fria från salmonella. Det svenska jordbrukets miljöarbete väcker också stor respekt internationellt. 5.1.2Märkning av hur livsmedel producerats Konsumenterna är också intresserade av hur kött producerats. Det finns behov av någon form av märkning som ger upplysningar om alla moment i produktionsprocessen. Även relevanta omständigheter kring hur importerat kött producerats bör vägas in i märkningen av köttet. Om slaktdjur transporterats längre än före slakt bör transporttiden anges på köttet. Detta bör ges regeringen till känna. Ett obligatoriskt gemensamt märkningssystem för djurskyddshänsyn bör införas inom EU för att skilja mellan kött från djur som fötts upp med olika grad av djurskyddshänsyn (naturligtvis inom ). Detta system skulle kunna utformas som olika s.k. eller liknande symboler som bygger på mätbara kriterier. bör inom EU verka för att gemensamma regler om sådana märken kommer till stånd. Detta bör ges regeringen till känna. Poängen med rättvisemärkning är att väga in sociala aspekter i hur en vara produceras. Syftet är att förändra orättvisa strukturer i den internationella handeln samt förbättra de mindre producenternas sociala och ekologiska villkor genom att erbjuda deras organisationer direkt tillgång till marknaden under rättvisare handelsvillkor. Kostnaden för varor som tagits fram med gifter, barnarbete eller miljöförstöring kommer att drabba oss direkt eller indirekt förr eller . Den välinformerade konsumenten kan därför bidra till en bättre utveckling genom att välja varor som är miljövänligt producerade på ett socialt acceptabelt sätt. är KRAV det svenska miljömärket för ekologiskt odlad mat, men också för några andra produktområden som textilier. EU:s miljömärkning, EU-blomman, bör vidareutvecklas till att även omfatta livsmedel. Det behövs också en ordentlig revidering och stärkande av EU-blomman så att bl.a. livscykelanalyser får ökad betydelse. Detta bör ges regeringen till känna. En enhetlig märkning som alla har förtroende för är viktigt, får det inte ske på bekostnad av en alltför krånglig byråkratisk process. 5.1.5Märkning av functional food För functional food finns nu också en märkning, en stämpel framtagen av med texten Produktens dokumentation granskad enligt livsmedelsbranschens regler för hälsopåståenden. Ett problem i sammanhanget är att marknadsföringslagen anses förbjuda marknadsföring som tydligt talar om vilka hälsofördelar en viss produkt har till följd av stämpeln. En utredning kring problematiken har presenterats av dock utan att resultera i något lagförslag. pågår ett arbete kring utformandet av en EU-förordning om regler för marknadsföring av functional food. 5.1.6Märkning av nyttig mat Nyckelhålsmärkningen ger upplysning om att maten inte innehåller onödigt mycket fett och socker eller att den är fiberrik. En mer kvantitativ märkning, och inte som ett binärt system (nyckelhål eller inget nyckelhål), bör eftersträvas. bör verka för ett officiellt gemensamt system för nyckelhålsmärkning inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Lagstiftningen behöver skärpas när det gäller krav på näringsdeklarationer på livsmedelsförpackningarna. redovisas oftast inte mängden socker; den ingår i kategorin kolhydrater. föreslår att lagen tydligt skall ange att såväl mängden fett som mängden socker skall anges på de förpackade livsmedel som säljs i . bör tillkännage för regeringen som sin mening att näringsvärdesdeklaration blir obligatorisk på livsmedel. Flera svenska kommuner köper rättvisemärkta produkter när dessa finns. I samband med införande av kommunala polycies för upphandling av rättvisemärkta produkter har det ibland rått oklarhet om i vilken utsträckning gällande tillåter att ekologiska och sociala kriterier ställs på upphandling av varor. Eftersom offentlig upphandling står för en stor omsättning är det angeläget att den regleras av tydliga bestämmelser. bör därför verka inom EU för att reglerna om offentlig upphandling tydliggör vilka sociala krav det skall vara tillåtet att ställa vid upphandling av varor. Detta bör ges regeringen till känna. För att upphandlingsverktygen i kommunerna skall fungera är det viktigt att politiker och tjänstemän på lokal nivå har kunskap om de regler som finns. Staten bör därför ta på sig ett ansvar att nå ut med information till kommunerna i landet. kan vara en lämplig kanal för detta. Det är bl.a. viktigt att webbaserade EKU-verktyg för offentlig upphandling är uppdaterat, relevant och tydligt. Detta bör ges regeringen till känna. I sköter mycket av det som i det kontinentala sköts av ideella konsumentorganisationer. Konsumentorganisationerna i många EU-länder är mycket starka och EU-politiken förutsätter delvis förekomsten av sådana starka konsumentorganisationer, exempelvis vid remisser på lagförslag. För att tillvarata de svenska konsumenternas intressen vore det därför önskvärt att konsumentrörelsen i stärks. För att stärka konsumenternas rättigheter bör regeringen arbeta utifrån bl.a. följande principer: Nya livsmedel skall vara långsiktigt säkra för människor, djur och miljö. Märk all genmat och se till att det finns GMO-fria alternativ. Försvara rätten till en fungerande kontroll för säkra livsmedel. Detta gäller inte minst rätt att kontrollera importerade köttberedningar för att undvika införsel av salmonella. Försiktighetsprincipen skall gälla producenterna skall kunna visa att maten är ofarlig. WTO-förhandlingarna påverkar konsumentskyddet. Vi kräver konsumentrepresentation på internationell nivå i WTO-förhandlingarna och att konsumentintresset skrivs in i WTO-deklarationerna. Bestrålning får inte användas som ersättning för god livsmedelshygien. Utöka skolans undervisning i hem- och konsumentkunskap. Ge större resurser till konsumentforskning. skall i konsumenternas intresse verka för god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Ökade informationsinsatser behövs för att vidga kunskaperna om kostens betydelse för hälsan. Bristfälliga livsmedelskontroller kan medföra hälsorisker för människor och regeringen måste därför tillföra stat och kommun mer resurser så att kontrollerna kan utföras på tillfredsställande sätt. Det är viktigt att har egen nationell kompetens och kan producera eget vetenskapligt material för att slippa att vara beroende av andras bedömningar. För att kunna garantera en god konsumentsäkerhet krävs att () har tillräcklig kompetens att hantera frågor inom bl.a. kemi, toxikologi, mikrobiologi och nutrition. Detta för att kunna hävda sig internationellt och att kunna försvara svenska nationella intressen i EU. Det är därför av yttersta vikt att har erforderliga resurser för att göra egna vetenskapliga bedömningar. Ett exempel på områden måste ägna mer forskning åt är naturliga gifter. Alla levande organismer har naturliga gifter för att skydda sig. Hur detta påverkar människors hälsa vet man inte tillräckligt om . Till viss del baseras SLV:s arbete på nationella kostundersökningar där man studerar vad som är bra mat. För att få reda på detta måste man veta vad maten innehåller samt vad folk äter. Det senare måste undersökas kontinuerligt. Dessa undersökningar skall ligga till grund för säkerhetsarbete och kostrekommendationer. Det är angeläget att tillförsäkras nödvändiga medel för att kunna garantera en god konsumentsäkerhet. von der Esch (kd) Skånberg (kd)