ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk443 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder som innebär skattemässig neutralitet mellan röktobak och vanliga cigaretter. Tobaksskatten är en punktskatt vars syfte är att reducera konsumtionen av tobaksprodukter som medför allvarliga hälsorisker. Skattens utformning varierar dock mellan olika produkter. På cigaretter består skatten av en fast del (per cigarett) och en värdebaserad del (baserad på priset), medan exempelvis röktobak beskattas med avseende på vikt. Syftet med skatten är dock samma i båda fallen; att reducera konsumtionen. Rökning är lika skadligt oavsett vilken sorts cigaretter man röker. Det spelar ingen roll om man röker färdigtillverkade vanliga cigaretter, eller om man rullar dem själv. Därför borde skattenivåerna vara lika höga för de olika produkterna. I har skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) varit betydligt lägre än skatten på cigaretter. Röktobak beskattas med per kilo, medan skatten på cigaretter är för motsvarande mängd tobak. Problemet har påtalats för finansministern , och svaret har då varit att regeringen instämmer i problematiken och att frågan varit under beredning. När ett förslag till justering av skatten på röktobak nu finns i budgeten är det därför mycket förvånande att den föreslagna höjningen är relativt begränsad. Regeringens förslag innebär en höjning per kilo ganska långt ifrån de som motsvarande mängd tobak beskattas med i färdigtillverkade cigaretter. Av folkhälsoskäl borde skatten på röktobak höjas till motsvarande nivå som för färdigtillverkade cigaretter.
mot · GT02Sk445 · 2005-09-30 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om hur uttag ur enskild firma och handelsbolag ska kunna beskattas i likhet med löneanställning i stället för som via resultatbeskattning. begär att regeringen lägger fram förslag om ändrad resultatbeskattning av enskilda firmor och handelsbolag. Enligt gällande regler kan en näringsidkare inte vara anställd i den egna näringsverksamheten. Ett uttag som lön, pensionspremie eller liknande får inte redovisas som en kostnad i verksamheten utan skall bokföras som ett kapitaluttag. För den enskilda näringsidkaren är lönen detsamma som företagets vinst efter vissa justeringar. Det har därför ingen betydelse hur stort uttag som görs . Uttag av varor, inventarier och andra liknande tillgångar redovisas på samma sätt och till samma belopp som en försäljning till utomstående. Om tillgångar som inte hör till verksamheten betalats med verksamhetens medel skall detta bokföras som ett uttag av likvida medel. I samband med dessa uttag bokförs inte några skatter eller avgifter. Ingen kontrolluppgift lämnas till skattemyndigheten för de gjorda uttagen. I stället betalas en preliminär F-skatt, med lika stort belopp . Beloppet grundas på de uppgifter som uppges i skatte- och avgiftsanmälan, som näringsidkaren skickar in till . uppgick det samlade uttaget ovan till 50,7 miljarder. Resultatet av detta blir att företagarna i dessa företagsformer lånade . Dessa lån kommer i många fall upp till beskattning först när företagen avyttras och orsakar då i ett flertal fall väsentliga skatteskulder som är svåra att klara av. Gällande regler om beskattning av resultat i stället för konsumtion/uttag är för många företagare svårbemästrad och svårgripbar. Den strider dessutom mot en allmän uppfattning om att privat konsumtion bör ske med skattade och intjänade medel och inte via lån vilket nu ofta blir fallet. För att komma till rätta med denna problematik bör därför beskattning av uttag hanteras analogt med den som gäller för löneanställda dvs. att källskatt och arbetsgivaravgifter betalas vid uttagstillfället. För att uppnå detta behöver reglerna för beskattning av dessa två företagsformer ses över. Beskattningen av företagens resultat behöver i anslutning till denna förändring även ses över. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sk449 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om schablonersättning av vissa kontantbranscher. Hotell- och restaurangbranschen är en av de branscher där skattefusk och oseriösa anställningsvillkor är alltför vanligt. Hur stora summor som undanhålls statskassan på detta sätt är svårt att säga men det handlar om mångmiljardbelopp. När gör riktade revisioner av restaurangbranschen är det alltid beklämmande hur mycket som undanhålls statskassan. har det förts en debatt om särskilda åtgärder för att komma åt detta fusk. En av de viktigaste aktörerna för att uppnå förändring är . Men någon förändring som inneburit en annan attityd hos restaurangbranschen kan man inte finna. Tvärtom är det myndigheternas uppfattning att fusket tilltar. Framgångsrika i detta arbete har t.ex. varit där det krävs kvitto på allt som köps från restauranger, och polisen kan kräva av gästen att få ta del av dessa kvitton. I har diskuterats om möjligheten till bättre kontroller av kassaregister. Regeringen utreder s.k. plomberade kassaregister även om detta måste kombineras med krav på kvitton och hantering. Enligt min uppfattning måste radikala åtgärder göras för att genom skattesystemet förändra uttaxering av restauranger. Ett sådant förslag finns, nämligen schablonbeskattning, som skulle vara att man på en minimiomsättning tar ut skatt som alltid är densamma. Systemet har flera fördelar. Dels får företagen en mycket enklare hantering av skatter. Dels får faktiskt staten in den skatt som schabloniserats. Men det finns också nackdelar, det kan drabba orättvist för en del företag, bl.a. de som har stora variationer på grund av säsong. Jag är medveten om att det pågår en översyn och vill understryka behovet av radikala förslag med schablonbeskattning som en lösning.
mot · GT02Sk452 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att snabbutreda frågan om reavinstbeskattning av småhus som ägts och . gällande regler för beskattning av realisationsvinst vid försäljning av bl.a. småhus som förvärvats , är med hänsyn till inflation m.m. efter 1970, väsentligen konfiskatorisk gentemot pensionärer och deras arvingar. Under hänvisning till bestämmelserna i regeringsformen 2 kap. 18 § försäkrade dåvarande finansminister med emfas, att de som ägde sina fastigheter aldrig skulle drabbas av någon reavinstbeskattning. Detta eftersom deras skulle uppräknas med inflation fram till försäljningsåret. gällde detta löfte, men efter 1980 har man successivt urholkat detta löfte och rör det sig om ren konfiskation. Detta visar följande exempel. Ett småhus byggt och omodernt förvärvat 1949 för . Det moderniserades för och fick 1952 taxeringsvärde , detta får därefter uppräknas till . 19641968 gjordes en omfattande modernisering och tillbyggnad för , vilket 1970 resulterade i ett taxeringsvärde på . gjordes inga åtgärder på fastigheten och 1981 fastställdes taxeringsvärdet till . Ett annat småhus i en gruppbebyggelse i samma samhälle i närhet förvärvades 1964 för . Det gjordes inga åtgärder . Här blev taxeringsvärdet och det höjdes till 1981. Omräkningstalet för är i tabellen 5,53 och är motsvarande tal 2,01 något som klart och drastiskt belyser inflationens verkningar . Det är alltså uppenbart att nu gällande regler beträffande halvering av eventuell realisationsvinst bara kompenserar i någon mån för inflationen efter 1980. De äldre fastighetsägarna får ingen som helst kompensation för vad som hände i anslutning till införandet av den eviga realisationsbeskattningen. Det är välkänt att de som misstrodde regeringens löften om att de, som förvärvat sina villor , och därför gjorde snabba affärer kunde byta upp sig utan reavinstskatt. Men de som gnetat, sparat och kämpat för att klara sina egna hem och inte hade en tanke på att utnyttja detta för annat än eget boende, de eller deras arvingar straffas nu med infiskatoriska reavinstskatter. De har med säkerhet inte drivit på inflationen, utan är ett offer för den. De äldre småhusägarna är av naturliga skäl en ganska fåtalig och glesnande skara, men det skulle å andra sidan ha liten påverkan på den statliga ekonomin, om man förbättrade situationen genom att ge dem rätt att utnyttja taxeringsvärde såsom ingångsvärde. Frågan bör snabbutredas av regeringen. Om en byggnad är äldre än skall man kunna begära justering enligt reglerna om säregna förhållande. Genom detta skulle man i rimlig mån respektera dels bestämmelserna i 2 kap. 18 § regeringsformen, dels löftena .
mot · GT02Sk454 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av fastighetsskatten. Fastighetsskatten beräknas på fastighetens taxeringsvärde som i princip uppgår till av marknadsvärdet. När en villa säljs i ett område påverkar priset de andra villornas marknadsvärde och därför också dessa villors taxeringsvärde och i slutändan deras fastighetsskatt. Fastighetsskatten är enligt min uppfattning rätt och riktig eftersom den är en del av kapitalinkomstbeskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Fastighetsskatten beräknas ge intäkter till staten på mer än . Av rättviseskäl och för att det inhemska sparandet skall fördelas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt är likformighet i kapitalbeskattningen viktig. Men är fastighetsskatten utformad på ett orättvist sätt. Det finns nämligen ingen likvärdig skatt för bostadsrätter, som är ett enskilt ägande och kapital, då fastigheterna beskattas som hyresfastigheter. En villaägare betalar alltså mer i skatt än en bostadsrättsägare, både fastighetsskatt och eventuell förmögenhetsskatt, trots att de båda äger sitt boende. Jag anser att fastighetsbeskattningen av bostadsrätter bör jämställas med villabeskattningen för att på ett rättvisare sätt fördela bördan. Detta innebär att bostadsrätter ska beskattas individuellt och inte som genom fastigheten. En förändring av detta slag skulle medföra att när en bostadsrätt i ett område säljs påverkar priset de andra bostadsrätternas marknadsvärde och därför även deras fastighetsskatt. Genom en sådan ändring blir kapitalbeskattning mer likställd och ägande av bostad beskattas på ett likvärdigt sätt.
mot · GT02Sk458 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilldelning av F-skattsedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för minskning av den administrativa bördan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förslag som leder till ökade kostnader för företagen skall kompletteras med förslag som medför minskade kostnader.1 1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till NU. För att få fart på tillväxten behövs fler företag och företag som expanderar. En del i att förbättra företagens konkurrenskraft är att se till att regelverket inte leder till onödigt höga kostnader i företagen. Reglerna får inte hindra företagare från att starta och driva företag. Ett första hinder som kan drabba blivande företagare är att de inte får F-skattsedel. Med F-skatt anförtros företagaren att själv betala in sin preliminära skatt. Detta gör att företagaren uppfattas som seriös och att uppdragsgivare inte behöver göra skatteavdrag. Det kan innebära en krossad dröm för dem som inte får sin F-skattsedel, om de inte orkar med krånglet med att driva sina företag utan F-skattsedel. Att driva företag utan F-skatt innebär att företagaren måste förklara situationen för varje uppdragsgivare och uppdragsgivaren dra skatt och betala in den och eventuella arbetsgivaravgifter till när företagaren utför arbete. Naturligtvis är detta onödigt krångligt. Vi anser därför att alla som ansöker om F-skatt ska tilldelas sådan. Mätningarna av de administrativa bördorna pågår på miljö- och arbetsmarknadsområdena. På skatteområdet är mätningarna klara och där har målet för minskning satts till . Detta anser vi vara för lågt och . Andra länder som varit föregångare, t.ex. har beslutat om minskning av den administrativa bördan , har satt upp mål för den totala minskningen och gjort det tidigt i processen innan mätningarna varit klara. Vi anser att målet på skatteområdet är för lågt satt. Dessutom måste mål sättas upp för den totala minskningen och för de områden där mätning av den administrativa bördan ännu varken har skett eller kommer att ske. Vi anser att målet ska vara en halvering av den administrativa bördan och att detta ska vara genomfört senast nästa mandatperiods utgång. Men det som är krångligt för företagen är inte bara de administrativa bördorna utan även olika krav på t.ex. användande av viss utrustning för viss verksamhet. Denna typ av ökade kostnader ska redovisas i förslagens konsekvensanalys. Vi anser att på samma sätt som utredare uppmanas att föreslå finansieringar av sina förslag när de får konsekvenser för statsbudgeten bör utredare i sina utredningsdirektiv uppmanas att föreslå förenklingar som motsvarar de ökade kostnader som förslagen innebär för företagen. Genom att skapa bästa möjliga regelverk för företagen kan staten underlätta företagandet. På detta sätt kan företagens konkurrenskraft öka. Ett bra regelverk för att starta och driva företag tillvaratar individernas initiativförmåga och ger därmed ett tillskott till samhället.
mot · GT02Sk464 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att via momsbeläggning av bostadshyra sänka den enskildes bostadskostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att aktualisera frågan om moms på bostadshyra i EU. Boendet är en väsentlig del av välfärden. Målet att skapa hyresnivåer som är rimliga är därför eftersträvansvärt. En modell kan vara att införa moms på bostadshyra. Eftersom boendet betraktas som en viktig välfärdsfråga finns det starka skäl för att moms på bostadshyra ska ligga på den lägsta nivån, nämligen . Med nuvarande system är momsen en kostnad som driver upp hyrorna. Om moms införs på bostadshyra får fastighetsägaren göra avdrag för ingående moms, på förvaltning, byggnadsinvesteringar m.m. där momssatsen är . Då den ingående momsen är högre än den utgående blir fastighetsägarens kostnader för uthyrning lägre. Med hyresmoms erhålls en lägre beskattning av hyresrätten och därmed finns även utrymme för hyressänkningar i beståndet inom en intervall om . Det motsvarar av hyran. Det går alltså att åstadkomma en hyressänkning om 500kronor med den här förändringen. Skattetrycket skulle då sänkas rejält för den här boendekategorin. På motsvarande sätt skulle förutsättningarna i nyproduktion kunna förbättras. Investeringskostnaden skulle sänkas med per lägenhet. Den sänkta investeringskostnaden minskar kapitalkostnaden vid uthyrning. Dessutom gör skatteförändringar att drift- och underhållskostnaderna blir lägre. Hyreskrav vid nyproduktion skulle sänkas med , alltså i genomsnitt med . hindrar ett enskilt medlemsland från att införa moms på bostadshyra. Förståelsen hos övriga medlemsländer, för en mer rättvis beskattning av hyresboendet, bör ändock vara stor. Då frågan bidrar till större neutralitet mellan olika boendeformer är det önskvärt att frågan prövas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Sk467 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av socken som territoriellt begrepp i folkbokföringslagen och övrig relevant lagstiftning. I geografiskt hänseende är indelat i län, kommuner och församlingar. Trots att har skilts från staten är det fortfarande den församlingsindelning som detta samfund beslutar om som styr registreringen i folkbokföringen. Enligt utredningen om folkbokföring i församling (SOU 2000:17) föreslogs att församling som begrepp skulle försvinna ur folkbokföringslagen. Detta visade sig vara ohållbart eftersom man då förlorade en viktig nivå i territoriella indelning. Genom sammanslagningar och förändringar har kommunerna ofta en för stor geografisk yta. Dessutom förlorar man en kulturhistoriskt mycket viktig koppling till tidigare indelning. Regeringen meddelade således budgetproposition (prop. 2001/02:1, utg.omr. 3, s. 21) att församling fortfarande skall anses som grund för folkbokföringen. Detta är emellertid inte en långsiktigt hållbar lösning. Genom de församlingssammanslagningar som pågår inom , förloras en indelning av som vi i många stycken haft sedan medeltiden. Ur ett kulturhistoriskt perspektiv är det därför av största vikt att församlingsindelningen behålls intakt. Detta bör man göra genom att införa det års kommunalreform använda begreppet socken. I städerna skulle man fortfarande kunna använda begreppet församling. Ur arkivsynpunkt, för forskningens skull, och för hembygds- och släktforskningsföreningar är det oerhört viktigt att den territoriella indelningen behålls intakt. Socknen är den enda territoriella indelning som har kvar en kontinuitet sedan århundraden, till skillnad från län, kommuner och häraden. Detta kan också vara ett stöd för bevarandet av den stora kulturskatt vi har i alla de gamla kyrkobyggnader som finns över vårt land. Det är för mycket begärt att skall klara att ta ett kulturhistoriskt ansvar i detta sammanhang. Med ett bibehållet sockenbegrepp underlättas en civil organisation som kan hjälpa att ta till vara kulturskatterna. Inte minst i finns det väldigt många medeltida kyrkobyggnader som inte har ett befolkningsunderlag stort nog för att upprätthålla en självständig församling. och har tillsammans med en rad andra organisationer påpekat betydelsen av att sockenbegreppet finns kvar som en administrativ enhet. Tiden för ett återskapande av denna enhet börjar rinna ut. I dagens behöver vi en historiskt grundad stabilitet, och det kan socknen som begrepp vara med och bidra till. Därför bör regeringen utreda möjligheten att åter införa socknen som territoriell indelning för folkbokföring och fastighetsindelning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk468 · 2005-09-29 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med ett förslag till skattesystem som inte har dagens tröskeleffekt. Det finns inget land som beskattar sina låg- och medelinkomsttagare så hårt som . Kort sagt kan stoltsera med att är överlägsna världsmästare i skattetryck. Att det får konsekvenser i form av svart arbetskraft och skattefusk kan var och en räkna ut. Att det också har en hämnande effekt på människors vilja att starta eget och jobba extra är också självklart. Att jobba sig upp i är mycket svårt. Många upplever det som snudd på omöjligt. Detta vittnar många vanliga, hårt arbetande, människor om. Ett sätt att illustrera detta är begreppet skattefridag, det vill säga den dag då en genomsnittlig löntagare har arbetat ihop till alla sina skatter för året. Då samtliga skatter räknats samman utgör de 60,av hela lönen. Omräknat på årsbasis motsvarar det . Det nuvarande skattesystemet har många uppenbara brister. Ett exempel är den stora tröskeleffekten. För en småföretagare som har ett aktiebolag gäller följande: För lön upp till brytpunkten, som 2005 ligger på , betyder det att han/hon får kvar efter avdrag med sociala avgifter och skatt. För lön från får hon/han endast behålla efter avdrag med sociala avgifter och skatt. För lön får hon/han endast behålla . Alla landets revisorer vet att det är mycket vanligt bland företagare att man tar ut inkomst upp till första brytpunkten, ca . Sedan tillkommer ju statlig skatt direkt. Jag anser att det vore mycket bättre att ha en stigande skala. Som det är nu är det många som undviker att passera gränsbeloppet, t.ex. genom att jobba mindre, skaffa avdrag (både lagliga och olagliga), jobba svart på toppen osv.
mot · GT02Sk476 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att premiera bränslesnåla och trafiksäkra fordon. ligger i toppen i när det gäller stora och bensinslukande bilar. Det är ett viktigt mål att minska bränsleförbrukningen som det är minst lika angeläget att ha en så trafiksäker fordonsflotta som möjligt. Eftersom många nya bilar är leasingbilar bör man pröva möjligheten genom förmånsvärdena på leasingbilar göra det mer attraktivt att leasa bränslesnålare och trafiksäkrare bilar. Med tanke på den uppenbara målkonflikten måste det göras en noggrann avvägning av både trafiksäkerhet och bränsleförbrukning i ett sådant system.
mot · GT02Sk478 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reavinstbeskattningssystemet bör bestå i . När man säljer sin bostad och köper en ny följer den eventuella vinsten med in i den nya bostaden. Man behöver inte skatta för hela vinsten på en gång utan först när det åter är dags att byta bostad. Det här är ett bra system som gagnar miljoner människor i . Och jag vill påstå att det gagnar hela bostadsmarknaden. Systemet gör att vi får en bra rörlighet på bostadsmarknaden. Det leder till att människor inte är rädda för att sälja en bostad och flytta till en mindre eller en större. Inte minst är det bra för den yngre generationen som vill byta upp sig till en större bostad, t.ex. en villa på landet, som den äldre valt att sälja. Reavinstbeskattningen som den är utformad gör det lättare att köpa en dyrare bostad allt eftersom behovet uppstår. Så är allt gott och väl. Men har det uppstått ett problem. lägger sig i och menar att detta förmånliga system antingen ska gälla i hela eller så ska systemet bort i . Låt oss ha kvar detta gynnsamma system i . Det kan med fördel även vara gällande i hela EU. Ett system som underlättar rörligheten på den fria bostadsmarknaden och som stimulerar fastighetsmarknaden är bra för både gamla och unga. Om skattesystemet ändras kan det även finnas risk för att fastigheter sjunker drastiskt i pris. Folk kommer att dra sig för att sälja och köpa. Det är inte bra för någon. Vi anser att den ska, om inte det går att få en uppgörelse som gör att vårt skattesystem ska gälla i hela EU, begära ett undantag för . Regeringen har ett ansvar att se till att den svenska bostadsmarknaden fungerar positivt för oss alla.