ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02A397 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lönebidrag till ideella föreningar. Lönebidrag är en viktig, riktad arbetsmarknadsåtgärd till de människor som har begränsad arbetsförmåga och därmed en sämre möjlighet att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Målsättningen om full sysselsättning innebär att alla människor ska ha möjlighet att kunna bidra efter sin förmåga till samhällets utveckling genom att delta i arbetslivet. Lönebidraget ger många människor tillgång till arbetslivet, både inom privat och offentlig verksamhet och kanske särskilt till nödvändiga jobb inom den ideella sektorn, nämligen föreningslivet. Vi ser att behoven är stora, både hos enskilda arbetssökande och ett stort antal föreningar inom de mest skilda verksamheterna. så har föreningarna svag ekonomi och möjligheterna till en anställning är i högsta grad beroende av nivån på lönebidraget. aviseras en välkommen höjning av lönebidragen, d v s taket höjs till . Det som bör övervägas när ekonomin så tillåter är att även procentsatsen, d v s procent av taket, bör höjas när ideella föreningar ansöker om lönebidragsanställningar.
mot · GT02A398 · 2005-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till individer vid strukturomvandling. Hållbara jobb kan inte skapas utan konkurrenskraftiga företag. Arbetsmarknadens parter blev överens om att industriföretag inte kan fortleva utan utveckling och rationaliseringar. Det bekräftades först av rationaliseringsavtalet 1938 och genom industriavtalet. Förhållningssättet i avtalen kan beskrivas såsom att strävan efter livskraftiga företag är det viktiga, inte att till alla pris behålla jobben. För att det förhållningssättet ska vara möjligt krävs att de som drabbas av uppsägningar erbjuds andra möjligheter på arbetsmarknaden. Ett skyddsnät och en arbetsmarknadspolitik där samhälle tillsammans med näringsliv tar ett gemensamt ansvar för att de som drabbas av strukturomvandlingar ges reella möjligheter till att gå vidare till andra verksamheter med framtidsutsikter. På så vis kan förändringar innebära mer av möjligheter än hot som påverkar både processen och resultatet. Parterna på arbetsmarknaden har tecknat ett omställningsavtal för att underlätta den enskildes omställning. Önskvärt är att samhällets insatser bör samordnas med parterna för att förstärka och stödja en bra och fungerande omställningsprocess. Detta kan ske, t ex genom tidigare insatser från arbetsförmedling eller utbildningsanordnare.
mot · GT02A400 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Gröna jobb bör förlängas i den omfattning de har . I budgetpropositionen utgiftsområde 13 Arbetsmarknad avsnitt 4.8 Politisk inriktning underrubrik Sysselsättningspaketet s.k. plusjobb står följande. En ny typ av anställningsstöd, benämnda Plusjobb, införs från för anställning inom stat, kommuner, kommunförbund, och av dessa organisationer anlitade entreprenörer. Målgruppen är arbetslösa som är inskrivna vid arbetsförmedlingen . Den som anställer en person på Plusjobb får en lönesubvention på av lön inklusive lönebikostnader upp till ett tak på per dag. Om överenskommelse om anpassning och utveckling görs ges ett bidrag för merkostnader på per dag till arbetsgivaren. För deltagare från aktivitetsgarantin ges dessutom alltid ett bidrag på per dag till arbetsgivaren. Denna ersättning kan användas till exempel för handledare på arbetsplatserna. Anvisning till Plusjobb får göras den 1januari till . Ersättningen till arbetsgivaren för Plusjobb krediteras dennes skattekonto. Plusjobben riktas till en konkurrensutsatt arbetsmarknad där arbetsgivaren kan ansvara för nödvändig handledning och utbildning. startades en omfattande verksamhet inom kallad Gröna jobb där långtidsarbetslösa kompetensutvecklar sig varvat med praktiskt och meningsfullt arbete med hög samhällsnytta. Arbetet utförs endast inom icke konkurrensutsatt sektor. Praktiskt röjer man leder, utför inventeringar, rustar eftersatta utemiljöer etc. Målsättningen är att hälften av de anställda skall gå vidare till arbete eller studier . Gröna jobb för anställning hos annan arbetsgivare eller studier. Anställda i Gröna jobb är ca 2700 personer, en siffra somberäknas öka till 4000 . Det är dock omöjligt att driva Gröna jobb med ett stöd motsvarande endast per dag. Beroende på om det handlar om större grupper i inventeringar eller mera resurskrävande arbete som röjning måste ytterligare per dag sättas in för denna typ av åtgärder i form av särskild handledning, säkerhetsutbildning, kompetensutveckling, skyddskläder m.m. Om inte detta tydliggörs i propositionen upphör verksamheten . Det bör beaktas de förtjänster Gröna jobb skapar för samhället i direkta bieffekter samt den långsiktiga nyttan av att tätortsnära skogar vårdas och bättre kan nyttjas för rekreation och friskvård. För att tillvarata befintlig uppbyggd kompetens och resurs bör Gröna jobb förlängas i den omfattning de finns . Detta för att de personer som kommit in i programmet senare än 18 månader skall kunna fasas ut och att en ny grupp skall fasas in med stöd av den uppbyggda resursen. Ingen erbjuds dock åtgärden mer än 24 månader totalt. Utan förlängning av tiden startar avvecklingsarbetet . Risken är stor att arbets-/handledarna i Gröna jobb i så fall söker sig bort före projekttidens slut. Det blir därmed svårt att uppfylla ställda mål att hälften av deltagarna skall gå vidare till arbete eller studier.
mot · GT02A401 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden. är världens mest jämställda land i världen, ändå finns mycket kvar att göra. Kvinnor diskrimineras fortfarande i arbetslivet, hemmet och skolan. Kvinnor har fortfarande generellt lägre lön än män, även om det vid den senaste rapporten om lönernas fördelning mellan könen visar på en liten uppgång för kvinnor. Kvinnor tar fortfarande större ansvar för hemarbetet, vilket i sin tur leder till att många kvinnor känner sig trötta och utarbetade . Detta leder i sin tur till ökade sjukskrivningar inom vissa åldersgrupper. Möjligheten till inflytande över sin arbetstid måste öka inom alla sektorer i samhället så att kvinnor får ökade möjligheter att förena arbete, fritid och familjeliv. Även inom näringslivet är kvinnor underrepresenterade såväl i styrelserummen som i ledande befattningar som VD:ar och andra chefsroller. Det är viktigt att lyfta fram och synliggöra de maktstrukturer som underordnar och osynliggör kvinnor och kvinnors kunskap. Arbetet med kvinnors rätt till heltid och deltid som en möjlighet, måste påskyndas. Vi ser också tendenser till att antalet timanställningar ökar. I jämförelse med 2002 har deltidsarbetslösheten minskat. Deltidsarbetslösheten var 75900, varav var kvinnor. ökade antalet timanställningar. Aktuell statistik /2005 fanns inte att tillgå vid motionstillfället, men kan redovisas efter hand. Arbetsgivare inom offentlig sektor bör gå i bräschen för att erbjuda samtliga anställda heltidstjänster. Målet att kvinnor och män ska ha samma rättighet till ekonomiskt oberoende måste påskyndas.
mot · GT02A405 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sociala företag som anordnare av utvecklings- och trygghetsanställningar. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Det sociala företagandet har visat sig mycket framgångsrikt både här och i . De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen. Eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara. När de mest utsatta grupperna kommer tillbaka i samhälle och arbetsliv minskar det offentligas kostnader. finns det ca 150 sociala företag i som vuxit fram oberoende av varandra och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa. Det handlar bland annat om långtidsarbetslösa, långtidssjuka och funktionshindrade. Enligt budgetpropositionen för föreslås staten finansiera 1400 utvecklingsanställningar och 500 trygghetsanställningar som komplement till nuvarande verksamhet. Alla typer av arbetsgivare kan komma i fråga för dessa anställningsstöd. Den tidigare , , pekade bland annat ut sociala arbetskooperativ (en sorts socialt företagande) som en önskvärd aktör som anordnare av skyddat arbete. I förslaget i budgetpropositionen om de s.k. plusjobben, öppnas det för att kommunerna ska kunna använda de av kommunerna anlitade entreprenörerna vid genomförandet. I båda fallen lämpar sig de sociala företagen utomordentligt som aktörer och utförare av dessa tjänster då de binder samman individens behov av rehabilitering och arbete med entreprenörskap i självständiga företag. De sociala företagens organisation med hög grad av delaktighet för medarbetarna främjar personlig utveckling, rehabilitering genom empowerment i högre grad än många andra insatser och åtgärder. Det finns en stor potential för nyetableringar om förutsättningar ges och rätt hanterat är de ovan nämnda förslagen ett steg på vägen. Ett samrådsorgan mellan berörda politikområden, intresseorganisationer och de sociala företagen bör inrättas för att följa utvecklingen och vid behov föreslå lösningar så att de sociala företagen får rättvisa möjligheter att delta i utvecklingen.
mot · GT02A406 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för arbetslösa utländska akademiker. I finns av befolkning. Här finns 130 nationer representerade. Precis som i övriga finns här problem för utländska akademiker att kunna arbeta i sina yrken. vet vi att dessa personer skulle kunna utgöra en viktig resurs inom många av våra företag och organisationer inte minst för de företag som har att konkurrera på en global marknad. Vad som krävs är att man skapar så effektiva integrationsprocesser att kunskapen inte hinner bli inaktuell innan man lärt sig svenska, etablerat kontakterna med yrkeslivet och genomgått den kompletterande utbildning som eventuellt kan krävas. Det som har gjorts i är att på olika sätt hitta vägar att ta tillvara den kompetens som finns. Exempelvis har olika samverkansformer för att lotsa personerna mellan olika ansvariga myndigheter och aktörer skapats, en effektiv utbildning i svenska språket har införts och nätverk och kontakter som synliggjort personernas kompetens har utvecklats. Dessa insatser har på ett positivt sätt påverkat fem av de sex integrationspolitiska mål som regeringen verkar för. Det finns olika sätt att lösa problemen på, men det svenska samhället behöver en stabil och långsiktig organisation för att vara framgångsrikt i de här frågorna.
mot · GT02A407 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk företagshälsovård som ett instrument till en förbättring av folkhälsan. Arbetet med regeringens strategi för ökad hälsa i arbetslivet fortsätter. I strategin framhålls att det krävs helhetssyn och insatser på flera olika områden för att komma till rätta med ohälsan i arbetslivet. Vi kan nu se att ohälsotalen sjunker, vilket är tillfredsställande. Samverkansproblem finns både internt inom sjukvården och externt i samverkan med andra aktörer såsom försäkringskassa, arbetsgivare, företagshälsovård och arbetsförmedling. Det leder till att hanteringen av patienter för vilka sjukfrånvaro är aktuell inte blir optimal, bland annat i form av onödigt långa sjukskrivningar, långa och ofta passiva väntetider, att parallella processer inte initieras, ojämlik behandling och att utrednings- och behandlingsprocesser av vikt för återgång i arbete inte sker parallellt. Företagshälsovården, FHV, är en viktig del i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet. lämnade sitt betänkande. Där föreslogs bland annat en ny företagshälsovårdslag. Till exempel ska enskilda företagshälsovårdsenheter kunna kvalitetsdeklareras. Så kallad godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte något krav om obligatorisk användning av företagshälsovården. FHV kan och ska spela en viktig roll i att medverka till förbättringar i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Det är ett högst rimligt antagande att en kompetent och målmedveten FHV kan bidra till en sänkning av sjukfrånvaron genom ändamålsenligt utformade förebyggande hälsofrämjande program. FHV som en sammantagen hälsoresurs, vars förutsättningar att göra bedömningar av arbetsförmåga och anpassningsmöjligheter borde vara bättre än primärvårdens och sjukhusvårdens läkare. Det är därför viktigt att FHV har resurser och åläggs ett ansvar även för rent sjukvårdande insatser vid arbetsrelaterad hälsa. Vårdcentraler och sjukhus ska remittera patienter med sådana symtom till den kompetenta FHV, på samma sätt som ju FHV remitterar patienter med icke-arbetsrelaterade besvär till sjukvården. FHV får därmed en större insikt i den arbetsrelaterade ohälsan och därigenom större möjligheter att arbeta förebyggande och dess roll i rehabiliteringsarbetet förstärks. Men det är av största vikt att vi ser FHV som ett samhällssystem i folkhälsans tjänst och mindre som en marknadsbaserad kommersiell verksam företeelse, som förser den som vill betala med de tjänster som efterfrågas. Dagens lagstiftning ställer krav på en god arbetsmiljö, och i detta bör en obligatorisk företagshälsovård ingå för alla anställda.
mot · GT02A408 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka medvetenheten och kunskapen om kränkande behandling inom offentlig verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa sanktion för personer anställda i offentlig verksamhet som begår kränkande handlingar i arbetet. Det är en allmän uppfattning att exempelvis poliser och läkare skall föregå med gott exempel. De skall inte få säga kränkande saker till exempelvis en patient. Verkligheten är dock inte alltid så. kan en patient som kommer in till läkaren mötas av förlöjligande från läkaren då patienten ställer frågor om olika behandlingar. Efter varje förlöjligande svar sjunker patientens självkänsla och människovärde, vilket försvårar tillfrisknandet. Detta är bara ett exempel, men inte helt ovanligt. Det är enligt vår mening helt oacceptabelt att den som är satt att behandla och hjälpa andra inte uppträder respektfullt. Jag skulle vilja se att uppmärksamheten på och medvetenheten om detta ökar. Personen som utsatts för kränkande behandling bör ha rätt att klaga, och sanktioner skall kunna utdömas för tjänstefel. Om t.ex. en polis blir kränkt i sitt yrkesutövande finns skydd för detta och straff kan utdömas. Detsamma skall gälla när en anställd i offentlig verksamhet kränker någon. Det är min mening att regeringen bör vidta åtgärder för att öka medvetenheten och kunskapen om kränkande behandling inom offentlig verksamhet samt att sanktioner bör införas mot dem som är anställda i offentlig verksamhet och begår kränkande handlingar. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GT02A410 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Lönebidraget ger många arbetshandikappade människor en möjlighet att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. De senaste höjningarna av takvärdet för lönebidraget är välkommet. Men är det viktigt att skapa goda förutsättningar till att skapa arbetsplatser för dem med funktionshinder, vilka är berättigade till lönebidrag. Då tänker jag på den ideella sektorn. Här finns en outnyttjad arbetsmarknad för många lönebidragsanställda. För att dessa arbetstillfällen ska kunna skapas måste fördelningen av lönebidraget gynna den ideella sektorn. Skulle man ge en rejäl täckning från statsbidraget skulle dessa jobb komma till stånd direkt. Detta är bra för individer som ute på den reguljära arbetsmarknaden har det otroligt svårt och får ytterligare problem med sin hälsa genom i arbetslöshet. hjälper detta till att ge oss en livskraft inom de ideella verksamheterna i vårt land. Personer som är anställda med lönebidrag fyller en stor och viktig funktion, och det är tack vare dem ett rikt föreningsliv, bland annat för våra barn och ungdomar, fortfarande går att finna i vårt samhälle. För att inte arbetslösheten och hopplösheten bland arbetshandikappade och för att det ideella föreningslivet ska kunna fortsätta att utvecklas bör regeringen låta se över den procentuella tilldelningen av lönebidrag till förmån för individen och den ideella verksamhetens framtid.
mot · GT02A412 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i regleringsbrev till AMS föreskriva att en viss andel av AMS budget skall avsättas för att upphandla tjänster av andra aktörer. Arbetsförmedlingens kärnverksamhet är att förmedla jobb. Trots detta ligger arbetsförmedlingens betydelse som arbetsförmedlare på en förhållandevis låg nivå. Enligt AMS undersökningar anmäls inte mer än en dryg tredjedel av de jobb som tillsätts externt till arbetsförmedlingen inklusive Internet (Platsbanken, 2004). Det är också förhållandevis få som uppger att de får jobb genom arbetsförmedlingen. Enligt AMS sökandeundersökning var det inte av dem som varit anmälda vid arbetsförmedlingen och fått jobb, som hade fått reda på att jobbet var ledigt genom arbetsförmedlingen inklusive . Många arbetssökande efterlyser en mera individualiserad behandling. Enligt olika undersökningar bland annat Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät är de informella kontakterna den mest uppskattade rekryteringsvägen för arbetsgivare, ger betyget bra eller mycket bra. Tätt därefter kommer rekryteringsföretagen som ger betyget bra eller mycket bra. Motsvarande siffra för arbetsförmedlingen är så låg som . Bara Internettjänster och riktade utskick anser företagen vara en sämre rekryteringsväg än arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen får kritik från två av tre arbetsgivare för att sakna tillräcklig kunskap om branschen eller företaget och från sju av tio arbetsgivare för att man är dålig på att hitta rätt person. Även när det gäller arbetet med arbetslösa visar andra aktörer som till exempel TSL, TRR, den statliga och olika privata aktörer betydligt bättre resultat i jämförelse med den offentliga arbetsförmedlingen. I ett flertal länder inom OECD-området har den offentliga arbetsförmedlingen konkurrens av privata aktörer. I till exempel där sedan tre en tredjedel av danska AMS verksamhet upphandlas och läggs ut på andra aktörer redovisas också bättre resultat för de andra aktörerna än för den offentliga arbetsförmedlingen. Möjligheterna att ge en individualiserad och specialiserad service både till arbetstagare och arbetsgivare ökar med flera aktörer i konkurrens. I finns en mängd olika modeller.
mot · GT02A413 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en reformerad arbetsmarknadspolitik. Öka brukarinflytandet och valfriheten i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Stora förändringar har skett på arbetsmarknaden . Den livslånga anställningen är ett minne blott och allt fler anställningar organiseras som visstidsanställningar i projekt. Många arbetstagare byter arbetsgivare under sitt arbetsliv och alltfler byter också arbetsuppgifter. Hela 400 000 människor byter arbetsplats. är det många framför allt äldre som slås ut på arbetsmarknaden. Många unga människor har stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Även unga akademiker har en stigande arbetslöshet . För de allra flesta är det oproblematiskt att byta arbete, en anställning byts mot en annan utan att det förorsakar problem, varken för samhället eller för individen, är det många människor som upplever att den nya arbetsmarknaden är skrämmande. Den nya situationen känns hotfull och otrygg. Många saknar förtroende för arbetsförmedlingarna och samhället. Att vara arbetslös är en utsatt position. Arbetsförmedlingarna lider av effektivitetsproblem. Matchningen fungerar inte, många arbetstillfällen förmedlas inte via arbetsförmedlingen och arbetsförmedlingarna saknar också kompetens att hjälpa många grupper. Av de här anledningarna behövs det reformer inom arbetsmarknadspolitiken. Brukaren och den arbetssökande måste ställas i centrum för de åtgärder som hon erbjuds. Brukaren måste få större möjlighet att vara med och påverka utformningen och vilken typ av stöd som hon erbjuds. Att byta arbete måste bli en positiv möjlighet för alla istället för det hot som det upplevs som av många. Arbetsmarknadspolitiken måste bli en politik för nya livschanser. Vi föreslår en reform där mångfalden tillåts öka i arbetsmarknadspolitiken. Ett reformerat system där individen efter bedömt behov får möjlighet att själv styra över sina insatser skulle skapa större möjligheter för individen och en större mångfald bland de åtgärder som står till förfogande. Vi anser att arbetsmarknadspolitiken måste reformeras så att fler aktörer släpps in både i de arbetsmarknadspolitiska programmen och i förmedlingsverksamheten. Arbetsförmedlingarna måste bli mer specialiserade och privata förmedlingsverksamheter måste få större utrymme. Inom ramarna för en reformerad arbetsmarknadspolitik anser vi att ett system med en arbetsmarknadspeng bör införas. Vid den första kontakten med arbetsförmedlingen diskuteras den enskildes behov och vilken insats som är lämplig. ansöker den arbetssökande om en omställningsersättning. Hur stor ersättningen ska vara bestäms efter bedömning av den enskildes behov och de åtgärder som krävs. Med hjälp av omställningsersättning bör sedan den arbetssökande ha möjlighet att kunna köpa den utbildning eller åtgärd han eller hon behöver. På det sättet skapas större frihet och större möjligheter för den arbetssökande att få den vidareutbildning och det stöd som han eller hon behöver som fler aktörer kan erbjuda större mångfald bland den hjälp som erbjuds.
mot · GT02Bo2 · 2005-10-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten. Inskrivningsverksamhetens nuvarande organisation tillkom efter regeringens förslag i budgetpropositionen . En har således förflutit och det finns inget underlag som redovisar att nuvarande ordning varit till förfång för verksamheten eller att kostnaderna skulle ha ökat till följd av denna uppgiftsfördelning. Propositionen redovisar tankar på större förändringar av hela lantmäteriverksamheten men väljer att inte nu föreslå ett införande av enmyndighetsmodellen. Skälet är att man först vill överföra huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten från . Ser man till skälen för att föra över inskrivningsverksamheten från tingsrätterna till så synes de inte helt klara. Visserligen renodlas domstolarnas verksamhet men anförs att det krävs klarhet i hur behovet av juridisk kompetens ska säkras. En särskild utredare ska tillsättas för att titta närmare på detta. Den juridiska kompetens som finns i tingsrätterna för en snabb och rättssäker hantering av inskrivningsärendena. Utan att ha säkrat hur den ska upprätthållas är det inte rimligt att nu föreslå en förändring av huvudmannaskapet. Regeringen borde således först ha säkrat denna fråga innan den lägger eventuella förslag om ändring av dagens rättssäkra hantering. Eftersom regeringen utgår ifrån att förslaget inte får några kostnadskonsekvenser och verksamheten ska bedrivas på de nuvarande sju orterna även i fortsättningen synes det inte heller av detta skäl vara motiverat att på nuvarande underlag ta ställning till överföringen av huvudmannaskapet. Med hänvisning till detta förslås propositionen i denna del avslås.