mot · GT02Fi241 · 2005-10-05 00:00:00 — För att ha trovärdighet i miljöpolitiken måste man göra valet mellan att behålla kärnkraften eller öka klimatpåverkan. Ett enstaka utspel om att bryta oljeberoendet, ändrar inte på att socialdemokraternas miljöpolitik är motsägelsefull. Återupprättande av ett fungerande rättssamhälle. Polisen, kriminalvården, åklagarväsendet och domstolarna är fyra delar av rättsväsendet som alla dras med stora problem. Till en del handlar det om organisation och ledarskap men därutöver krävs ytterligare resurser för att minska överbeläggningar i fängelser, få fram fler polistjänster och beta av orimliga ärendebalanser. Det är bra att regeringen äntligen insett att rättsväsendet måste rustas upp, men vår bedömning är att inte ens de nu föreslagna tillskotten kommer att räcka. 2Alliansens förslag till jobbpaket en budget för fler i arbete liberalerna har tillsammans med , tagit initiativet till en och för ett maktskifte 2006. Den samsyn som våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för liberalernas förslag i denna budgetmotion. står inför betydande utmaningar. Nära en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. har enats om ett program för arbete som på allvar tar itu med utmaningar. På tre viktiga områden föreslår vi tillsammans med de övriga partierna reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: Fler jobb och fler människor i arbete. För det första föreslår vi en stor inkomstskattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Jobbavdraget uppgår till . I det första steget sänks inkomstskatterna med och finansieringen av det första steget redovisas i denna budgetmotion. För det andra föreslår vi reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och matchningen förbättras mellan arbetssökande och lediga jobb. Det behöver förmedlas arbeten inte friår! Arbetslöshetsförsäkringens skyddsnät förstärks genom att försäkringen blir obligatorisk. ökas egenfinansieringen, bl.a. i syfte att tydliggöra parternas ansvar i lönebildningen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks och försäkringens roll som en omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ges inkomstrelaterad ersättning . Åtgärder sätts in för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och för att motverka fusk och överutnyttjande. Arbetsgivare ges lagstöd för att vid behov kunna kräva sjukintyg . Kostnaderna för sjukfrånvaro och nedsatt arbetsförmåga till följd av trafikskador överförs från det allmänna till den obligatoriska trafikförsäkringen. För det tredje föreslås en rad åtgärder i syfte att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa och driva företag. Företagspaketet omfattar satsningar på . Medel tillförs utöver regeringens förslag för att reformera 3:12-reglerna och motverka diskrimineringen av fåmansföretag. Förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för att ge dem en chans som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Åtgärder sätts in mot regelkrångel och byråkrati som motverkar företagande. Svarta arbeten förvandlas till vita när en tjänstemarknad öppnas genom införande av ett avdrag för hushållstjänster. Detta innebär också förutsättningar för ökad jämställdhet genom att kvinnor och män lättare kan förena arbete, karriär och tid för sina barn. Under den kommande mandatperioden avser vi att stärka statsfinanserna och strama upp budgetprocessen. Alliansens partier är överens om ett högre offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck. I denna budgetmotion redovisas huvuddragen och grunderna för allianspartiernas gemensamma ekonomiska politik. Däremot lägger vi inte fram ett gemensamt budgetförslag i alla dess detaljer. Detta har aldrig varit avsikten och skulle ytterst beröva väljarna möjligheten att på valdagen avgöra tyngdpunkten i en ny regerings politik. I särskilda förslagsrutor tydliggör vi vilka av våra budgetförlag i denna partimotion som är gemensamma med övriga allianspartier. Förslag med anledning av budgetproposition Interaktion med regeringens förändring av grundavdraget Sänkta arbetsgivaravgifter i småföretagen Avskaffad medfinansiering i sjukförsäkring () Fribelopp i periodiseringsfonder (10 miljoner) Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Höjt reseavdrag, ej avdrag mot statlig beskattning för resor o dubbelt boende Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Slopad investeringsstimulans till bostäder Räntebeläggning av obeskattade reserver (fribelopp 10 miljoner) Höjd skatt på rulltobak Slopad nedsättning av arbetsgivaravgifter Slopad skattereduktion för fackavgifter m.m. Privatiseringar (netto av räntekostn. och utdelningar beräknat på 35 mdr) Nej till regeringens företagssatsning Avskaffad medfinansiering i sjukförsäkring Besparingar och övrig finansiering Nej till regeringens satsningar Långsammare utbyggnadstakt av universitet m.m. Regelförändringar för att motverka överutnyttjande i sjukförsäkringen SGI baserat på genomsnittsinkomst i sjukförsäkringen (12 mån) Nej till höjning av taken SGI baserat på genomsnittsinkomst i föräldraförsäkringen (12 mån) Förändrad beräkning av pensionsavgifter Minskad statlig finansiering genom avgifter i a-kassan (subv. Arbetsvillkoret skärps till halvtid (från 70 ) Övergång till jobbgaranti efter 300/ Inkomstgrund (12 mån) Enhetligt tak () Neddragning 20 000 platser Slopat anställningsstöd för långtidsarbetslösa Summa besparingar och övrig finansiering Bidrag till en stramare finanspolitik Den svenska utvecklingen har varit inriktad på att vara med i internationell handel och i internationellt samarbete i stort. Globaliseringen är inget nytt fenomen. har kontakter och handelsströmmar ökat mellan länderna. Däremot har det skett språng i den utvecklingen. En del beror på tekniska faktorer som datorisering och kraftigt förändrad kommunikationsteknik, en del beror på förändringar i samhälle och politik. Exempel på det senare är liberaliseringar av kapitalströmmar och öppnandet av tidigare slutna länder och regioner som Öst- och och och . Globalisering eller internationalisering är inte bara en fråga om handel av varor mellan länder. Det handlar också om tjänstehandel, investeringar i andra länder, turism, transporter och andra internationella kontakter och influenser i vid mening. De beslut som politiker även kommunalpolitiker företagsledare och enskilda människor fattar är i hög grad påverkade av internationella förhållanden. Politiken måste ta stor hänsyn till vad som händer i vår omvärld. vill föra en politik som fullt ut tar hänsyn till att vi lever i en internationaliserad värld. Det innebär inte att vi måste ned till östeuropeisk eller asiatisk lönenivå men det innebär att politiken ska ge förutsättningar för att vi kan röra oss upp efter värdekedjan, dvs. över till allt bättre betalda arbeten, allteftersom andra länder kommer in på de områden där de svenska jobben finns. Internationaliseringen har länge varit tydlig för industrin. Det är också där de största förändringarna skett. motsvarade världshandeln med varor av världens BNP. hade den andelen fördubblats till . Det är också inom industriverksamhet man hittar de stora svenska multinationella företagen, , SKF etc. Erfarenheten visar att den stora utlandsverksamhet dessa företag haft inte har gått ut över svensk sysselsättning. Utlandsverksamheten har givit jobb i . Men det är industriproduktion som är mest utsatt för konkurrens och där de största omställningarna skett i världen. Följande tabell visar förändringar i fördelningen av industriproduktionen i världen under . Fördelning av världens industriproduktion Procent av världsproduktionen, förädlingsvärde i löpande priser Källor: EU och . Det är påtagligt att utvecklingsländerna ökat sin andel särskilt . Det är särskilt i som industrins andel gått tillbaka. Den ökade konkurrensen i handeln med industrivaror har lett till bortfall av industrijobb både i och . Detta har varit utlösande för den oro för jobben som i en del länder lett till kraftiga protester. Oron över hur det ska gå med jobben är påtaglig också i . Länder i Öst- och har med sitt EU-medlemskap blivit attraktivare som investeringsland och därtill kommer konkurrensen från låglöneländer som och . Men utflyttning av produktion till andra länder och anlitande av externa leverantörer är inget nytt. valde exempelvis textilföretag att flytta produktionen till . Men mycket tyder på att utflyttningstrenden har accelererat. När textilindustrin och varven flyttade utomlands ersattes de arbeten som försvann med andra. Dessa var till stor del mer kunskapsintensiva och bättre avlönade arbeten. Men inte enbart. har i många fall valt den enkla vägen devalveringspolitiken tillsammans med hög inflation ledde till reallönesänkningar som på kort sikt förbättrade konkurrensförmågan men försämrade vår relativa köpkraft. , och är bara några exempel på företag som valt att flytta sin produktion. Ingen kan exakt säga hur många jobb som har försvunnit på grund av att produktionen flyttat till låglöneländer. Olika undersökningar visar olika resultat. Men fakta är att minskade antalet jobb inom tillverkningsindustrin i med ungefär 180 000. berör utflyttningen fler branscher och vi har betydligt fler konkurrentländer . Vi har dessutom inte längre samma möjlighet att välja låglönekonkurrens ens om vi skulle vilja. konkurrerar vi med länder som betalar en femtedel eller en tiondel av svenska löner. presenterade en undersökning bland 5000 av sina medlemsföretag. I enkäten togs hänsyn till både direkta utflyttningar av arbeten och till överväganden om framtida utflyttningar. Omräknat till hela visade undersökningen att omkring 500 000 svenska jobb kan bli berörda av utflyttning. Bland de företag som medverkat i enkäten uppgav också vart fjärde företag att det förlorat uppdrag till följd av att kunder på ett eller annat sätt flyttat produktion utomlands. Det är viktigt att vi får behålla industri i . Att ha en vital industri betyder att arbetsmarknaden blir mer differentierad, och det ger en ökad trygghet för framtiden om näringslivet är mer mångfacetterat. Dessutom underlättar det s.k. klusterbildningar där tillverkningsindustrin ger underlag för tjänster som i sin tur utvecklar industrin. Vi är övertygade om att klarar av att möta även denna utmaning, men för att vi ska kunna göra detta krävs politiska beslut som på ett avgörande sätt förbättrar förutsättningarna för produktion och företagande i . Med bättre förutsättningar för produktion i kan utflyttningen dämpas, men viktigare är att nya arbeten kan skapas som ersätter de som försvinner. De internationella direktinvesteringarna börjar återhämta sig igen. Men de nya mönstren i världsekonomin visar sig även här. De nya ekonomierna i tar hand om en växande del av investeringsflödet, medan de utländska investeringarna rasar i nästan samtliga gamla EU-länder, däribland . De utländska direktinvesteringarna var stora i . Men har de fallit till en mycket låg nivå. uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar i till jämfört med 2002. Ännu mer oroande för del än flödena av direktinvesteringar, som delvis styrs av konjunkturläget, är att även en allt större del av direktinvesteringarna i forskning och utveckling går till utvecklingsländerna, något som inte är förvånande med tanke på att länder som och kan erbjuda högt utbildad arbetskraft till bråkdelar av den lön som människor med samma utbildning får i . Det svenska näringslivet har ovanligt stor andel FoU-verksamhet jämfört med näringslivet i andra industriländer. Men en mycket stor del av forskningen finns hos två företag och . Om dessa väljer att flytta FoU-verksamhet utomlands kommer en stor andel kvalificerade arbeten att försvinna , arbeten som troligen aldrig kommer tillbaka. Tjänstesektorn har i stort inte berörts på samma sätt. Det ligger i sakens natur att det är svårt att tänka sig en internationell marknad för tjänster som hårklippning och liknande. ser vi att tjänster inom t.ex. IT internationaliseras. Främst i har det uppstått debatt om detta. Studier visar att det är en mycket liten del av jobben i dessa verksamheter som försvunnit från den amerikanska arbetsmarknaden. Men potentialen är självfallet stor. Även om inte programmerare och andra i IT-sektorn flyttar till och kan många IT-tjänster lätt utföras i , eller och resultatet överföras elektroniskt till kunden. Många av våra framgångsrika traditionella industriprodukter för med sig tjänsteexport. En avancerad industriprodukt måste åtföljas av tjänster i form av utbildning om hur den ska användas, underhållas etc. För lastbilar bedöms den s.k. eftermarknaden som bl.a. innehåller tjänster vara lika mycket värd som själva bilexporten. En del offentliga tjänster börjar nu beröras direkt av den internationella konkurrensen. Svenskar reser till eller för att få tänderna lagade till betydligt lägre kostnader än i . Annan vård kommer också i ökande utsträckning att utföras i andra EU-länder. Landsting och kommuner kan komma att köpa viss vård för sina innevånare i andra EU-länder. Svaret på detta är inte att försöka stänga gränserna. Svaret måste vara att som tidigare välja nya vägar, nya produkter, bättre varor och tjänster. Men det kräver en startplatta i form av en företags- och tillväxtvänlig ekonomisk politik. 4.1Det har inte gått så bra Ett viktigt mål för den ekonomiska politiken måste vara att rädda och utveckla jobb i och att det i huvudsak är jobb som kan ge bra löner. Och detta måste göras i av snabb globalisering med bibehållande av våra internationella åtaganden. Utvecklingen är oroande. Regeringen brukar påtala att tillväxten varit god i jämförelse med t.ex. EU-länderna. Det är bara halva sanningen. Om vi ser på vad den produktionen är värd blir resultatet inte så lysande. Om man tar hänsyn till befolkningsutvecklingen och bruttonationalinkomstens köpkraft har tillväxten varit svagare, se diagram. BNP och real bruttonationalinkomst per capita visar också att när vi tar hänsyn till köpkraft ligger BNP på en där vi har de 15 gamla EU-länderna som jämförelse. Köpkraftskorrigerad bruttonationalinkomst per person 2003 0,0 20,0 40,0 60,0 80,0 100,0 120,0 140,0 160,0 180,0 200,0 LUX AUT BEL NLD CAN AUS SWE ISL JPN FRA FIN DEU IRL KOR PRT MEX TUR Serie1 ESP Vi har haft snabbare volymtillväxt än omvärlden men värdet av det som producerats har inte givit oss en relativ standardförbättring. Eftersom BNP också omfattar den offentliga sektorn finns det inget som tyder på att den offentliga verksamheten skulle vara unik. Som också den svenska EU-kommissionären konstaterat är inte unikt när det gäller offentlig välfärd. Denna inom EU-15-området genomsnittliga position har för del varit i stort sett oförändrad . har legat och ligger fortfarande på 1213:e plats i OECD-området och ungefär på 8:e plats inom EU-15. Detta visar sig också i att lönerna ligger relativt lågt i för jämförbara yrken. Sammantaget har lönerna sjunkit i relation till omvärlden. har fallit från sjätte plats i löneliga till plats 15. Ranking av löner för , 1980, 1990 samt 2000 Källa: Labour Market Statistics (2004). Varken ifråga om offentlig verksamhet eller privata löner intar någon unik plats. I ett långt perspektiv har klarat av att ställa om inför konkurrensen från omvärlden. Men under tycks den förmågan ha försvagats. Det hänger osvikligt samman med den förda politiken. kan, men får inte! Om vi ska få en ekonomi som både kan ge jobb och jobb med bra löner måste politiken förändras. Ofta framförs satsning på forskning och utveckling som en mirakelmedicin för ekonomin. Och det är sant, att med ordentliga satsningar på FoU finns bättre förutsättningar för tillväxt i ekonomin. Men ligger redan högt när det gäller utgifter för forskning och utveckling. Inom EU är det bara som i relation till BNP har en liknande satsning. För uppgår den till 4 och för till 3,av BNP. Men den svenska paradoxen är att detta inte ger resultat i samma mån. Andelen högteknologiska produkter i exporten ligger för del på 13,(2003) och har minskat . För är motsvarande andel av exporten 20,med en något lägre FoU-andel i ekonomin. Även EU-25 i genomsnitt, dvs. inklusive de nya EU-länderna, har en högre andel högteknologisk export än , 17,. Slutsatsen är att företags- och utvecklingsklimatet inte är tillräckligt bra för att satsningarna också ska ge produktion i . Vi får inte ut tillräckligt av forsknings- och utvecklingsinsatserna, och i ökande grad sker steget från forskning till produkt i utlandet. Det behövs en politik som ger förutsättningar för nya jobb, jobb som har ett innehåll så att de är konkurrenskraftiga och ger bra löner. 4.2I globaliseringens tid avgör kunskapen väg i den nya världsekonomin kan inte bli låglönekonkurrensens utan måste bli kunskapskonkurrensens. Vi ska inte vara billigare, men bättre. När låglöneländer tar över massproduktionen återstår kvalitetsproduktionen. Vi ska röra oss uppåt i värdekedjan, alltså på världsmarknaden sälja avancerade produkter och tjänster med ett allt större kunskapsinnehåll. Men vi måste vara medvetna om att många länder gjort det strategivalet. Ska det lyckas krävs åtgärder över ett brett fält, stor målmedvetenhet och uthållighet. En rad förslag i motioner till årets riksdag syftar till att möjliggöra en sådan utveckling av svensk ekonomi. Viktiga förutsättningar är att blir mera entreprenöriellt, att det lönar sig bättre att arbeta och att det blir vanligare att svenska forskningsrön också kommersialiseras i . Kunskapspolitiken är helt central. Vi föreslår i denna motion tre satsningar, som till inriktning och/eller omfattning är nya. Den dubbla bakgrunden är insikten om den allt hårdare internationella konkurrensen och de allt dystrare rapporterna om situationen i svensk skola, högskola och forskning. Det är en styrka att enats om en ambitiösare svensk forskningspolitik än den regeringen kunna presentera. Vi framför på forskningsområdet en kompletterande idé, som inte påverkar eller berör den breda satsning på forskningskvalitet genom större generella fakultetsanslag, som ligger i det gemensamma alliansförslaget. De satsningar vi redogör för här kostar men växer till . 4.3Kvalitetsprogram för grund- och gymnasieskolan Var fjärde elev lämnar utan att vara godkänd i ett eller flera ämnen. Mer än var tionde elev blir inte behörig för gymnasiestudier, utan tvingas komplettera sin grundskoleutbildning vid gymnasiets s.k. individuella program (IV). Bland elever som börjar det individuella programmet är det bara ungefär en femtedel som någonsin avslutar sina gymnasiestudier med ett slutbetyg. Det är framförallt elever från hem med svag studietradition som har det svårt i skolan. Av den tiondel av eleverna som inte nådde högskolebehörighet var elever från hem med svag studietradition kraftigt överrepresenterade. Bland elever med föräldrar med enbart grundskoleutbildning ökade andelen som saknade gymnasiebehörighet från 17,1999 till 22,2004. Det finns flera utvärderingar och internationella jämförelser som visar att resultaten i den svenska blir allt sämre. Enligt nationella utvärdering (NU 03) tredubblades antalet elever som anses behöva särskilt stöd i matematik från 2003. Också enligt jämförelse har svenska elevers kunskaper i matematik försämrats. hamnar på 14:e plats bland . visar också på mycket stora skillnader i läsförståelse bland svenska elever. Enligt aktuella undersökningar läser tioåringar mindre än . Ett tydligt problem i svensk grundskola är att elever med inlärningsproblem inte upptäcks . Den rådande skolpolitiken som motarbetar tydliga mål, prov, betyg och stödundervisning har skapat ett det löser sig senare-tänkande som gör att elever som inte hänger med skickas vidare genom systemet. Till slut hamnar dessa i det individuella programmet. För att råda bot på problemet vill bl.a. införa en läsa-skriva-räkna-garanti på lågstadiet. Den ska stadga vilket stöd elever som riskerar att inte nå målen har rätt till. För att underlätta införandet av garantin och för att höja kvaliteten i överlag anslår , lika mycket 2007 och 500 miljoner 2008. Detta anslag ska användas till följande åtgärder: Obehöriga lärare ska erbjudas kompletterande utbildning för att bli behöriga. Ökningen av antalet obehöriga lärare är djupt oroande och måste åtgärdas, dels genom lagstiftning, dels genom erbjudanden till obehöriga om fortbildning som gör dem behöriga. Aktiva lärare ska erbjudas fortbildning i sina undervisningsämnen. Denna punkt berör alltså behöriga lärare. Denna typ av ämnesfortbildning har stor betydelse för undervisningens kvalitet och lärarnas motivation. Ansvaret ligger på arbetsgivarna, alltså kommunerna, men behovet är så stort bl.a. på grund av brister i den statliga lärarutbildningen att staten bör ta ett kompletterande ansvar. Speciallärarutbildningen ska återinföras. Utbildade speciallärare som arbetar med annat ska lockas tillbaka till läraryrket. Staten bör stödja denna rekrytering. Handledning av lärarkandidater. Många vittnar både om att lärarutbildningarna har svårt att hitta praktikplatser och att skolorna inte anser sig ha tillräckliga resurser att satsa på handledning. Därför bör staten ta ett vidgat ansvar för finansieringen av praktiken. Många elever hoppar av sina gymnasieutbildningar. av dem som började gymnasiet hade inte avslutat utbildningen . Bland de som avslutade gymnasiet var det som inte uppnådde grundläggande behörighet till högskolan. Sammantaget var det alltså av dem som började gymnasiet som aldrig uppnådde gymnasieskolans mål grundläggande behörighet till högskolan. Det är framförallt eleverna vid de yrkesförberedande programmen som slås ut. De yrkesförberedande gymnasieprogrammen behöver uppvärderas. Men det är helt fel att tro att uppvärderingen bäst görs genom en ökad teoretisering. Tvärtom måste fler elever få möjlighet att lyckas med riktiga yrkesutbildningar. vill därför införa tre typer av gymnasieutbildningar: treåriga studieförberedande utbildningar, två- och treåriga yrkesförberedande utbildningar och lärlingsutbildningar. Kravet på att alla elever, oavsett intresse, ska uppnå grundläggande behörighet till högskolan måste avskaffas. Det ska istället vara möjligt att senare komplettera gymnasieutbildningen för att kunna läsa på högskolan. Entydiga rapporter talar om sjunkande kvalitet i högskolan. De kvantitativa satsningarna, som till stor del varit välmotiverade, har skett till priset av sjunkande kvalitet. Antalet tillfällen då en student träffar en lärare har sjunkit kraftigt och ofta utgörs dessa träffar av att en lärare föreläser för en mycket stor grupp elever. Möjligheterna till handledning och fördjupning har minskat. Karaktären av utbildningsfabrik har förstärkts. Ett av flera negativa resultat är att alltfler studenter hoppar av utbildningarna. Denna utveckling måste brytas. I den mån statsmakterna måste välja är det nödvändigt att nu i högre grad välja kvalitet framför kvantitet. föreslår att satsas på en ökning av högskoleanslagen för att möjliggöra fler fasta lärartjänster och fler undervisningstimmar.