mot · GT02MJ446 · 2005-10-04 00:00:00 — För att uppnå detta är det nödvändigt att EU helhjärtat engageras för att förbjuda bekvämlighetsflaggningen. Så länge som bekvämlighetsflaggade fartyg finns kvar bör genom IMO verka för att det blir möjligt att införa lämpliga regler som begränsar bekvämlighetsflaggade fartygs tillträde till vatten och hamnar i . Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen har ännu inte på ett tillfredsställande sätt klarat av att inrätta det system av nödhamnar som EU beslutat om (direktiv /59/EG). Det handlar om att peka ut platser dit havererade fartyg skulle kunna bärgas för att förhindra att exempelvis en last av olja rinner ut i havet och sprider sig längs en större kuststräcka. bör tillkännage för regeringen som sin mening att lämpliga nödhamnar längs Sveriges kuster skall anges i enlighet med vad man kommit överens om inom EU. drivs många färjor med regelbunden trafik på med lågsvavlig och förhållandevis miljövänlig bunkerolja. har som första land i världen infört miljödifferentierade avgifter. Principen är att fartyg som trafikerar svenska hamnar och som minskar sina utsläpp, t.ex. genom katalytisk avgasrening och användning av oljor med låg svavelhalt, skall få betala mindre i avgift. De miljödifferentierade farledsavgifterna har lett till att utsläppen av svaveloxid har minskat med uppskattningsvis och kväveoxider med ca inom Östersjö- och . Det är väsentligt att avgifterna fortsätter att utvecklas mot att ytterligare stimulera miljöinvesteringar. En åtgärd som gynnar miljön i hög grad är att installera katalysator på fartyg. Investeringskostnaderna för katalysatorer är dock mycket höga. För en stor färja rör det sig om samt ytterligare 1miljon kronor per fartyg och år i driftskostnad av katalysatorn. räknar med att ett normalt fartyg släpper ut ca kväveoxider . Ett fartyg med katalysator släpper i genomsnitt bara ut drygt . Bottenfärg används på fartygsskrov och fritidsbåtar för att förhindra beläggningar och påväxt av organismer. Den bottenfärg man länge använt innehåller tributyltenn (TBT) som aktiv substans. TBT förekommer i skadliga halter främst i och kring hamnanläggningar. Ämnet har mycket skadliga effekter på snäckor, då honorna utvecklas till s.k. pseudo-hannar och populationer försvinner pga. brist på honor. Utvecklingsprojekt pågår med syfte att ta fram giftfria färger som alternativ. (SOU 2003:72) påpekar att alternativ till TBT finns i form av färger baserade på silikon eller genom att använda specifika nervblockerare eller mikrostrukturer på ytorna. IMO har antagit en konvention om kontroll av skadliga, påväxthindrande system (). Den innehåller bl.a. ett förbud mot att använda bottenfärger med tennorganiska föreningar och att alla fartyg som är målade med tennorganiska föreningar måste målas om . Konventionen trädde i kraft . I finns 600 000 fritidsbåtar med utombordsmotorer. Många av dessa är tvåtaktsmotorer, där av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. släpps ca polyaromatiska kolväten (PAH) ut från tvåtaktsmotorer i fritidsbåtar. PAH har sannolikt en skadlig effekt på fiskbestånden. förordar därför att en skrotningspremie för äldre tvåtaktsmotorer skall finnas. Alkylatbensin minskar utsläppen av kolväten och utsläppen av kväveoxid . Det är bra att skatten på alkylatbensin som används i båtmotorer är lägre. omfattas utombordsmotorerna av EU:s fritidsbåtsdirektiv, som ställer krav på begränsningar av avgaser och buller. var algblomning ett stort problem i . Turistnäringen påverkas negativt i och med att det inte går att bada i det algfyllda vattnet. När algerna bryts ner förbrukas syre, vilket kan leda till syrebrist och döda bottnar. Blomningar av giftiga cyanobakterier (blågrönalger) tycks ha ökat . Men det finns också tecken som tyder på att blomningarna kommer i perioder. Ett skäl till att blomningarna tilltagit kan vara de ökade halterna av näringsämnen i våra vatten. har genomgått en kraftig gödning under . vill därför fortsätta att arbeta för en minskning av tillförseln av kväve och fosfor till . Ökad forskning om orsakssambanden är nödvändig. driver skräp iland utmed , varav består av plast. Skräpet skadar både havslevande och landlevande djur, bland annat ett stort antal fågelarter som får i sig plast när de äter. För att minska mängden skräp i havet behövs i första hand ett ökat ansvarstagande från dem som orsakar nedskräpningen. Särskilda informations- och opinionsbildningsinsatser riktade mot fiskerinäringen, rederier, oljebolag och fritidsbåtsektorn pågår och bör fortsätta. Större delen av det skräp som samlas upp vid kusterna har dumpats i havet, men mycket kommer också flytande i floder från inlandet ut till kusten. Nedskräparna härrör sannolikt från en rad olika länder. För att komma till rätta med problemet krävs därför gemensamma internationella åtgärder. bör därför ta initiativ till ett internationellt samarbete mot nedskräpning av haven, förslagsvis genom IMO och genom de regionala organen Ospar () och Helcom (). Det arbete som pågår med information och opinionsbildning mot de grupper som nyttjar havet måste fortsätta. Om en fiskare plockar upp skräp och lämnar in det i hamnen riskerar han att få betala för detta. Miljöstationer med möjlighet att ta emot skräp gratis, som exempelvis fiskebåtar fångat upp, bör inrättas vid hamnarna. Detta bör ges regeringen till känna. föreslår att fiskare, när de fiskat upp sin kvot, eller vid tider av fiskestopp, skall kunna tilldelas miljöstöd för att arbeta med städning till havs och utmed kusterna. Detta bör ges regeringen till känna. har halterna av flera av de välkända miljögifterna, såsom DDT och PCB, minskat påtagligt som ett resultat av vidtagna åtgärder. Det innebär att havsörn och gråsäl, som var mycket allvarligt påverkade av dessa miljögifter, har börjat återhämta sig. hemsöks gråsälarna dock av illavarslande tarmsår, vars orsaker inte är helt klarlagda, men antas bero på PCB och/eller dioxiner. Det är särskilt angeläget att värna tumlaren, som är den enda valart som förekommer i svenska vatten. Tumlaren har varit på tillbakagång i . Orsaken till tillbakagången är oklar, men troligen rör det sig om en kombination av olika faktorer. Oavsiktliga bifångster inom fisket pekas okritiskt ut som den huvudsakliga orsaken. Miljögifter i form av klorerade organiska föreningar och tungmetaller utgör också ett hot mot tumlaren. Störning från båttrafik, sjukdomar och parasitangrepp kan också spela in. vintrar med omfattande isbeläggning av kan också vara en påverkande orsak. Eventuella effekter av buller från vindkraftverk studeras av danska forskare. uppskattades populationen i till ca 600 djur (exklusive polska vatten). Populationen beräknas uppgå till 100200 djur, men väldigt olika uppskattningar förekommer om populationens storlek. Ett beslut om gemensam rådsförordning om åtgärder för att minska oavsiktlig fångst av valar vid fiske, antogs vid jordbruks- och fiskerådets möte . Beslutet innebär bland annat att förbudet att använda drivgarn i sköts upp till den 1/1 2008 och att utfasningen av drivgarnen nu baseras på en begränsning av fiskeansträngningen (första året och därefter 20 ) istället för som tidigare en omedelbar nedskärning av drivgarnslängden . För att underlätta övergången från drivgarn till andra redskap skall de säsongsmässiga förbudstiderna vid användningen av olika fiskeredskap i ses över. ställer sig tveksamma till om de regler som föreskrivs i förordningen är proportionerliga i relation till de problem som de avser att lösa. Bland dessa är begränsning av användning av drivgarn och obligatorisk användning av ljudskrämmare, s.k. pingers, vid vissa typer av fiske. Pingers används i med gott resultat. Men dessa pingers kostar /st. En fiskare med garn behöver 2530 pingers, vilket medför att inköp av pingers blir en betydande kostnad. avser att de svenska fiskarna fullt ut skall kompenseras för inköp av pingers. Den ekonomiska kompensationen skall till komma från staten och skall tas ur FFU-fonden, som är EU:s fond för fiskets utveckling. Den svenska delen av FFU disponeras av . När det gäller användning av drivgarn är restriktioner, enligt mening, i första hand aktuella för . I är problemet med tumlare som fastnar i drivgarn, såvitt kan bedömas av expertis, av marginell betydelse. har endast en död tumlare rapporterats fångad som bifångst. Ett av delmålen i miljökvalitetsmålet Hav i balans, levande kust och skärgård föreskriver att bifångsten av tumlare får vara högst av bestånden. Denna målsättning är således redan uppfylld. Förbudet mot drivgarn får starkt negativa konsekvenser för laxfisket på den svenska syd- och ostkusten. I praktiken torde åtgärden omöjliggöra ett kommersiellt laxfiske i . Det är därför nödvändigt att berörda yrkesfiskare kompenseras fullt ut för förluster till följd av den av svenska jordbruksministern framförhandlade EU-förordningen. bör verka för att medel för detta ändamål utgår från eller annan lämplig EU-medfinansiering. Detta bör ges regeringen till känna. Frågan om bevarandet av världens olika hotade valarter har länge engagerat det svenska folket, miljöorganisationerna och politiska partier, däribland . Fångsten av stora valar regleras av , . har IWC infört ett moratorium på kommersiell valjakt. uppgår fångsten av stora valar till omkring 1 700 fördelade på knappt 700 för vardera norsk kommersiell jakt och japansk vetenskaplig jakt och ca 350 för ursprungsbefolkningars husbehovsjakt. har påbörjat vetenskaplig jakt på vikvalar. En omfattande jakt av mindre valar förekommer också utanför IWC:s reglering. medverkar också inom ASCOBANS, som är en överenskommelse om bevarande av småvalar i , nordöstra , och . anser att skall arbeta inom ett starkt internationellt nätverk av allierade medlemsländer som verkar för att valfångstfrågan förblir en internationellt prioriterad miljöfråga. Erfarenhet visar att valar liksom exempelvis elefanter och noshörningar har ett stort värde rent ekonomiskt. Därför hamnar de ofta i illegal handel eller okontrollerad legal handel mellan valfångstländer. De valfångstivrande länderna som t.ex. , och har historiskt sett inte haft intresse av att förvalta valarnas fortbestånd. Detta ledde till att antalet valar minskade katastrofalt . Därför behövs en fortsatt strikt internationell gemensam hållning mot kommersiell valfångst. Valjakten är också plågsam; det finns inte metoder för att på ett humant sätt döda vare sig stora eller små valar. beslöt att den svenska politiken i valfångstfrågor skulle formuleras grundligt och att regeringen skyndsamt för skulle redovisa den politik som förts samt lägga fram förslag om hur den framtida politiken skall utformas och organiseras. En proposition om en hållbar svensk politik i fråga om valar presenterades för . välkomnade regeringens proposition om riktlinjer för en hållbar svensk politik i fråga om valar. Det är bra att därigenom lagt fast den svenska politiken i fråga om valar. Trots regeringens utfästelser och beslut har det tidigare svenska motståndet mot valjakt ersatts av en mer jaktvänlig inställning. Det gäller då inte bara jakt i forskningssyfte utan också rent kommersiell jakt. röstade för att skulle få vara medlem i IWC trots landets reservation mot moratoriet för kommersiell valfångst. röst blev avgörande i omröstningen som utföll med siffrorna 1918 till fördel. har förhandlat öppet inom IWC om planer och förvaltningsmetoder för kommersiell valfångst. Senast drev tillsammans med förslaget om hur man snabbast kan hamna i en omröstning om kommersiell valfångst. Det är beklagligt att regeringen inte vill alliera sig med de länder som vill ha kvar moratoriet mot kommersiell valjakt. bör tillkännage för regeringen som sin mening att i vederbörliga internationella sammanhang skall verka emot varje försök att återinföra kommersiell valfångst. 6Formellt skydd av havsområden 6.1Östersjön är ett särskilt känsligt havsområde tog ett principbeslut om att klassa , utom ryska vatten, som ett särskilt känsligt havsområde, PSSA (Particularly Sensitive Sea Areas). Det är dock viktigt att ta i beaktande att själva statusen inte ändrar fartygsrörelserna i området. De berörda länderna kan utnyttja de möjligheter PSSA-statusen erbjuder och föreslå konkreta bestämmelser, till exempel att utesluta fartygstrafik från vissa farleder eller områden. Men åtgärderna måste godkännas av IMO. skickade ansökarländerna (alla utom ) in ett förslag till närmare föreskrifter till IMO. Det slutliga beslutet inom IMO väntas fattas . Ansökarländernas förslag innebär i korthet följande: Separata farleder skall införas vid Bornholmsgattet och norr om . Fartyg med mer än 12 meters djupgående föreslås ledas bort söder och öster om bank, i stället för att passera mellan Hoburgs bank och . Fartyg över skall förbjudas att passera Hoburgs bank och . Det är otillfredsställande att ryska vatten inte ingår i PSSA-klassningen. bör verka för att även de ryska vattnen inkluderas i PSSA-klassningen. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns olika uppfattningar om vilka typer av åtgärder som kan regleras genom en PSSA-klassning. Den anser att man inte kan ställa krav på exempelvis fartygets konstruktion eller besättningens kompetens. En mer bokstavlig tolkning av IMO:s egna dokument, främst IMO-resolution A927, talar dock för att även dessa och andra åtgärder bör kunna regleras i ett slutgiltigt beslut om PSSA-klassning. bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör verka för att komplettera de bestämmelser som skall gälla i det PSSA-klassade med lämpliga föreskrifter om fartygens konstruktion och besättningens kompetens. 6.2Marina reservat och andra skyddade områden Enligt miljömålet Hav i balans, levande kust och skärgård skall och ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Enligt ett av delmålen skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare 5 områden vara skyddade som reservat och skall ytterligare 14 områden vara skyddade. Både ur nationellt och internationellt perspektiv har alldeles för få skyddade områden. Exempel på områden som bör skyddas är de s.k. utsjöbankarna. Dessa grunda områden har stor betydelse som lek- och foderområden för fisk. har beräknat att av fisk och havsfåglar återfinns i av havet, i första hand i utsjöbankarna. skyddsområden är bland annat nödvändiga för bevarandet av de miljöerna och för att säkra fiskenäringens långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Natura 2000 är ett nätverk av värdefulla naturområden som byggs upp inom EU. har föreslagit att regeringen i första hand bör skydda fyra av de tolv utsjöbankarna som Natura 2000 områden. De föreslagna områdena är Hoburgs bank, , Lilla Middelgrund och Fladen. De två förstnämnda ligger i och de sistnämnda . är Hoburgs bank redan av regeringen föreslaget som Natura 2000-område. I regeringens miljömålsproposition (prop. 2004/05:150) föreslås att 14 skyddsområden inrättas på svenskt vatten. menar att det är angeläget att de skyddade områdena återspeglar olika bottentyper med särskilt höga biologiska värden, bl.a. mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar. Hur ett område skall skyddas måste regleras från fall till fall. Det viktiga är att reglera den verksamhet som utgör ett hot mot det skyddsvärda. För de bankar som är viktiga övervintringsområden för fisk bör exempelvis förbud mot bottentrålning övervägas. Denna typ av åtgärder kräver ett samarbete mellan myndigheter, näringsidkare och forskare. I andra områden kan det vara aktuellt att endast tillåta småskaligt kustnära fiske. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa områden bör skyddas genom inrättande av reservat, där allt fiske förbjuds. I ett marint reservat får inget uttag av naturresurser göras, varken genom fiske eller utvinning av olja, gas, sand, grus eller mineraler. Dessa områden är även stängda för all form av dumpning av avfall. De reservat som inrättas bör tillsammans täcka samtliga huvudbiotoper. Det är viktigt att områden skyddas i större utsträckning än vad som skett. Arbetet med att skydda områden skall bedrivas i nära samarbete med dem som berörs av ett sådant förslag. Internationella erfarenheter visar att lokal acceptans för regelsystemet är av grundläggande betydelse för att skyddet skall vara effektivt. För att komma åt de mångfacetterade miljöproblemen i föreslår att en gemensam myndighet skapas för . Denna myndighet skall ledas av en styrelse med representanter för alla länder i regionen och ha befogenhet att utfärda förordningar som skall gälla som juridiskt bindande i de ingående länderna. Sanktioner skall finnas för den som bryter mot reglerna. En av de första uppgifterna för myndigheten bör vara att kartlägga källorna till utsläppen av gifter i regionen. Det är lämpligt att denna myndighet tillskapas inom ramen för EU-samarbetet. bör ta upp förhandlingar om att revidera i syfte att tillskapa en sådan myndighet. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen föreslår i skrivelsen (skr. 2004/05:173) att en europeisk marin strategi bör innehålla förslag om bindande regler och att dessa bör uttryckas i en EU-rättsakt. anser att det är angeläget att göra klart att det finns ett behov av en operativ myndighet. Myndigheten måste kunna göra avvägningar mellan olika intressen och fatta beslut utifrån tillgänglig kunskap. Målsättningen bör vara att även skall ingå i detta samarbete. har i samband med ratificeringen av havsrättskonventionen avgett förklaring varigenom klargjorts att skall betraktas som ett s.k. historiskt sund. Därigenom gäller inte någon ovillkorlig rätt till genomfart för utländska fartyg. De rättsliga möjligheterna för och att begränsa sjöfart i sundet måste fullständigt klarläggas. bör inte utesluta att det för kan bli aktuellt att hindra genomfart av enkelskroviga oljetankers eller andra fartyg som inte är önskade i . Detta bör ges regeringen till känna. Kunskapen om fiskbestånden är fortfarande otillräcklig, vilket kan leda till felaktiga beslut och onödiga dispyter mellan näring, forskare och politiker. Kvalificerad utbildning i fiskeribiologi saknas i stort sett vid svenska universitet. Behovet av forskning är stort också inom andra områden, exempelvis utveckling av fångstredskap och fångstmetoder, spridning och effekter av kemikalier, övergödning med mera. välkomnar därför regeringens förslag om att inrätta ett fiskeriteknologiskt institut (skr. 2004/05:173). Regeringen bör vara mer pådrivande för att EU gemensamt ökar forskningsinsatserna kring miljösituation. EU bör förlägga ett marint miljöforskningsinstitut till med syfte att bedriva forskning kring strategier för miljöer. Denna typ av forskning borde vara en viktig hörnsten för att bl.a. föreslå vilka åtgärder som behövs inom t.ex. kemikaliepolitiken för att stärka en livskraftig stam av t.ex. tumlare i . Detta bör ges regeringen till känna. Mycket talar för att utbyggnaden av den havsbaserade vindkraften bör fortsätta. Olyckligtvis är de grunda havsområden som är mest lämpade för vindkraftverk värdefulla områden för fiskbestånden. De områden där vindkraftverk kan byggas med minimal påverkan på miljö och fiske bör därför kartläggas och klassas som riksintressen för vindkraftsproduktion. Förutsättningarna för vindkraftsproduktion inom olika områden har utretts av olika myndigheter och har upprättat en karta över områden som bedöms vara av riksintresse för vindkraft. anser att man bör sträva efter att bygga vindkraftverken på platser där så få människor som möjligt kan bli störda. Den nya generationens vindkraftverk med effekter på 35 MW kan placeras utanför kusten, utom synhåll från land. 9Uthållig förvaltning av fiskebestånden 9.1Salthalten och syresättningen i Torskens möjlighet till reproduktion är starkt beroende av salthalten i vattnet. För att torsken skall kunna leka krävs en salthalt på . Inflödet av saltvatten från till är den faktor som starkast påverkar torskpopulationens storlek. har inflödena av saltvatten i blivit mer ovanliga. I leker torsken bara i . Inflödena genom och Bälten är också viktiga för syresättningen av vattnet i . En följd av den minskade inströmningen är att stora delar av bottnar lider brist på syre. Situationen har förvärrats av övergödningen. Orsaken är för stor tillförsel av näringsämnen (kväve och fosfor). Det syre som finns går åt för att bryta ner all växtlighet, främst alger, som bildas. Utsläppen av näringsämnen kommer främst från läckage av gödsel från , avloppsvatten utan tillräcklig kväverening och bilavgaser. I de syrefria delarna av kan torskens romkorn inte överleva. På flera håll i har allt djur- och växtliv försvunnit till följd av syrebrist. Ytan död botten i har ökat ca 3,5 gånger . råder syrebrist i . Det är beklagligt att regeringen inte avser att vidare ta ställning till förslag om en ny fiskevårdslag. För är det uppenbart att en ny lag behövs för att kunna förvalta fiskebestånden. Det kan naturligtvis finnas olika åsikter om hur en sådan lag skall utformas, men det måste konstateras att nuvarande bestämmelser inte fungerar på ett acceptabelt sätt. En konsekvens av gällande regler är att av fångsterna kastas överbord eftersom de har fel arttillhörighet. Fisken dör i samband med infångandet innan den måste kastas tillbaka i havet. Detta är ett enormt slöseri med fiskeresurserna. Även om syftet med kvotsystem är att bevara arter, blir resultatet en snabbare utarmning av havets resurser. Det beräknas att svartfisket totalt sett sker med utöver de beslutade kvoterna. Straffen för överträdelser av fiskereglerna skall vara kännbara och konsekventa och lagstiftningen entydig. Det behövs en ny fiskevårdslag som slår fast att fisket är en del av naturvården och att fisk skall behandlas med respekt. Det behöver fastslås att fiskbestånden är en nationell resurs som skall förvaltas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden bevaras. En utredning om en ny fiskevårdslag bör tillsättas. Detta bör ges regeringen till känna. Den överkapacitet som finns i den svenska fiskeflottan, och det därmed förknippade överfisket, beror till stor del på hur dagens system med fiskekvoter är utformat. Pelagiskt fiske bedrivs med flyttrål som inte stör bottnarna. De arter som fångas med detta fiske är främst sill och makrill. Ofta samarbetar båtarna två och två med att dra trålen. Kvotsystemets utformning innebär en form av först-till-kvarn-situation för fiskarena. Detta driver fram investeringar i överkapacitet, som leder till påfrestningar på fiskarens ekonomi och ökat behov av intäkter. Ett system med individuella fiskekvoter innebär flera fördelar. Fiskaren skulle själv kunna välja när han skall fiska, vilket skulle medföra mindre risker, bättre arbetsmiljö och bättre ekonomi. Det skulle också ge fiskaren möjlighet att planera sitt fiske i tiden. Genom överlåtelsebara kvoter skulle kapaciteten minskas genom marknadsmekanismerna. Detta skulle möjliggöra en rationalisering av fisket genom att en båt skulle kunna köpa kvoter eller delar av kvoter från en annan båt. Därigenom skulle kostnaderna minska för att landa samma mängd fisk och därigenom skulle behovet av fångst för att klara kostnaderna minska. Även för beredningsindustrin torde det vara en fördel att kunna sluta avtal med fiskarena om när de skall leverera sina fångster. bör begära att regeringen ger i uppgift att ta fram ett förslag på hur ett sådant nytt kvotsystem kan fungera. Erfarenheterna från länder med sådana system bör tas till vara. Det pelagiska fisket sker huvudsakligen efter stimfiskar och medför relativt små bifångster. Det kustnära fisket med bottentrål ger däremot fångster med en stor variation av olika arter i samma fångst. Fisken dör i samband med infångandet innan den måste kastas tillbaka i havet för att kustfiskarna inte skall överskrida sina artspecifika kvoter. Detta är ett slöseri med fiskeresurserna. Samma förhållanden gäller inom hela EU.