ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N272 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det inte ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportkrediter och exportgarantier. Olika slag av exploatering av naturen eller ingrepp i densamma såsom byggande av infrastruktur, dammar, gruvdrift etc. innebär mer eller mindre allvarliga miljöingrepp. Som exempel på ett av de allvarligare hör byggandet av Urrádammen i . Ett svenskt företag var entreprenör och bygget finansierades av nordiska banker med stöd av . Dammen innebar stora ingrepp i indianernas jakt- och fiskeområden med klart försämrade möjligheter för dem att leva kvar i området. Indianernas protester mot de allvarliga ingreppen i deras miljö slogs brutalt ner. Flera medlemmar av den lokala indianstammen mördades och andra togs till fånga av paramilitära grupper. Det kan i sig förvåna att svenska företag tillsammans med nordiska banker ger sig in i dylika projekt. Det är dock anmärkningsvärt att ger ekonomiska garantier för projekt av det här slaget. För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt i likhet med det ovan nämnda, bör en obligatorisk miljöprövning föregå alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.
mot · GT02N273 · 2005-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en avbyråkratiseringsgrupp som reducerar företagarnas regelverk med en fjärdedel . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fortlöpande omprövning sker av lagar och förordningar i syfte att sålla bort uttjänt regelverk. är en del av en global marknad. Konkurrensen från är framträdande som den kinesiska marknaden ger stora möjligheter. För att nå målet med ett svenskt näringsliv framkant av utvecklingen krävs en kraftsamling även från samhällets sida. års utveckling visar att många av de stora företagen flyttar sin produktion till andra länder. De små och medelstora företagen har dock kvar sin verksamhet i landet. Dessa framstår därför som den framtida kärnan i svenskt näringsliv och därmed viktigt för vårt välfärdsbyggande. Det är därför viktigt att den företagsgruppen ges stöd i sin produktion. är företagande omgärdat med en allt mer svällande byråkrati. Antalet lagar, förordningar och myndigheter riskerar dessutom att knäcka dem som funderar på att starta företag. En särskild avbyråkratiseringrupp bör därför tillsättas som systematiskt ser över alla möjligheter till förenklingar och arbetar aktivt för att uppnå en reducering av reglerna under kommande . Detta bör ges regeringen till känna. Införda lagar och förordningar tenderar att bestå i all framtid utan överprövning. En fortlöpande omprövning av lagar och förordningar för att sålla bort det regelverk som tjänat ut bör införas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N275 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa företagsstöd till glesbygdsföretag enligt den finska Finn Vera-modellen. Det stora problemet för företagsetableringar i glesbygden är tillgången till risk- och rörelsekapital. I har ett nytt grepp tagits. bildades bolaget som erbjuder glesbygdsföretag riskkapital och förmånliga lån. Räntorna varierar mellan 0,5procent och 6procent. I handlar det om då Norrlandsfonden eller lånar ut pengar som det är näst intill omöjligt för glesbygdsföretagen att få lån till rimlig ränta i bankerna. I i har Finn 1500 företag som kunder. har Finn satsat i . De finska företagen, varav de flesta är småföretagare, är mycket nöjda med Finn Vera-modellen. Byråkratin är minimal. Det tar sällan mer än en månad från ansökan till beslut, oftast bara och ibland . Finansieringen av Finn står och EU för. bör enligt min mening pröva samma modell. Svenska staten måste våga söka nya vägar för att lösa glesbygdsföretagens problem. Enligt min mening bör en i utredas.
mot · GT02N276 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om glesbygdens villkor och hur ett särskilt glesbygdsavdrag kan utformas. I budgetdebatten framhöll finansministern att det går bra för . har en bättre tillväxt än andra jämförbara länder i . Ändå upplever många svenskar, inte minst i glesbygden, att deras levnadsvillkor ständigt försämras. Drivmedelspriserna rakar i höjden, regeringen höjer energi- och vägtrafikskatterna. Resorna till och från arbetet, matvaruaffären och övriga serviceinrättningar är långa. En matvarukasse kan vara dyrare i glesbygden än i tätorten på grund av de långa avstånden och brist på kollektivtrafik. Eftersom skatten utgör av bensinpriset betalar långpendlaren med dagens höga bensinpris mer än i bensinskatt . Flera kommuner i har dessutom landets högsta kommunalskatter. I många kommuner betalar invånarna mer än storstadsbon i kommunalskatt per intjänad hundralapp. Om hela landet ska kunna leva, på någorlunda lika villkor, måste reella förutsättningar ges för befolkningen att bo kvar och verka i glesbygden. Glesbygdens speciella levnadsvillkor med höga skatter och höga kostnader motiverar en utredning, vars syfte skall vara att utröna om det är möjligt att på något sätt kompensera och möjliggöra boende i glesbygden. Införandet av ett särskilt glesbygdsavdrag kan vara en väg att gå.
mot · GT02N277 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra vissa kommuner i till försöks- och modellkommuner för en ny regionalpolitik. Som ett mantra upprepar regeringen att hela landet skall leva. Men när det blir fråga om att ge glesbygdskommunerna reella förutsättningar att leva lyser åtgärderna med sin frånvaro. Ingen annanstans i landet är arbetslösheten så hög som i . länsarbetsnämnds septemberrapport visar att obalansen, det vill säga arbetslösa plus personer i program, i kommun uppgår till . 8 av 14 kommuner uppvisar arbetslöshetssiffror på . Om hela landet skall ges en möjlighet att fortleva krävs en ny regionalpolitik. Några av Norrbottenskommunerna bör göras till försöks- och modellkommuner med en radikal ny regionalpolitik som ger dessa kommuner goda villkor att växa och utvecklas. Tre Norrbottenskommuner, , och , har tidigare utarbetat ett sexpunktsprogram med generella punktinsatser som skulle ge förutsättningar för kommunerna att överleva, punkter som handlar om arbetsgivaravgifter, sänkt moms och energiskatter, statliga garantier för finansiering av eftergymnasiala utbildningar, infrastruktursatsningar för turismen, lokalt anpassade arbetsmarknadslösningar och friare arbetskraftsinvandring. Regeringen bör pröva möjligheten att införa en ny regionalpolitik i ovannämnda kommuner.
mot · GT02N280 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en strategi för utlokalisering av myndigheter. Såväl tidigare beslut om utlokalisering av myndigheter som senare tiders beslut om utlokalisering i samband med regementsnedläggningar har varit viktiga steg i att stärka regioner också utanför . Samlade erfarenheter visar på både goda och mindre goda exempel. De mest framgångsrika exemplen visas där arbetsmarknadsregionerna vidgats genom att myndigheter som arbetar med likartade frågor lokaliserats nära varandra. Det har också funnits ett utbud av utbildningar som passar myndighetens behov. Mindre framgångsrika exempel finns där en myndighet lokaliserats till en ort där det saknas förutsättningar för att attrahera arbetstagare med relevant kompetens. Behovet av statliga myndigheter kommer att vara i ständig förändring. Då bör det vara naturligt att noga pröva förutsättningarna för en lokalisering, som kan stärka utvecklingen i en region och undersöka dessa förutsättningar i olika delar av landet. Det gäller inte minst en region som län som brottas med de stora strukturproblemen i Bergslagen men har tillgång till kvalificerad samhällsvetenskaplig utbildning och ett mycket gott geografiskt läge i mitt.
mot · GT02N282 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prisreglering av fjärrvärme. I många kommuner har villa- och fastighetsägare som skrotat oljepannan eller eluppvärmningen chockats när deras fjärrvärmenota stigit med i vissa fall så mycket som på bara . Fjärrvärmetekniken är på många sätt oerhört bra men den som en gång investerat i fjärrvärme har svårt att byta uppvärmningsform, som fjärrvärmeleverantören inte har någon konkurrens i fjärrvärmenätet. Detta naturliga monopol kan därmed användas för att på ett orimligt sätt höja kostnaden för konsumenten. På områden där vi har naturligt monopol råder det i allmänhet en prisreglering från samhällets sida. På fjärrvärmeområdet har vi dock så kallad fri prissättning. Det är detta förhållande som gör att fjärrvärmeleverantörerna kan höja priserna på ett oskäligt vis. Detta är givetvis inte acceptabelt. Staten bör därför införa en reglering av priserna så att inget energibolag kan ta ut några höga monopolvinster.
mot · GT02N283 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagsklimatet för besöksnäringen i glesbygden. glesbygd utarmas alltmer. Fler flyttar till storstäderna för att hitta jobb och kunna bosätta sig. , och Malmös befolkning har ökat med mellan . har befolkningen i många regioner minskat med upp emot . I har befolkningen minskat . För att minska urbaniseringstrenden måste landsbygden och glesbygden erbjuda fler arbetstillfällen. har en unik natur och det finns ett brett utbud av sevärdheter. Den svenska glesbygden har med andra ord goda möjligheter att locka turister, såväl inhemska som utländska. Det krävs emellertid goda och välutvecklade kommunikationsmöjligheter för att turisterna skall kunna nå ut i glesbygden. Men med rätt förutsättningar finns det möjlighet att skapa spännande aktiviteter och erbjuda lockande upplevelser för turister. Besöksnäringen är en arbetskraftsintensiv industri som kan erbjuda människor en möjlighet att bo och verka i sin hemort. Näringen består främst av småföretagare och präglas av en entreprenörsanda. Utöver att skapa arbetstillfällen bidrar turismen till att bredda utbudet av kultur och nöjesaktiviteter. En turistort skiljer sig väsentligt vad gäller infrastruktur och servicestruktur från orter som saknar turism. För att fler arbetstillfällen ska skapas i glesbygden måste villkoren för småföretagare förbättras. Företagen måste erbjudas ett gynnsamt företagsklimat med villkor som möjliggör att tjänster kan erbjudas till internationellt konkurrenskraftiga priser. Den svenska restaurangmomsen på är mycket hög jämfört med övriga , vilket är en stor konkurrensnackdel. Omfattande regelverk och höga tillsynsavgifter gör det svårt för en entreprenör att öppna en hotell- eller restaurangverksamhet. För den som redan har sin verksamhet gör höga arbetsgivaravgifter det svårt att anställa fler. Lönsamheten, och därmed möjligheten att anställa, pressas också av en hög energiskatt. Ett hotell- och restaurangföretag betalar samma elskatt som hushållen (25,/kWh) medan ett företag i tillverkningsindustrin betalar elskatt enligt EU:s miniminivå (0,/kWh). Besöksnäringen är en basnäring med stor potential att skapa sysselsättning åt fler. Glesbygdens fortsatta utveckling är beroende av att det skapas incitament för dem som redan har, eller vill starta småföretag. För att ta till vara potentialen i besöksnäringen krävs en genomgripande översyn av hur skattesystemet är upplagt för branschens företagare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N284 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till naturgas i . Sydvästra har en konkurrensfördel genom att ha tillgång till naturgas på energimarknaden. Denna konkurrensfördel delar man med i stort sett hela EU, stora delar av och övriga industriländer. Den svenska energipolitiken har däremot fram tills nu hindrat att ges samma konkurrensfördel. Eftersom energiförsörjningen i blir alltmer ansträngd är det att se över frågan om naturgas i . Det är inte aktuellt att använda naturgas i alla industriföretag och i alla kraftvärmeverk, men i vissa anläggningar finns en uttalad önskan att kunna använda naturgas. motiveras detta av att naturgas ger en effektivare produktion. I andra fall är motivet att kunna bredda energiförsörjningen och skapa alternativ till kol och olja. I några fall finns mycket intressanta möjligheter att producera mer el med hjälp av naturgas i industriellt mottryck eller i kraftvärmeverk. För vissa typer av industriella processer spelar det lokala energiutbudet en stor roll vid investerings- och etableringsbeslut. När det gäller produktion som kräver tillgång till gasformiga bränslen kan tillgången till ett utbyggt naturgasnät vara av avgörande betydelse för sådana beslut. Men även för annan industri har naturgasen fördelar som kan vara styrande vid viktiga beslut. Jämfört med olja ger naturgas exempelvis högre verkningsgrad. kan detta bidra till en svagare industriell utveckling i jämfört med om naturgas varit tillgängligt på samma sätt som i sydvästra och övriga EU. Stora företag som har verksamhet på flera platser kan välja att lägga investeringarna där naturgas finns tillgängligt. Likaså kan stora energiföretag välja att lägga investeringar i effektiva kraftvärmeverk utomlands eller i sydvästra . 3En rationell användning av skogsråvaran Den svenska skogen kommer inte att räcka till både skogsindustrins råvaruförsörjning och ett ökat uttag av biobränslen. Inte ens om vi använder all skog till biobränsle räcker det för att försörja EU med värme. finns en skadlig konkurrens om skogsråvaran som lett till flera nedläggningar inom träskiveindustrin. Från samhällsekonomisk synpunkt är det ofördelaktigt att använda rundvirke som bränsle förbränning. Därför behöver ett bättre utbud på bränslemarknaden. Det mest rationella är att använda skogens fibrer som bränsle först sedan de används som papper eller virke. Naturgas är ett rent bränsle som sänker utsläppen av koldioxid jämfört med kol och olja. Naturgas ger inga utsläpp av partiklar och naturgas innehåller inte metaller eller svavel. Naturgasen transporteras i ledning och belastar inte vägnätet. Naturgas underlättar också en ökad användning av förnybar biogas. I kraftvärmeverk ger naturgas högre elproduktion i jämförelse med andra bränslen. Jämfört med biobränslen blir elproduktionen nästan dubbelt så stor vid samma fjärrvärmeunderlag. Därför är naturgasbaserade kraftvärmeverk från koldioxidsynpunkt likvärdiga med kraftvärmeverk som använder biobränsle. Ju mer el kraftvärmen producerar, desto större mängd kolkraft kan ersättas på elmarknaden.
mot · GT02N285 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad konkurrens i kommunala fjärrvärmenät. Vi går mot allt högre energipriser och därför blir det allt viktigare att konkurrensen fungerar bra så att kunderna inte tvingas betala för mycket. Elmarknaden har avreglerats i och trots att mycket återstår har verksamheten effektiviserats och kostnaderna sänkts. Att sedan staten höjt elskatterna till kunderna är en annan olycklig historia. För värmemarknaden har den s.k. undersökt konkurrensen. Utredningen har bl.a. undersökt om man kan öppna fjärrvärmenäten så att fler företag kan konkurrera på dem. Utredningen anser dock att det vore så komplicerat att nyttan inte överstiger kostnaden. Flera av remissinstanserna till menar att det borde gå att öppna näten för konkurrens och därmed få lägre priser, ökad användning av spillvärme och möjlighet till ny teknisk utveckling Därför: Kommunala fjärrvärmenät borde öppnas för konkurrens på samma sätt som elnäten.
mot · GT02N290 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa bestämmelser som snedvrider konkurrensen och slår ut de små nätbolagen. Straffa inte de små för att de stora inte tagit sitt ansvar Våra elnät byggs upp och drivs av pengar från våra kunder. Att då ha avbrottsersättningar som ska betalas tillbaka till kunderna på orimliga nivåer gagnar definitivt inte kunderna. För att säkerställa att nätet blir bättre och därmed avbrotten färre kan inte nätföretagen dräneras på de pengar som behövs till att förbättra näten. Nivåerna och utformningen av avbrottsersättningen medför att de stora nätföretagen som har en stor skuld till att ny lagstiftning föreslås, får genom förslagets utformning incitament till att ytterligare köpa upp oss små. Det kan väl inte vara utredningens mening? Ovanstående är sammanfattningen från ett energibolag i en mindre kommun i vårt land, på ett remissvar till om utredningen leveranssäker elöverföring. Men det är inte det enda energibolaget som framfört sina åsikter om denna utredning och berättat om vilka konsekvenserna blir om detta förslag blir verklighet. Vi som betjänas av mindre nätbolag vet vilka fördelar vi har av detta. Att veta till vem man skall vända sig när det blir mörk hemma är oerhört värdefullt. Och det brukar sällan dröja särskilt förrän felet är avhjälpt. Vi vill inte att våra nätbolag skall köpas upp av de stora drakarna i vårt land. Att gå från småskalighet till storskalighet inom detta område tror vi inte gagnar någon. Sårbarheten blir bara ännu större. Det är viktigt att lokalt inflytande kan behållas genom att kommunala bolag och ekonomiska föreningar svarar för de lokala elnäten. Den samlade erfarenheten är att de mindre nätbolaget har en kunskap och lokalkännedom som gör att vi får en snabb och säker hantering när fel uppstår. Därför måste de förslag som regeringen kommer att lägga fram inom detta område innehålla en rimligare syn på avbrottsersättningen så att även mindre elnätsbolag kan fortsätta sin verksamhet.
mot · GT02N291 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av bättre villkor för småföretagare. Det är för den svenska ekonomin av avgörande vikt att antalet företag blir fler och att de ges förutsättningar att växa. Det är också mycket rimligt att de som vågar satsa också omfattas av ett grundläggande skyddsnät. Ensamföretagandet spelar en betydande roll i svenskt näringsliv. Av totalt drygt 870000 svenska företag (SCB, 2004) har mer än 650000 inga anställda. Många av dessa näringsidkare riskerar emellertid betydande svårigheter om de t.ex. skulle bli arbetslösa och tillfälligt behöva vända sig till sin a-kassa. Särskilt komplicerat blir det för dem som delar sin tid mellan en anställning och en egen näringsverksamhet. Komplicerade regelverk, exkludering och effekter i andra regelverk, t.ex. skatteregler, gör det angeläget att utarbeta en lösning som är begriplig, enkel och trygg också för dem som driver en näringsverksamhet på del- eller heltid. Mot bakgrund av detta är det angeläget att regeringen kraftfullt tar itu med den sociala dimensionen i företagandet och utarbetar förslag på vilka förändringar som ska göras.
mot · GT02N292 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad andel av 33:1-anslaget till län. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att bemyndigar regeringen att göra ekonomiska åtaganden för allmänna regionalpolitiska åtgärder under anslag 33:1, som innebär utgifter på högst under 20072014. bör ge regeringen detta bemyndigande med hänvisning till att län beviljas en större andel i förhållande till tidigare fördelning. För län är det i län som har huvuddelen av det regionala utvecklingsansvaret. län behöver en större andel av de regionala pengarna än vad som tidigare anvisats. beviljat anslag täcker på intet sätt det behov som föreligger. arbetar mycket offensivt för en regional utveckling i län. Flera positiva utvecklingsprojekt har startats och gett resultat. Det är viktigt att den utvecklingen kan fortsätta. Regeringen bör därför öka anslaget till län i den budget som nu har att besluta om. Dels understiger årets anslag kraftigt angivet anslag, dels har län mötts av en serie motgångar i form av utflyttning av arbetstillfällen och brist på nyetableringar. För att möta de senaste problemen har bemyndiganderamen i anspråk. Det minsta som kan krävas är att ett ökat anslag beviljas som täcker in de resurser som av bemyndiganderamen för att möta en akut krissituation i länet. Regeringen bör därför vid fördelningen av anslaget 33:1 tilldela län en ökad andel för regionala utvecklingsinsatser för kommande budgetår. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N295 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en teknisk risknämnd i syfte att stärka utvecklingen av svenska uppfinningar. Uppfinnares idéer som bidrar till att vidareutveckla näringslivet och därmed bidrar till tillväxt tas dåligt till vara i . Därför behövs det nytänkande där pionjärandan återuppväcks och där vi på ett bättre sätt exploaterar nya projekt, patent och tar till vara uppfinnarbegåvningars idéer. Ledningen av näringslivet domineras av ekonomer. Synen på nya idéer ses i den ledningsfilosofin på ett annat sätt . Den gamla pionjärandan saknas och de snabba klippen dominerar marknaden. Utvecklingen från idé via produktion till god avkastning upplevs ta för många företagsledningar. Risken att förlora anseendet vid ett eventuellt misslyckande kan också vara en faktor för de etablerade företagens ovilja att satsa på pionjärstadiet. I stället flockas köparna när en idé lyckas och vill snabbt köpa upp det företag som kämpat fram idén till lönsamhet. Under resans gång har ett otal idéer och innovationer, som mycket väl kunnat bli lönsamma, lagts åt sidan. En sådan inställning gagnar inte landets behov av tillväxt. Uppfinnare har svårt att få draghjälp av exploatörer. En uppgift som normalt bör skötas av marknaden blir därmed en fråga för samhället. Ett steg i det arbetet är att skapa en permanent mötesplats för idéer där kontakter kan korsbefruktas och stimulera utvecklingen av innovationer. Kreativitet finns men den måste i dagens situation förmedlas vidare. Steget mellan riskkapitalbolagen, inkluderat och , och innovatörer behöver därmed stärkas då dessa instanser endast går in i projekt som anses säkra, där avkastningen, mer eller mindre, redan kan skönjas. I de kreativa kontakterna måste innovatören garanteras att patent och idéer inte plagieras. En instans bör därför skapas för att ta till vara och förmedla kontakter för innovationer. Det bör lämpligen ske genom inrättandet av en teknisk risknämnd som har hög legitimitet. Detta bör ges regeringen till känna.