mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — Även om de allra flesta vill vara hederliga så skall man inte utgå från att alla människor håller med samhällsbyggnadsminister inställning att det är häftigt att betala skatt. Särskilt inte om skatterna höjs än mer från dagens redan höga nivåer. 10.3Fler skattebetalare inte högre skatter Lösningen till framtidens utmaningar är i stället att få fler människor i arbete, både i absoluta tal och som andel av befolkningen. Detta kan åstadkommas genom att skatterna på arbete sänks som det blir mindre fördelaktigt att ha bidragsförsörjning. Därför föreslår vi också i denna budgetmotion en omfattande skattereform som sänker skatten på arbete radikalt, minskar marginaleffekterna mellan att gå från bidrag till arbete och från deltid till heltid vilket därmed gör det relativt mindre förmånligt att leva på bidrag. 10.3.1Budgetalternativ utan dynamiska effekter föreslår i denna budgetmotion radikala omläggningar av skattesystemet. Bruttokostnaden för den inkomstskattesänkning vi skisserar är för den offentliga sektorn. Denna och andra förändringar som vi föreslår i den ekonomiska politiken finansieras fullt ut genom omprioriteringar på andra områden. Det betyder att budgetalternativ inte innehåller några former av dynamiska effekter eller effekter av beteendeförändringar i sin finansiering. kan man anta att vår politik kommer att leda till kraftfulla förändringar i ekonomins funktionssätt. Först och främst genom att våra inkomstskattesänkningar kommer att stimulera människor att gå från bidragsförsörjning till arbete, eller från deltidsarbete till längre arbetstid. Detta skulle minska utgifterna i socialförsäkringssystemen och öka antalet skattebetalare och därmed de offentliga intäkterna. Människor som har ett arbete får dessutom en direkt inkomstförstärkning till följd av skattesänkningen. I genomsnitt ökar disponibelinkomsten före avgiftsjusteringar för dem som har ett arbete med , vilket kan användas till ökat sparande eller till konsumtion. Sammantaget kommer vår politik över tiden att leda till väsentliga förstärkningar av den offentliga ekonomin, högre tillväxt och ökad sysselsättning med färre arbetslösa och färre bidragstagare. Utbudet av arbetskraft bestäms av flera faktorer. På lång sikt styr demografiska faktorer som den inhemska befolkningstillväxten och förskjutningar i befolkningens ålderssammansättning. Utbudet påverkas också av förändringar i förvärvsfrekvensen. Slutligen påverkas utbudet också av nettoinvandringen och hur snabbt invandrade svenskar kan integreras på arbetsmarknaden. politik syftar till att via en skatterabatt konstruerad som ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster både sänka inkomstskatten och göra det relativt sett mer lönsamt att arbeta framför att leva på bidrag. Det påverkar redan på kortare sikt utbudet av arbetskraft genom att utbytet av att arbeta i förhållande till att inte arbeta ökar. Arbetsutbudet påverkas av efterfrågan på arbetskraft, genom att fler söker sig till arbetsmarknaden när det blir fler platsannonser i tidningarna. För att stimulera efterfrågan har vi en rad förslag riktade främst mot små- och medelstora företag i den arbetsintensiva privata tjänstesektorn. Till det kommer nystartsjobben som gör att stora grupper som inte lyckats etablera sig på arbetsmarknaden får en chans att göra comeback i arbetslivet, vilket medför att fler människor tillkommer i arbetskraften. Förslagen som presenteras i denna motion kommer att uppmuntra till ett ökat arbetskraftsdeltagande. Sänkningen av skatten på arbetsinkomster i kombination med skattehöjningen på bidragsinkomster genom en justering av grundavdraget leder till minskade marginaleffekter. Det kommer att göra det mer lönsamt att lämna bidragsförsörjning och i stället arbeta. Detta gäller i synnerhet för deltidsarbetande och för låginkomsttagare. Vi är glada att denna politik delas även av övriga partier i den borgerliga alliansen. Människor som lämnar bidragsförsörjning gör sannolikt detta stegvis, exempelvis genom att man successivt trappar upp arbetstiden efter en långtidssjukskrivning. Därför är det viktigt att ersättningssystemen är flexibla när det gäller fördelning mellan arbetstid och ersättningstid. När en person är redo att börja en återgång till arbetslivet är det viktigt att även de ekonomiska incitamenten är på plats. Det justerade grundavdraget gör det betydligt mer lönsamt att arbeta även på deltid i förhållande till bidragsförsörjning på heltid. Införandet av en andra karensdag kommer också att verka i samma riktning. Genom att lägga en högre självrisk i sjukförsäkringen motverkas korttidssjukskrivningar. Vi vill också bättre ta till vara äldres erfarenheter och förmågor. De särskilda lättnaderna för arbetande pensionärer gör att de som vill och kan fortsätta arbeta får ett märkbart större utbyte av detta. Välutbildade och framgångsrika entreprenörer får också sänkt skatt. Dels genom att våra skattesänkningar även träffar den med inkomster över brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Men främst för att vi börjar avveckla den värnskatt som i praktiken fungerat som en straffskatt på högre utbildning. Detta är viktigt för det höjer värdet av att utbilda sig, vilket stimulerar till förkovran och högre produktivitet. Sammantaget kommer våra förslag medföra att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen stiger märkbart. Därmed uppnås ett av huvudsyftena med den politik vi förespråkar. 10.4.1 Reformer som ger ökat arbetsutbud På lång sikt bestäms sysselsättningen av hur arbetskraftsutbudet och den långsiktiga arbetslösheten ändras. Detta betyder att all ekonomisk politik som påverkar utbudet och arbetslösheten också påverkar sysselsättningen. Men det kan ta avsevärd tid innan ett ökat arbetsutbud också slår igenom på sysselsättningen. Därför föreslår vi också omfattande reformer som ska stimulera företagens efterfrågan på arbetskraft. Det finns emellertid skäl att diskutera sysselsättningen något. Främst för att många i debatten anklagar de utbudsreformer som tillsammans med allianspartierna vill genomföra för ett sätt att med ekonomisk politik framtvinga lönedumpning eller låglönejobb. Detta är ett falskt påstående. Våra skattesänkningar kommer inte att påverka kollektivavtalets ställning, och därmed inte lönenivåerna för de med de lägsta inkomsterna. förslag till sänkta skatter kommer i stället att resultera i högre reallöner efter skatt och högre sysselsättning. Detta möjliggörs genom att skattesänkningarna även medför lägre lönekostnader för företagen. Betänk följande realistiska exempel: Vårt avdrag för arbetsinkomster gör att en person som tjänar /tim före skatt får en skattesänkning med ca 10kr/tim helt utan att löntagaren ökat sin produktivitet. I nästa löneförhandling kommer skattesänkningen därför att medföra något lägre lönekrav (precis som höjd skatt brukar leda till högre lönekrav). Lönekravet sänks dels genom att den anställde fått en direkt inkomsteffekt till följd av vår reform, dels för att framtida inkomstökningar blir mer värda i den enskildes plånbok när de träffas av en lägre marginalskatt. Enligt forskning vid bl.a. leder en skattesänkning till att lönekraven dämpas med , eller med i vårt exempel. Det betyder att arbetsgivarens kostnader efter nästa löneförhandling minskat relativt dagens skattesystem med vid en arbetsgivaravgift på . En minskning av arbetskraftskostnaden kan väntas leda till en ökning av sysselsättningen med , vilket i motsvarar cirka 80 000 personer. Sammantaget medför sänkt inkomstskatt därför såväl högre reallöner efter skatt som påtagligt fler sysselsatta. 10.4.2Reformer som ökar efterfrågan på arbetskraft Utöver skattereformen lägger och fram ett batteri med förslag som syftar till att påskynda och säkerställa efterfrågan på arbetskraft. Alliansens förslag om nystartsjobb kommer att göra det påtagligt lättare för människor som varit borta länge från arbetsmarknaden att återvända utan att fastna i nytt utanförskap. Nystartsjobben sänker arbetskraftskostnaden rejält och för människor med svag förankring på arbetsmarknaden. Till följd av den snäva avgränsningen mot grupper som annars skulle ha varit fortsatt arbetslösa kommer skattesänkningen inte nämnvärt påverka löntagarnas lönekrav. Därmed finns det starka skäl att tro att sysselsättningseffekten kan bli märkbar. Sänkta företagsskatter och minskat sjuklöneansvar ökar lönsamheten i företagen och stimulerar därmed investeringar och innovationsklimatet. Det är viktigt att företag och dess ägare kan gå med vinst över tiden och ibland med rejäl vinst under enstaka år. Av många idéer som olika entreprenörer försöker kommersialisera är det nämligen få som lyckas. För att ha råd att misslyckas måste därför vissa projekt kunna generera höga vinster. Summan av vinster i de nya företagen måste därför alltid överstiga förlusterna i de företag som inte överlever, i annat fall är det inte samhällsekonomiskt lönsamt med entreprenörskap och nyföretagande. Sänkta skatter för enskilda näringsidkare och fåmansföretagare, särskilt slopandet av förmögenhetsskatten, kommer att stimulera till ökade investeringar som inte bara ersätter befintligt kapital utan också skapar fler jobb. är ett land där det samlade finansiella sparandet är mycket högt av BNP. Detta syns främst genom våra kraftiga överskott i bytesbalansen. betyder detta också att investeringarna är låga och att som nation lånar ut stora belopp till investeringar utomlands. Orsakerna till detta är naturligtvis flera, men utvecklingen reser frågor om det svenska företags- och företagarklimatet. Förmögenhetsskatten är enligt vår mening en faktor som driver ut kapital ur landet, liksom dubbelbeskattningen på svenskars investeringar i svenska företag. Ett slopande av förmögenhetsskatten och lindring av dubbelbeskattningen kan väntas dämpa kapitalflödena till utlandet och i bästa fall medföra ett visst återflöde. Detta kommer att stimulera till investeringar i i stället för i utlandet och skapa sysselsättning här hemma i stället för i andra länder. föreslår betydande satsningar på den offentliga sektorns kärnverksamheter, främst inom den kommunala vården, skolan och omsorgen. Detta resurstillskott bedöms skapa fler jobb men även öka löneutrymmet för anställda inom den offentliga sektorn. Det leder till en förskjutning av det relativa löneläget inom många kvinnodominerade yrken. Ett högre relativt löneläge är dessutom nödvändigt för att kunna locka fler att vilja utbilda sig och arbeta inom dessa sektorer. Effekten på arbetsutbudet torde vara mer begränsad och bara motsvara den effekt som efterfrågan i sig ger upphov till. Dock finns det ingen undanträngning av reguljär sysselsättning i våra förslag för den offentliga sektorn, eftersom vi till skillnad från regeringen tillskjuter pengar permanent. Därför har vår politik sannolikt större effektivitet än de s k plusjobben som den socialdemokratiska regeringen satsar på. På bör offentliga utgifter inte nämnvärt påverka arbetslösheten. 10.4.3Samlade effekter på produktion och sysselsättning Våra förslag innebär i korthet att: Marginalskatterna för den som arbetar sänks med i genomsnitt i ett första steg. Den genomsnittliga nettoinkomsten stiger med 4procent, med tyngdpunkten på arbetsinkomster . I steg 2 av inkomstskattereformen beräknas marginalskatten sänkas med . Marginalskatten för den som har bidragsförsörjning sjunker med , vilket ger en samlad marginaleffekt på för samtliga i arbetskraften. Denna effekt integreras i analysen på lång sikt. Ersättningen i socialförsäkringarna minskar med i genomsnitt till följd av regelförändringar. Tillkommer en inkomsteffekt på till följd av det justerade grundavdraget på bidragsinkomster . Satsningar på kommunerna motsvarar netto i ökad offentlig konsumtion . Skattereformen medför skattesänkningar på netto i ett första steg, och cirka 47 miljarder på lång sikt. Avdrag införs för hushållsnära tjänster, vilket ger en konsumtionsökning på . Nystartsjobben innebär en riktad lönesubvention som sänker arbetsgivarnas kostnader för omkring 100000 personer. Detta beräknas skapa ca 50000 nya jobb, dock ej genom dynamiska effekter. Diagram 10.1 Marginalskatt i olika inkomstlägen med inkomstskatteförslag I tabell 10.1 nedan redovisas de samlade utbuds- och efterfrågeeffekterna av politik . Vissa effekter har emellertid inte kunnat beräknas, exempelvis effekterna av ändrad struktur på finansieringen av akassan. En sänkning av marginal- och genomsnittsskatten kommer att dämpa arbetslösheten. Det faktum att tyngdpunkten av skattesänkningarna riktas till låg- och medelinkomsttagare talar för att sysselsättningseffekten blir märkbar. En rimlig bedömning är att sänkningen av arbetskraftskostnaden genererar en efterfrågeökning på arbetskraft på . Den högre sysselsättningen väntas stimulera utbudet, vilket medför att arbetslösheten inte dämpas lika mycket. Den långsiktiga arbetslösheten bedöms sjunka . Utbudet av arbetskraft bedöms stiga med . föreslår en försämring av nettoinkomsten från socialförsäkringarna med omkring 68procent och en sänkning av marginalskatten för den som går från bidrags- till arbetsinkomster med . Detta bedöms medföra att den genomsnittliga vistelsetiden i de olika ersättningssystemen minskar med uppemot 10procent. Detta motsvarar att den genomsnittliga arbetslösheten som andel av arbetskraften kan komma att minska med i storleksordningen . Under normala omständigheter bör en förändring av arbetslösheten av denna storleksordning motsvara en sysselsättningsökning på och en uppgång i arbetsutbudet på . På kort sikt finns det dock anledning att tro att återflödet av tidigare sjuka innebär att vikarier och ersättningsanställda sägs upp, vilket gör att den registrerade arbetslösheten stiger något. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. bedöms utbudet stiga med ca 2,8procent eller 125 000 personer. På stiger det mer, med , vilket motsvarar knappt 250 000 personer. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med och sysselsättningen öka med 300000 personer. Tabell 10.1 Effekter på arbetsutbud och sysselsättning av politik Kort sikt () Källa: Egna beräkningar.5 Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen på innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan om inte produktiviteten förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med 0,30,till följd av vår politik. 10.5Effekter på de offentliga finanserna Den offentliga sektorn har mycket att vinna på en politik som prioriterar arbete och högre tillväxt. Det bortfall som skattesänkningarna medför på kort sikt kompenseras över tiden av minskade kostnader i t.ex. socialförsäkringssystemen till följd av minskad arbetslöshet samt färre sjukskrivna och förtidspensionerade. Skattesänkningarna medför också ökade disponibelinkomster för dem som har ett arbete, vilket stimulerar konsumtionen och ökar statens intäkter från momsen. 10.5.1Effekter av ökad långsiktig produktionsnivå En ökning av produktionsnivån med 1procent kan väntas stärka de offentliga finanserna med i storleksordningen 0,7procent av BNP. En långsiktig produktionsökning på motsvarar således en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med bortåt 130miljarder kronor . Till det kommer minskade kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspension. Sammantaget bedöms högre skatteintäkter och minskade kostnader stärka de offentliga finanserna med upp till drygt 140miljarder kronor, se tabell 10.2. En höjning av den långsiktiga tillväxten med 0,30,5procentenheter motsvarar ett ytterligare tillskott på ca 58miljarder kronor . Tabell 10.2 Förstärkning av de offentliga finanserna till följd av politik Förstärkning (miljarder kr) Andel av BNP 2004 anser att finanspolitikens mål bör vara att minska den offentliga skuldsättningen till en långsiktigt hållbar nivå. Detta kan endast nås genom att målet om två procents strukturellt sparande över en konjunkturcykel infrias. De förstärkningar av de offentliga finanserna som vår politik leder till bör därför i första hand användas till att öka den offentliga sektorns strukturella sparande och amortera ned statsskulden. Sammantaget skulle de beteendeförändringar som vår politik medför leda till att det strukturella sparandet för den kommande mandatperioden stärks påtagligt, och kan väntas uppgå till eller mer 20062010. Mer läsning och källor till våra antaganden: För en diskussion av inkomstskatternas betydelse för lönebildningen se bl.a. , B and A-S. (1995), Progressive Taxation, Wage Setting and Unemployment-Theory and Swedish Evidence, Tax Reform Evaluation Report No. Nickell, S (2003), Employment and Taxes, speech, . För utbuds- och efterfrågeeffekter till följd av ändrade ersättningsnivåer och skatter se bl a , J (2000). Benefits and Labor Supply, , 2000, vol. 108, no. 6, , P och M (2004), Moral hazard and sickness insurance. IFAU Working Paper 2004:10, Lantto, K (2004), Sjukpenningreformen 1998 och ökningen i sjukfrånvaron , opublicerat manuskript, , A (2003), Varför är svenskarna så sjuka?, , , H och P Sellin (2003), The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: Approach, Riksbank working Paper Series 152, Dnr 2004:1628, , M (2003). Varför är svenskarna så sjuka?, , 2003:2237 och 2004:605, SOU2004:19 bil. 14, , K, B och A Vejsiu (2001),Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s, , III, 766-790. För ersättningsnivåns effekter på sjukfrånvaron se t.ex. , D (2001). Short-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991, Working Paper in Economics, No. 46, , , , D (2001), Long-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991, Working Paper in Economics, No. 47, , , Arai, M, och P (2001), Incentive and Selection in Cyclical Absenteeism, FIEF Working Paper Series No. 167, Barmby, TA, Ercolani, MG, och Treble, JG (2002), Sickness Absence: An International Comparison, 112: F315-F331, Bonato, L och L Lusinyan (2004), Work Absence in Europe, IMF Working Paper, forthcoming, , P, och (1996), Do Economic Incentives Affect Work Absence? , 59: 195-218 , P (2002), Reporting : Are Sporting Events Contagious?, , Research Paper in Economics 2002:4. anser att kommunsektorn behöver ett ekonomiskt tillskott utöver de medel som Socialdemokraterna anslår i budgetpropositionen. Kommunerna har tillsammans med landstingen/regionerna uppgiften att driva och förvalta det som vi kristdemokrater anser vara välfärdens kärna, nämligen vården och omsorgen av barn och äldre, utbildningen av de unga samt den samhällsnyttiga servicen till medborgarna. Under Socialdemokraternas drygt decennielånga styre har de flesta indikatorer på dessa områden gått åt fel håll (se kapitel 3). Därför krävs det en målmedveten satsning för att höja kvaliteten på den service som invånarna har rätt att kräva av det allmänna. Vi kristdemokrater anser att det behövs en resursförstärkning för att åstadkomma bättre kvalitet i förskolan och förbättringar inom psykiatrin och missbrukarvården. Vi vill också anslå särskilda medel riktade till att förbättra utbildningen av personal inom äldreomsorgen. Vi har tidigare föreslagit ett kvalitetslyft för vården genom kompetensutveckling. Därför välkomnar vi nu att regeringen anslutit sig till vårt krav. Dessa satsningar bör ske genom att pengar specifikt riktas mot dessa verksamheter. Därutöver krävs ett rejält resurstillskott som kommunsektorns förtroendevalda själva kan besluta om. Varje kommun och landsting/region måste utgå från sina behov och förutsättningar för att reellt kunna förbättra vård, skola och omsorg. Därför krävs handlingsutrymme för de lokalt förtroendevalda att avgöra på vilket sätt resurserna bäst ska användas. Genom att frikoppla öronmärkningen på regeringens satsningar kan vi frigöra som kommunerna själva får disponera. Därmed ökar möjligheten till ett bättre resursutnyttjande och hushållning med gemensamma resurser. 11.2Kristdemokraternas prioriteringar på kommunnivå Från kristdemokratiska kommun- och landstingspolitiker runt om i landet välkomnas ett större handlingsutrymme för sektorn. De områden som särskilt kommer att prioriteras av är äldreomsorg och sjukvård. Det handlar om fler platser på äldreboenden och nya former av seniorboenden, som t ex gemenskapsboenden. Vi vill också satsa på äldrevårdscentraler och äldrelotsar som ser till helheten och hjälper den enskilde genom samordning av insatserna. Det finns också behov av ökad kompetens inom demensvården bl a genom särskild utbildning i demensvård för undersköterskor och vårdbiträden. Därtill vill vi se en utökad dagverksamhet för den som vårdas i hemmet av någon anhörig. Kommunerna måste utveckla sitt stöd till föräldrar och barn. Det handlar om familjecentraler, ungdomsmottagningar och i många fall också en satsning på barn- och ungdomspsykiatrin. Genom en friare hantering av kommunernas resurstillskott kan detta genomföras utifrån lokala behov och förutsättningar. 11.3Nationella prioriteringar för kommunsektorn föreslår en nationell satsning på kvaliteten i förskolan. Denna finansieras bl.a. genom att låta kommunerna om de vill ta ut en högre maxtaxa på barnomsorg. Antalet barn per förskolegrupp ökade efter införandet av maxtaxan. Eftersom regeringens satsning var underfinansierad ledde detta till större barngrupper vilket riskerar försämra kvaliteten. Detta kan vi inte acceptera utan föreslår att taket i maxtaxan höjs till 3,6procent av inkomsten för alla som tjänar . Familjerabatten behålls dock, vilket innebär att första barnet kommer att kosta som mest , andra barnet och tredje barnet högst 600kronor vid en månadsinkomst på . Höjningen frigör cirka 1,3miljarder kronor inom kommunsektorn. För att garantera deltidstaxorna i barnomsorgen avsätts . Alla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. vill därför att kommunerna ska ha skyldighet att erbjuda ekonomiskt stöd inte bara till barn i förskolan utan också till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. anslår för detta ändamål i ett årligt anslag från till ett fullt finansierat kommunalt vårdnadsbidrag från barnets . Tillsammans med de vill genomföra garanterar det alla föräldrar som själva vill ordna sin barnomsorg före skatt från till dess barnet fyller . Beroende på kommunernas planerade utbyggnad av förskolan kommer en sådan reform innebära olika stora besparingar . Sammantaget räknar vi dock med att införandet av ett kommunalt vårdnadsbidrag kommer att leda till besparingar för kommunsektorn under nästa mandatperiod. För att stärka arbetet inom psykiatrin anslår , vilket är betydligt närmare den resursförstärkning som regeringens egen utredare föreslagit. Därtill vill satsa på en förstärkt barn- och ungdomspsykiatri. föreslår tillsammans med de andra borgerliga allianspartierna en vårdgaranti som får en annan finansiering och utformning än regeringens. Detta medför i realiteten ingen nettoförsämring för kommunsektorn . Sammantaget anslår i ökade satsningar på kommunsektorn (nettoeffekten av en nationell vårdgaranti). Därtill vill vi låsa upp av regeringens riktade kommunala satsningar. kvarstår satsningen på det kommunala vårdnadsbidraget. Därtill har pengar reserverats för kommunala satsningar i ett förstärkt finansiellt sparande i staten. Skulle sysselsättningsuppgången utebli, trots vår kraftfulla stimulanspolitik för nya jobb i växande företag, kan pengar användas från dessa medel till kommunala satsningar. föreslår flera viktiga omläggningar av den ekonomiska politiken som kommer att påverka den kommunala ekonomins intäkter och utgifter. Den viktigaste av dessa är det jobbavdrag som tillsammans med allianspartierna vill genomföra som en del av det omfattande Program för arbete som partierna enades om i . Jobbavdraget beräknas i ett första steg minska den kommunala skattebasen med 2006, 2007 och 2008.