ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T281 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtiden för och den svenska flygtrafiken sett ur såväl ett transportperspektiv som näringspolitiskt perspektiv. är i farozonen. Inom finns tankar om att flygplatsen skall läggas ned med hänvisning till bristande lönsamhet. Det vore djupt olyckligt om så skedde. spelar en viktig roll för en region som präglas av framtidstro. är en av landets ledande tillväxtregioner och det är, enligt min mening, av starkt nationellt intresse att länet också framöver har en egen flygplats. Tillgången till snabba och effektiva transporter är avgörande för att man ska kunna göra bra affärer och utveckla företagsamheten i en allt tuffare internationell konkurrens. Utan möjlighet till flygförbindelse i närområdet hämmas tillväxten. Flygplatsen i fyller en väsentlig funktion för näringslivet i så motto att det fungerar som en direkt transportväg ut på den europeiska kontinenten via . Flygtrafiken till och från är också av stor betydelse. När mindre flygplatsers vara eller icke vara diskuteras är det dessutom angeläget att ha såväl inrikestrafiken som transferflyget till flygplatser med frekvent utrikestrafik i åtanke. Utan väl fungerande flygplatser runt omkring i landet kommer även flygtrafiken på det svenska luftfartsnavet att minska. En väl fungerande flygtrafik i hela landet är en angelägen transportpolitisk målsättning. Det går självfallet inte att komma undan det faktum att omvärldsfaktorer har bidragit till en minskad flygtrafik såväl inom landet som utom landets gränser. Det är dock rimligt att inte genomföra kortsiktiga åtgärder som på lite kan komma att vara felaktiga. Det är därför angeläget att tydligt fastslår att hela skall ha en väl fungerande flygtrafik och även sänder denna tydliga signal till det utredningsarbete som pågår.
mot · GT02T282 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall ta fram en långsiktig strategi för att utveckla från till . Bra kommunikationer och bra infrastruktur är en förutsättning för god tillväxt i alla delar av landet och avgörande om en ort eller region utanför de stora städerna skall vara intressant för inflyttning. Dessa orter kan ha god tillgång till bra boendemiljöer men kan ha svårt att skapa en mångfald vad gäller arbetsplatser. En fungerande pendlingstrafik är då livsviktig. Trots att , enligt utredningar som är gjorda, är klart utvecklingsbar för att kunna bli av central betydelse för inte minst pendlingstrafiken finns det inget entydigt svar på frågan: Kommer planering av dagens infrastruktur att inkludera och kommer de investeringar som behövs för att möta dagens och morgondagens resenärer att göras? För att nå dit måste staten ta sitt nationella ansvar för järnvägsnätet. skall ses som en del av ett större kollektivtrafiknät där är den naturliga knutpunkten. Det är därför viktigt att satsa i men lika viktigt är det att rustas upp i hela sin sträckning mellan och . Vi kan bara konstatera att norr om finns stora brister i banunderhåll och nyinvesteringar lyser med sin frånvaro. måste också ta sitt ansvar. För detta krävs en långsiktig strategi för framtida investeringar på som bygger på en politisk vilja att utveckla även det regionala järnvägsnätet. Målet skall vara att blir en konkurrenskraftig del av kollektivtrafiken. Vi måste då lämna den typ diskussioner som förekommer i norra där utbyggnad av väg E 6 ställs mot utveckling av . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02T283 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att bygga ut E6 till fyrfältsväg i norra . uttalade förre näringsministern vid ett flertal tillfällen att väg E 6 skulle vara fullt utbyggd till fyrfältsväg genom hela . Dessa uttalanden bidrog till framtidstron som finns i norra . Detta löfte infriades tyvärr inte. Det är naturligtvis nu positivt att utbyggnad pågår på ett flertal etapper, men det är ändå viktigt att få ett slutdatum, inte minst för kommunernas planering. 2005 uttalade infrastrukturminister att E 6 skall vara utbyggd till motorväg 2009 eller allra . Detta kan inte uppfattas på något annat sätt än ett nytt löfte, som skall infrias. har med all tydlighet visat att ytterligare fördröjningar inte är acceptabla. Detta dels med tanke på de framkomlighetsproblem med långa köer när vägen omväxlande är fyrfältsväg och omväxlande relativt smal tvåfältsväg, dels med tanke på de svåra olyckor som inträffar kontinuerligt på grund av den låga vägstandarden i kombination med stor trafiktäthet. Om inga ytterligare förseningar skall drabba projektet förutsätter det att regeringen utan fördröjning fattar nödvändiga tillstånd och igångsättningsbeslut. Regeringen måste säkra finansieringen långsiktigt så att en kontinuerlig utbyggnad kan genomföras. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02T284 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av väg 26/47. En viktig del i en kommuns och en regions utveckling är en väl fungerande infrastruktur. Det handlar bland annat om näringslivets tillgång till ett effektivt transportsystem. I en allt mer globaliserad värld är transporter och transportvägar en förutsättning för att företag skall kunna överleva och utvecklas. Det är en förutsättning för att hela skall kunna leva. Väg 26/47 har varit och är den pulsåder som ger kommun en möjlighet att behålla ett brett företagande. kommun har ett strategiskt läge mellan och /. Utmed vägens upptagningsområde finns ett omfattande näringsliv med industrier som levererar komponenter till bland annat fabriker i . Men vi tvingas konstatera att denna vägsträckning inte har den kapacitet och den standard som krävs. Väg 26/47 har funnits upptagen i plan för upprustning men har nedprioriterats genom den i och för sig nödvändiga satsning som planeras i Trestadsområdet. För näringslivet i kommun och i regionen är det nödvändigt att transporterna från området på ett effektivt sätt kan nå det större trafiknät som håller samman och som också löper ut i .
mot · GT02T285 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vägföreningar. görs en tillsyn av vägföreningar som är berättigade till statsbidrag. Då konstateras att ett antal av dem inte har fulltaliga styrelser. Föreningen får då anstånd tills ett nytt årsmöte har hållits och en fulltalig styrelse har valts. De flesta föreningar klarar det och bidraget betalas ut i efterskott. Men alla föreningar klarar inte kravet på en styrelse. Det kan vara svårt på grund av avflyttning eller genom att permanentboende har ersatts av sommarboende. För föreningar som inte är berättigade till statsbidrag kan problemen med att få ihop en styrelse antas vara mycket större. Under normala förhållanden kanske det ändå fungerar med underhåll och skötsel av vägarna. Men situationen blir en helt annan när det till exempel blir en kraftig storm med träd över vägen. Då finns det ingen aktiv styrelse som kan ta itu med röjning eller tvister mellan markägare och dem som nyttjar vägen. Det behövs därför en översyn av problem och förutsättningar för väghållning både för vägföreningar som har statsbidrag och föreningar som inte är berättigade till bidrag. Bland annat bör erfarenheter från arbetet efter stormen tas till vara.
mot · GT02T286 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det enskilda vägnätet. Statens ansvar för vägnätet syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trafikförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta är en mycket viktig uppgift utifrån att hela landet ska ges förutsättningar att utvecklas. För dem som bor på landsbygden har självklart goda kommunikationer en mycket stor betydelse för att de t.ex. ska kunna ta sig till och från arbetet och kunna ta del av den samhällsservice som finns. En stor andel av vägnätet består av enskilda vägar. Statsbidrag utgår till drift och underhåll men täcker inte på långa vägar kostnaderna. En del kommuner har tagit på sig denna tidigare statliga kostnad och en del kommuner har inte haft den ekonomiska möjligheten att göra detta och det har då medfört att de boende längs dessa vägar har fått ta hela kostnaden. Detta har inneburit en mycket hög kostnad för den väg som används av få personer. Inte sällan är dessa personer pensionärer som inte kan utföra något vägarbete själva utan måste köpa tjänsten. Förutom de personer som direkt är beroende av en väg nyttjar även människor som allmänt rör sig ute i naturen vägen i hög utsträckning. Det är inte rimligt att en del av befolkningen ska betala nyttan av enskilda vägar medan de allmänna vägarna finansieras av skattemedel. Det är i högsta grad orättvist, och staten bör därför ta ett större ansvar för det enskilda vägnätet.
mot · GT02T287 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att framlägga förslag till en förändrad telelagstiftning innebärande att rätt till avbrottsersättning vid avbrott i det fasta telenätet införs. Goda kommunikationer är en nyckelfråga i det moderna samhället. Det är särskilt angeläget i vårt land med så låg befolkningstäthet som 22 invånare per kvadratkilometer. En väl utbyggd fysisk infrastruktur i form av vägar, järnvägar, elförsörjning och telekommunikationer i alla delar av landet är av avgörande betydelse för de gröna näringarna som svarar för av jobben. Denna av näringspolitiska skäl motiverade infrastruktur ger utomordentliga möjligheter för boende och företagande i alla delar av landet. Detta särskilt som modern informationsteknik gör att alltfler arbetsuppgifter kan utföras oberoende av plats. Infrastrukturen är också en förutsättning för rekreation och turistverksamhet på landsbygden. Ansvaret för en väl utbyggd fysisk infrastruktur med hög standard utgör en av statens kärnuppgifter. Mycket i samhället kan och ska överlämnas till marknadens aktörer och konkurrensutsättas men huvudansvaret för den fysiska infrastrukturen får staten aldrig smita ifrån. Däremot är det nödvändigt att lokala och regionala organ ges större inflytande på prioriteringar i frågor som rör den lokala och regionala infrastrukturen. Stormen som drog över visade på fullständigt oacceptabla brister i el-, tele- och mobilnäten som drabbade både företag och hushåll i de aktuella områdena orimligt hårt. Det som hände i får nu fungera som en väckarklocka för en rejäl upprustning av infrastrukturen på hela den svenska landsbygden. Ett sätt att på marknadens villkor få till stånd en kraftfull upprustning av det fasta telenätet i hela landet kan vara att liksom på elsidan införa en lagstadgad rätt till avbrottsersättning. För nätägare på elområdet införs snart en skyldighet att utge ersättning vid avbrott överstigande . En sådan lagstiftning även på teleområdet är vi övertygade om skulle få nätägaren att kraftfullt investera i en bättre fungerande teleinfrastruktur.
mot · GT02T288 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet för förbättringar och underhåll av det enskilda vägnätet kraftfullt måste förbättras. Landets enskilda vägnät som sköts och bekostas av fastighetsägarna uppgår . Den del av detta som får statsbidrag är nästan lika långt som hela det statliga vägnätet på 7 . Anslagen till det enskilda vägnätet har urholkats . Över en miljon människor trafikerar de enskilda vägarna som spelar stor roll för skogsnäringens och jordbrukets transporter, för fast- och fritidsboende, turister, friluftsliv, företag, skolskjutsar, varutransporter, renhållning etc. God standard på det enskilda vägnätet med tillgänglighet året runt är avgörande för att landsbygdens tillväxtpotential ska kunna tas till vara. Det är nödvändigt med en kraftig uppräkning av statsbidraget både vad beträffar upprustning och underhåll. Stormen som drog över drabbade både företag och hushåll i de aktuella områdena orimligt hårt. De kraftigt ökade transporterna till följd av stormen av bl a skog ökar än mer påfrestningen på det finmaskiga vägnätet, däribland det enskilda vägnätet. Det som hände i får nu fungera som en väckarklocka för en rejäl upprustning av infrastrukturen på hela den svenska landsbygden.
mot · GT02T289 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av Viskadalsbanan. Både och Viskadalsbanan är viktiga regionala länkar mellan och . Från finns sedan länkar vidare både söderut och norrut via E 6 och över till med färja till . Regionens näringsliv är beroende av goda kommunikationer för både gods- och persontransporter. En förbättring av infrastrukturen i Viskadalen är en förutsättning för arbetspendling och transporter av personer och gods mellan företag. Viskadalsbanan fyller även en viktig funktion för dem som vill bo kvar i sina hemorter, t.ex. och och studera vid . sträcker sig mellan och . Vägen är ett viktigt stråk för hela Viskadalen med en hög trafikintensitet av både personbilstrafik och tung trafik. Kommunerna utmed riksvägen 41 har försökt få till en utbyggnad av vägen. En utbyggnad skulle leda till väsentligt höjd trafiksäkerhet och förbättra konkurrenskraften för näringslivet i regionen. Vi vill därför se en utbyggnad av på sträckan BerghemVarberg. Vägen bör från trafiksäkerhetssynpunkt utformas till en mötesfri 14-metersväg. Viskadalsbanan är enkelspårig och används för både gods- och persontransporter. Dock är utvecklingen av banan eftersatt. Viskadalsbanan har ålderdomliga trafikstyrningssystem, vilket leder till långa bomfällningstider. och kommuner har som vision att X 2000-tåg med som slutdestination skall trafikera Viskadalsbanan. Detta skulle, när det blir verklighet, stärka Viskadalen som region. För att detta skall bli möjligt krävs en ordentlig upprustning av Viskadalsbanan. Detta skulle även leda till en förbättring av möjligheterna för godstransporter.
mot · GT02T291 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda omkörning där barn kliver av och på sin skolskjuts. inträffar ett antal tragiska olyckor i samband med skolskjutsar. I avled en pojke i samband med att han skulle ta sin skolskjuts. Många skolskjutsar runtom i landet har inte ens en hållplats att stanna vid, vilket gör barnen än mer utsatta. och vinter med mörker, dimma och halka är situationen än svårare. Tyvärr visar inte heller många trafikanter den hänsyn de borde göra. En av de viktigaste åtgärderna för att öka säkerheten är att få ned hastigheten i de sammanhang som barn kliver av och på skolskjutsar. För att åstadkomma bättre trafiksäkerhet krävs det både attitydförändringar bland trafikanterna och lagändringar. För att öka säkerheten för de barn som måste ge sig ut i trafiken på sin väg till skolan bör det införas ett förbud att passera skolskjuts när den stannar för att låta barn stiga på eller gå av.
mot · GT02T292 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafiken mellan och att klassas som allmän färjeförbindelse och därmed kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. Färjeförbindelsen mellan och är av avgörande betydelse inte minst för de boende och näringslivet på men också naturligtvis för turisttrafiken. har arbetat för att färjeförbindelsen ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. En förutsättning för förändringen har varit att avgiftsbeläggningen ska kunna vara kvar, liksom bokningsrätten samt godshanteringen och varuleveranserna. Den så kallade om bidrag och regler för enskilda vägar, som behandlade frågor rörande färjor, lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2001:67). deklarerade dåvarande näringsminister i en interpellationsdebatt att han var positiv till att färjetrafiken mellan och klassades som allmän färjeförbindelse (prot. 2001/02:105). Han förklarade dessutom att han var beredd att medverka till förändringar i lagar och regler för att se till att en utveckling i den riktningen skulle kunna åstadkommas. gav infrastrukturminister i ett frågesvar ett liknande besked (svar på fråga 2002/03:389). I ett frågesvar förklarade statsrådet att hon övervägde att behandla frågan om färjorna i en transportpolitisk proposition (svar på fråga 2003/04:1136). Svaret upprepades (svar på fråga 2004/05:721). I ett brev till vädjade och till statsrådet att påskynda beredningen i så att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan kommer till stånd möjligt. Det finns starka skäl att instämma i det som och näringslivsföreningen anför. Regeringen måste nu gå från ord till handling och lämna de förslag om förändringar i lagar och regler som krävs för att en positiv lösning för Visingsöfärjan ska kunna förverkligas. Beredningen har redan pågått och processen har varit ytterst segdragen.
mot · GT02T293 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att återinföra den tidigare modellen för nordiskt porto. Portot för ett helt vanligt brev till våra grannländer i och är 10kr för ett brev på . Motsvarande portobelopp i är 5:10. fick igenom att portot för inrikes brev också skulle gälla för post till de nordiska grannländerna för att göra det lättare att ha kontakt mellan dessa. lyckades också få till stånd passfrihet mellan länderna, fick genom påtryckningar riksdagar och folketing att börja sammanträda i och senare även regeringarna i . Man var pådrivande att få fram en samsyn på både sociala frågor och arbetslöshet mellan de nordiska länderna. Mycket av detta har sedan EU tagit till sig och gjort till regler inom unionen. blev posten bolag. Då blev plötsligt ett utland. Portot för brev på en sträcka som vi kan se med blotta ögat över blev högre än motsvarande försändelse till . Medan portot från m.fl. grannländer till är billigare än tvärt om. Från och är portot dessutom samma till hela EU. Deras postverk arbetar konsekvent, enligt de politiska partiernas intentioner och de är effektiva. är med i EU. säger sig alltså arbeta för regionernas utveckling. Har den svenska posten missat den samhällsutvecklingen? Eller varför motarbetar man den utveckling samhället och alla politiska partier säger sig vilja jobba för? Jag anser att det skall finnas ett gemensamt porto inom . Vill man ha en integrering i t.ex. och ett närmande till räcker det inte med stolta paroller och stora ord. Det måste till konkreta beslut också. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02T295 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. har när det gäller trafiksäkerhet målet att ingen skall dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan GöteborgBorås fått en fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är BoråsJönköping, där speciellt sträckan BoråsUlricehamn har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan BoråsJönköping blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan GöteborgStockholm. Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed också öka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. I regionen och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det en stor enighet om att staten bör klassa sträckan BoråsJönköping som en prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (public-private partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig.
mot · GT02T297 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör göra en översyn i syfte att förbättra möjligheterna för gång- och cykeltrafikanter att använda vägnätet på landsbygden. I tätorter och städer blir situationen stegvis bättre för dem som väljer gång och cykel framför bilen. Kommunerna anlägger fler GC-banor (gång- och cykelbanor) och det blir allt vanligare att hastigheten begränsas . På landsbygden går utvecklingen betydligt långsammare. Längs många 70- och 90-vägar saknas GC-banor och ofta finns det inte ens en vägren, där de som väljer gång och cykel kan ta sig fram säkrare. Ofta saknas dessutom vägbelysning. En blandad trafik kan fungera inne i tätorter om hastigheten begränsas, men kan absolut inte rekommenderas på vägar där hastigheten är hög. Landsbygdens barn har en mycket farligare skolväg än de som är bosatta i städerna. Den bristande säkerheten styr mot ett större bilberoende genom att många helt enkelt inte vågar använda vägarna om de inte sitter i en bil. Även på landsbygden är det många transporter som är så korta att gång och cykel är lämpliga färdsätt. Men genom att anläggning av GC-banor har prioriterats lågt i förhållande till att anlägga nya vägar för biltrafik styrs människor till att välja bilen. En viktig dimension i miljöpolitiken är att underlätta för människor att välja livsstil som är bra för miljön. Prioriteringar som leder till bristande säkerhet för oskyddade trafikanter på stora delar av landsbygdens vägnät utgör istället en politisk styrning som uppmanar folk att välja bilen. Vi föreslår att regeringen gör en översyn av investeringarna i vägnätet som innebär att fler GC-banor anläggs landsbygden. I ett första steg bör vägnätet i tätbefolkad landsbygd prioriteras.
mot · GT02T298 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur motorcyklister kan synas bättre för att minska antalet olyckor. Många motorcyklar är inblandade i olyckor med bilar där bilisten ofta inte uppmärksammar att det är en motorcykel som kommer i hög fart ibland för hög fart. Bilföraren tror istället att det är en moped. Med anledning av detta har motorcyklister börjat köra med påslaget . Detta för att uppmärksamma och skilja sina snabbgående fordon från exempelvis långsamgående mopeder. Trafikanter är inte glada över mötande trafikanter med och bländas lätt. Syftet med motorcyklisternas handlande är för att skydda sitt eget och andras liv. För att skilja motorcyklar från mopeder samt att göra medtrafikanter medvetna om att här kommer ett fordon med stor och snabb aktionsradie vore ett alternativ att tillåta motorcyklar att, utöver den vanliga lampan, ha två extra lampor med starkt, ej bländande, ljus framtill. Det skulle då innebära att cyklar och mopeder har en lampa, bilar två lampor samt motorcyklar och stora EU-mopeder tre lampor.