mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Denna budgetmotion handlar ytterst om hur vi ska återupprätta en svensk arbetslinje. Fler människor i vårt land måste få möjlighet att genom eget arbete påverka och styra sin egen livssituation och vardag. Utgångsläget är att över en miljon vuxna försörjs genom olika bidrag och sociala ersättningar. En vanlig dag är det nära 1,5 miljoner vuxna som inte går till jobbet eller som arbetar mindre än vad de skulle önska. I stora delar av landet står en tredjedel av den vuxna befolkningen i arbetsför ålder utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det är lika många som under den ekonomiska krisen . Regeringen missar såväl sysselsättningsmålet som målet för den öppna arbetslösheten. Summan av öppet arbetslösa och sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer enligt regeringens egna bedömningar att vara högre än den var . Trots en hög ekonomisk tillväxt förmår staten heller inte att samla i ladorna för att möta kommande konjunkturnedgångar och demografiska utmaningar. Tvärtom går den statliga verksamheten med betydande underskott. Årets budgetproposition innebär ytterligare ofinansierade satsningar. Tillfälliga intäktsförstärkningar används till att finansiera varaktiga utgifter och inkomstminskningar. I handling har regeringen övergivit målet om 2procents överskott i de samlade offentliga finanserna över en konjunkturcykel. åldras den svenska befolkningen. Fler kommer att efterfråga kvalificerade och dyrbara vård- och omsorgstjänster. Men framför allt kommer en minskande del av befolkningen att arbeta och vara skattebetalare i arbetsför ålder. Allt färre kommer att behöva ta hand om alltfler och finansiera alltmer. Långsiktigt är det här en omöjlig ekvation. Det är viktigt att våra skattepengar används så effektivt som möjligt, men inte ens en rekordhög produktivitetsutveckling kommer att kunna finansiera de välfärdstjänster som vi har vant oss vid att ta för givna. Det finns inga genvägar, utan vi måste bli fler som arbetar och fler som kan och vill arbeta mer. Socialdemokraterna vill i stället möta framtidsutmaningarna med höjda skatter. Detta är givetvis ingen lösning, utan tvärtom en väg ägnad att undergräva svensk konkurrenskraft och förvärra problemen. Ett tydligt uttryck för detta är att en fortsättning av den socialdemokratiska politiken riskerar att leda till att den s.k. bromsen i pensionssystemet slår till och sänker de utgående pensionerna för alla dem som är pensionärer. När vi moderater föreslår sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat, handlar dessa åtgärder alltså ytterst om att långsiktigt trygga vår välfärd. vill hitta en avvägning som gör att våra trygghetssystem fångar upp och skyddar människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada men som ger tillräckliga drivkrafter till arbete. Socialdemokraterna kramar bara bidragssystemen. vill öka arbetskraften genom att underlätta för människor att gå från bidragsförsörjning och utanförskap till försörjning genom eget arbete. Socialdemokraterna minskar arbetskraften genom att ge människor förtidspension eller friår. vill genom ett arbetsavdrag göra det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att jobba. Socialdemokraterna vill genom ett höjt tak i sjukförsäkringen göra det mer lönsamt för högre inkomsttagare att sjukskriva sig. I denna motion föreslår vi ett omfattande reformprogram för fler i arbete. Stabila statsfinanser och priser: Överskott i det finansiella sparandet om i genomsnitt 2procent av BNP ska upprätthållas så att den offentliga skuldsättningen kan reduceras till 40procent av BNP. Det rustar motståndskraft mot finansiella kriser och möjliggör reformer för arbete. Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare: Ett arbetsavdrag mot förvärvsinkomster ska införas. Det minskar tröskeleffekten vid inträde på arbetsmarknaden och reducerar marginaleffekterna. Vårt förslag till arbetsavdrag tillfaller till 75procent låg- och medelinkomsttagare och ger betydande effekter i plånboken för alla människor, men särskilt till dem som saknar marginaler. Stramare bidrag: En åtstramning av olika bidragssystem genomförs bl.a. genom att ersättningen i sjukpenningen, förtidspensionen och föräldraförsäkringen sänks och genom att kontrollen av arbetsförmågan skärps. Detta säkerställer att olika stöd går till dem som verkligen behöver dem. En exiblare arbetsmarknad: A-kassans roll som omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslinjen förstärks genom bättre efterlevnad av regelverket och aktivare användning av sanktioner. AMS ges en mer självständig ställning, tydligare mål, större möjligheter att prioritera mellan olika åtgärder och en enhetlig myndighetsorganisation för att förbättra matchningen. Lägre kostnader att anställa: Arbetsgivaravgifterna sänks för företag som nyanställer. Nystartsjobb med helt slopad arbetsgivaravgift införs för dem som länge gått arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionerade. Förbättrade möjligheter att anställa på tidsbegränsade kontrakt upp till gör att fler företag vågar anställa. Kunskaps- och kompetenssatsning: En bred satsning på kunskap i skolan genomförs, bl.a. genom betyg i lägre klasser, satsning på NO- och matematikämnena, en lärarmiljard för fördjupade lärarkunskaper och bättre utvärdering av skolorna. Bättre företagsklimat: Lägre beskattning av fåmansbolag, avskaffad förmögenhetskatt, införande av riskkapitalavdrag, jobbavdrag för näringsinkomster, uppskjuten reavinstbeskattning och avdragsrätt för hushållstjänster förbättrar företagandets villkor. Minskad regelbörda och förbättrad innovationsfinansiering verkar i samma riktning. Integrationspolitik: Fler invandrare ges chansen att försörja sig själva. Vi föreslår nystartsjobb, lärlingsintroduktion, jobbgaranti och arbetskrav i socialtjänstlagen, solidaritetsbanker för finansiering av företagande i socialt utsatta områden, skärpt diskrimineringslagstiftning, försök med anonymiserade jobbansökningar samt yrkesprov för att underlätta validering av kompetens. Ökad valfrihet och högre kvalitet i välfärden: Sjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen öppnas för ökad mångfald genom privat företagande. Resurser tillförs till sjukvården, bl.a. genom en kvalitetssatsning, en vårdgaranti och en särskild satsning på psykiatrin. För höjd kvalitet i välfärden tillförs kommuner och landsting ca 10miljarder kronor mer än i budgetpropositionen. Familjepolitik för både barn och arbete: Vi föreslår ett särskilt arbetsavdrag på för föräldern med lägst inkomst när den andra föräldern är föräldraledig. Vi föreslår avdragsrätt för hushållstjänster och större valfrihet i barnomsorgen. Förslagen kan bidra till att kvinnor får en starkare arbetsmarknadsförankring, minska löneskillnader och bidragsberoende samt öka sysselsättningen. 3Allians för en budget för fler i arbete8 4.1Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken10 4.2Regeringens riktlinjer för budgetpolitiken12 4.2.2Effekter på det finansiella sparandet12 4.2.3Minskade utgifter och ökade intäkter13 4.2.4Tillfälligt eller varaktigt?13 4.3Effekter på ekonomins funktionssätt av regeringens politik14 5Moderaternas riktlinjer för den ekonomiska politiken: Ettprogram för tillväxt och arbete15 5.1Ett program för ökad sysselsättning16 6Det måste löna sig att arbeta20 6.2.1Förstärkta kontrollfunktioner ökar sysselsättningen31 6.2.2Allvarliga brister i dagens system32 6.2.3Öka självriskerna: Sänk ersättningen35 6.3Ersättning, villkor och kontroll i arbetslöshetsförsäkringen37 6.3.3Finansiering av arbetslöshetsförsäkringen påverkar beteenden40 6.4Ersättning, villkor och kontroll i socialförsäkringarna42 7.3Avdrag för hushållsnära tjänster51 7.4Arbetsmarknadspolitik för lägre arbetslöshet53 7.4.1Ett väl fungerande AMS54 8Löna sig att vara företagare57 8.1Företagsamhet som grund för välfärd57 8.5.1Uppföljning av om- och avreglerade marknader64 8.5.2Kommunalpolitik för ökad konkurrens65 8.6Färre och enklare regler66 9.2Åtgärder för bättre integration på arbetsmarknaden69 9.2.3Åtgärder för att minska socialbidragsberoendet70 9.2.4Socialbidrag till arbetsföra endast vid arbetssökande71 11.2Årliga saldomål för 2006200776 11.5.1Kvalitet i skola, högre utbildning och forskning83 11.5.3Kvalitet och valfrihet i vården85 12.2Effekter av moderat politik på sysselsättning och välfärd97 12.3Mer än 100000 nya jobb på kort sikt98 12.4Effekter på hushållens ekonomi102 12.4.1Från bidrag till arbete102 12.4.2Arbetslös del av året103 12.4.3Från deltid till heltid103 12.4.4Mer kvar vid arbete104 förslag till utgiftsramar och utgiftstak105 Utgiftsområde 1 Rikets styrelse106 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning106 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution107 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan108 Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet108 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd108 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar109 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg110 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp110 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom111 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn111 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning113 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid114 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande115 Utgiftsområde 19 Regional utveckling115 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård116 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar117 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner117 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.118 beslutar att godkänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitten 4, 5, 6, 7 och 8). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet till 935miljarder kronor 2006, 958miljarder kronor 2007 och 982miljarder kronor 2008 i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitten 11, 12 och bilagan). godkänner beräkningen av utgiftstaket för den offentliga sektorn i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitten 11, 12 och bilagan). fastställer målet för det finansiella sparandet i staten till 1,av BNP 2006, av BNP 2007 och av BNP 2008 i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner beräkningen av statens inkomster för 20062008 i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitten 11 och 12). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (bilagan). godkänner beräkningen av förändringen i anslagsbehållningar (bilagan). godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen (bilagan). godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (bilagan). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av skattepolitiken (avsnitten 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 11). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbete stimuleras genom lägre inkomstskatt (avsnitten 5, 6, 7 och 10). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioritering av de offentliga kärnuppgifterna och mindre bidrag (avsnitten 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 11). begär att regeringen lägger fram förslag till förändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 8 och 12). 3Allians för en budget för fler i arbete har tillsammans med liberalerna, och tagit initiativet till en och för ett maktskifte 2006. Den samsyn som våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för förslag i denna budgetmotion. står inför betydande utmaningar. Nära en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. har enats om ett program för arbete som på allvar tar itu med utmaningar. På tre viktiga områden föreslår vi tillsammans med de övriga partierna reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: fler jobb och fler människor i arbete. För det första föreslår vi en stor inkomstskattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Jobbavdraget uppgår till . I det första steget sänks inkomstskatterna med och finansieringen av det första steget redovisas i denna budgetmotion. För det andra föreslår vi reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och matchningen förbättras mellan arbetssökande och lediga jobb. Det behöver förmedlas arbeten inte friår! Arbetslöshetsförsäkringens skyddsnät förstärks genom att försäkringen blir obligatorisk. ökas egenfinansieringen, bl.a. i syfte att tydliggöra parternas ansvar i lönebildningen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks, och försäkringens roll som en omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ges en högre ersättning . Åtgärder sätts in för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och för att motverka fusk och överutnyttjande. Arbetsgivare ges lagstöd för att vid behov kunna kräva sjukintyg . Kostnaderna för sjukfrånvaro och nedsatt arbetsförmåga till följd av trafikskador överförs från det allmänna till den obligatoriska trafikförsäkringen. För det tredje föreslås en rad åtgärder i syfte att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa och driva företag. Företagspaketet omfattar satsningar på knappt 14miljarder kronor. Medel tillförs utöver regeringens förslag för att reformera 3:12reglerna och motverka diskrimineringen av fåmansföretag. Förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för att ge dem en chans som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Åtgärder sätts in mot regelkrångel och byråkrati som motverkar företagande. Svarta arbeten förvandlas till vita när en tjänstemarknad öppnas genom införande av ett avdrag för hushållstjänster. Detta innebär också förutsättningar för ökad jämställdhet genom att kvinnor och män lättare kan förena arbete, karriär och tid för sina barn. Under den kommande mandatperioden avser vi att stärka statsfinanserna och strama upp budgetprocessen. Alliansens partier är överens om ett högre offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck. I denna budgetmotion redovisas huvuddragen och grunderna för allianspartiernas gemensamma ekonomiska politik. Däremot lägger vi inte fram ett gemensamt budgetförslag i alla dess detaljer. Detta har aldrig varit avsikten och skulle ytterst beröva väljarna möjligheten att på valdagen avgöra tyngdpunkten i en ny regerings politik. I särskilda förslagsrutor tydliggör vi vilka av våra budgetförlag i denna partimotion som är gemensamma med övriga allianspartier. Det finns anledning att rikta allvarlig kritik mot riktlinjerna för den ekonomiska politik som presenteras i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1). Vi anser därför att bör avslå riktlinjerna för såväl den ekonomiska politiken som budgetpolitiken. Vår kritik riktar sig mot tre allvarliga brister. För det första finansierar inte regeringen sitt program. Förslag som belastar de offentliga finanserna presenteras utan att åtgärder som ger motsvarande budgetförstärkningar genomförs. Ett program som ger en varaktig försvagning av finanserna med ca finansieras i huvudsak med prognoser på inkomst- och utgiftsförändringar av tillfällig natur. Det innebär betydande risk för att de offentliga finanserna försvagas framöver. Det medför också att regeringen inte når budgetmålet om ett finansiellt sparande som motsvarar av BNP över konjunkturcykeln. beräknas sparandet, justerat för konjunkturella svängningar, uppgå till i genomsnitt. För det andra kommer de åtgärder som regeringen föreslår inte att ge den åsyftade sysselsättningseffekten. Regeringen hävdar själv att åtgärderna ska medföra att 55000 personer erbjuds sysselsättning. Vår bedömning är att regeringens åtgärder till följd av stora undanträngningseffekter i bästa fall kommer att leda till en kortsiktig sysselsättningsökning på ca 15000 personer. För det tredje innebär vissa av regeringens förslag, t.ex. att taket i sjukförsäkringen höjs för höginkomsttagare, att ekonomins funktionssätt försämras. Detta gäller särskilt om andra åtgärder som aviserats, t.ex. höjningar av kommunalskatter och höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen, också genomförs. Vår bedömning är att den samlade effekten av budgetpropositionen och de förslag som aviserats innebär att sysselsättningen minskar med över 200000 personer och att arbetslösheten ökar med i storleksordningen . Regeringen för således en politik som förstärker utanförskapet och låser in fler människor i en situation där de inte kan påverka sina liv genom eget arbete. 4.1Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken Regeringen anger att den genomför kraftfulla satsningar i syfte att bekämpa arbetslösheten, höja sysselsättningen och öka tillväxten (prop. 2005/06:1, 19). Programmet kan sammanfattas i tre punkter: satsning på arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förstärkning av olika bidragssystem samt vissa skattesänkningar. Som framgår av tabell 4.1 ligger tyngdpunkten på en kraftig utökning av olika tillfälliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. satsar regeringen ca på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Tabell 4.1 Reformer i budgeten, miljarder kronor Höjt tak lönebidrag m.m. Källa: Prop. 2005/06:1, s. 216 och s. 156 samt egna beräkningar. Mot det arbetsmarknadspolitiska programmet kan flera invändningar resas. Den öppna arbetslösheten ligger på ca 6procent. Det är komplicerat att bedöma hur stor del av arbetslösheten som är konjunkturell. I försöken att beräkna den arbetslöshet som är förenlig med prisstabilitet har olika bedömare hamnat i intervallet 56procent.1 Det finns således lediga resurser på arbetsmarknaden, men de är förhållandevis begränsade. Det grundläggande arbetsmarknadsproblemet är inte att arbetslösheten temporärt är hög på grund av en svag inhemsk efterfrågan, utan att jämviktsarbetslösheten är för hög och att stora grupper är frånvarande från arbetsmarknaden. Erfarenheter från och andra länder påvisar komplikationen av att snabbt bygga ut AMS-program från en redan hög nivå i ett läge där den konjunkturella arbetslösheten är liten. Generellt gäller att undanträngningseffekterna blir mer påtagliga när åtgärderna expanderas från en hög nivå. En orsak är att deltagande i åtgärder minskar sökbenägenheten bland de arbetslösa. Kvaliteten på åtgärderna kan också försämras. Inriktningen av åtgärderna är sådan att de endast i liten utsträckning bidrar till att matcha arbetssökande med lediga platser. Av åtgärderna är det bara satsningarna på kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning som bidrar till att ge arbetssökande kompetens som bättre passar bristsektorerna på arbetsmarknaden och därmed påverkar jämviktsarbetslösheten. Huvuddelen av åtgärderna plusjobb, utbildningsvikariat och praktikplatser i vården är inte riktade mot bristsektorer utan får mera ses som ett sätt att aktivera sökande som står långt från arbetsmarknaden. En sådan inriktning hade varit naturlig i ett läge med en kraftig efterfrågedämpning och mycket hög konjunkturarbetslöshet.2 Plusjobben, som är den centrala delen av regeringens program, är inriktade uteslutande mot den offentliga sektorn. Erfarenheter från tidigare program är att undanträngningseffekterna är särskilt stora inom den offentliga sektorn eftersom det finns en möjlighet att temporärt ersätta vikarier med personal från olika AMS-program.3 Till detta kommer att plusjobben är villkorade. De omfattar endast arbetsuppgifter som inte utförs (de ska vara ett s.k. nettotillskott). Därmed är risken stor att det kommer att handla om förhållandevis okvalificerade uppgifter som endast i ringa utsträckning ger ökade yrkeskunskaper. Plusjobben kommer förmodligen att ha liten effekt på deltagarnas anställningsbarhet, och sannolikheten för att deltagarna får ett reguljärt arbete efter programtiden avslutats är därför låg. En central skillnad mellan Allians för program för arbete och regeringens politik är att alliansen kombinerar åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta och som ökar anställningsbarheten med åtgärder för att fler företag ska vilja anställa. Regeringen inriktar sig enbart på tillfälliga AMS-jobb. 4.2Regeringens riktlinjer för budgetpolitiken Det finns skäl att rikta skarp kritik mot de riktlinjer för budgetpolitiken som regeringen presenterar i budgetpropositionen. Förslagen försvagar statsfinanserna med . Finansieringen består huvudsakligen i att reviderat utgifts- och inkomstprognoserna. Regeringen sammanfattar i budgetpropositionen effekterna av de olika förslagen på följande sätt. Tabell 4.2 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförslag i förhållande till VÅP05, miljarder kronor Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser Källa: Prop. 2005/06:1, s 100. 4.2.2Effekter på det finansiella sparandet Regeringen genomför dessa satsningar utan att föreslå åtgärder som förstärker de offentliga finanserna. Reformerna är i detta avseende ofinansierade. Regeringen redovisar en förstärkning av det finansiella sparandet i jämförelse med den ekonomiska vårpropositionen 2005 (VÅP05). Som andel av BNP har det finansiella sparandet i staten förbättrats från 1,6procent till i förhållande till VÅP05. 4.2.3Minskade utgifter och ökade intäkter Trots att regeringen föreslår reformer på ca har de totala utgifterna inom utgiftsområdena minskat med . Utgifterna för sjukskrivningarna (5,), statsbidragen till kommunerna (2,), statsskuldsräntorna () och anslagsbehållningar (5,) antas bli lägre i BP05/06 än vad regeringen beräknade i VÅP05. Ett sätt att förhålla sig till regeringens förändrade utgiftsprognoser är att jämföra dessa med () senaste rapport (ESV 2005:16). räknar med en större nedgång än ESV när det gäller sjukskrivningar (ca ytterligare) och mindre statsbidrag till kommunerna (ca ). Därtill räknar ESV med att kostnaderna för arbetslösheten blir ca högre än regeringen prognostiserat. Sammantaget justerar ned utgifterna med mer än mer än ESV . Skillnaden mellan ESV:s och prognoser för skatteintäkterna är betydande. Regeringen räknar med, inklusive skattesänkningar som anges till , att skatteintäkterna blir större än ESV antar. Omslaget i skatteintäkterna mellan ESV och BP05/06 uppgår alltså till bara . Det är intäkterna för kapitalskatter och indirekta skatter som förändrats. 4.2.4Tillfälligt eller varaktigt? Vi ifrågasätter inte enskilda prognosrevideringar, även om det ter sig en aning märkligt att regeringen systematiskt hamnar på en mer optimistisk linje än andra bedömare. Invändningen mot regeringens politik är att man använder tillfälliga förändringar för att finansiera långsiktiga åtaganden. Utvecklingen på utgiftssidan ger inte nödvändigtvis vid handen att det handlar om en varaktig förbättring av statsfinanserna. I jämförelse med VÅP05 förklaras ca 10miljarder kronor av utgiftsförändringarna av tillfälliga faktorer och engångseffekter såsom statsskuldsräntor, minskade anslagsbehållningar och förskjutningen av statsbidragen till kommunerna. Det är svårt att bedöma huruvida utgiftsnedgången för sjukskrivningarna blir varaktig.