ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T473 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en långsiktig strategi för flyget i StockholmMälardalen. Flygtrafiken är fortsatt mycket viktig för . Dels för att förbättra tillgängligheten i ett land med stora avstånd, dels för att koppla samman , medborgarna och näringslivet med en omvärld som vi blir allt mer beroende av. har flygets utveckling varit mycket turbulent. Branschen hade expanderat kraftigt under en lång följd av år men bröts den utvecklingen. En kombination av lägre global tillväxttakt och terrordåd fick svåra följder för många flygbolag och linjer. har det nya så kallade lågprisflyget inneburit förändringar i branschen. Exempelvis har etablerat sig på med många avgångar och nya linjer till europeiska destinationer. Den positiva och explosionsartade utvecklingen på visar att det finns förutsättningar att utveckla en viktig kompletterande trafik på befintliga flygplatser. Detta betyder emellertid inte att , eller andra flygplatser i eller på andra platser i landet, kan ersätta roll som internationell nod med ett nät av interkontinentala direktlinjer. För StockholmMälarregionen kommer även fortsättningsvis att vara central för att kunna utvecklas i den hårda internationella konkurrensen. På finns dessutom kapacitetsutrymme för en relativt kraftig ökning av flyget. Däremot är det nödvändigt att staten har en långsiktig strategi när det gäller flygplatserna och flygtrafiken, inte minst i . I finns förutom och även flygplatser i , , och Kjula utanför , som försvaret vill lämna. I närområdet kan även och nämnas. För flera av dessa flygplatser finns problem av olika slag. Det kan gälla dels kommersiella problem som kan vara av mer kortsiktig natur, dels mer strategiska problem som kan röra den fysiska placeringen som då även påverkar utbyggnads- och utvecklingsmöjligheterna. kommun står dessutom inför frågan om man ska ta över ansvaret för när försvaret lämnar den, ett beslut som i denna miljö är förknippat med både risker och möjligheter. Det är med andra ord nödvändigt att staten ger långsiktiga besked om vilken utveckling man ser för flyget i . Annars riskerar aktörerna att göra felsatsningar som skulle kunna undvikas med en statsmakt som är tydlig. Därvidlag är det viktigt att man även förbättrar kvaliteten i transporterna genom att binda samman flyget med andra trafikslag. I regeringens budgetproposition (prop. 2005/06:1) påpekas exempelvis att kollektivtrafikförsörjningen till många flygplatser är problematisk. Därmed poängteras även vikten av ett systemtänkande i transportpolitiken. Hamnar, flygplatser, vägar och järnvägar behöver kopplas ihop och ses i ett sammanhang. För innebär det exempelvis behovet av järnvägsanknytning som med fördel borde ske genom den nya Ostlänken. Men man kan även se hur en ännu inte särskilt utvecklad flygplats som Kjula med sitt läge mellan E20 och , vilket är en korridor på bara , har mycket goda förutsättningar när det gäller att smälta in i en väl fungerande systemlösning. Det finns därför goda skäl för regeringen att tillsammans med aktörerna i skapa långsiktighet för flygtrafiken i trafiksystemet.
mot · GT02T477 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet för det enskilda vägnätet kraftfullt måste förbättras. Landets enskilda vägnät som sköts och bekostas av fastighetsägarna uppgår . Den del av detta som får statsbidrag är nästan lika lång som hela det statliga vägnätet på 7 . I och finns i förhållande till det statliga vägnätets längd bland de längsta sträckorna enskild väg. Anslagen till det enskilda vägnätet har urholkats . Över en miljon människor trafikerar de enskilda vägarna som spelar stor roll för skogsnäringens och jordbrukets transporter, för fast- och fritidsboende, turister, friluftsliv, företag, skolskjutsar, varutransporter, renhållning etc. God standard på det enskilda vägnätet med tillgänglighet året runt är avgörande för att landsbygdens tillväxtpotential ska kunna tas tillvara. Det är nödvändigt med en kraftig uppräkning av statsbidraget både vad beträffar upprustning och underhåll. Stormen som drog över drabbade både företag och hushåll i de aktuella områdena orimligt hårt. De kraftigt ökade transporterna till följd av stormen av bl a skog ökar än mer påfrestningen på det finmaskiga vägnätet däribland det enskilda vägnätet. Det som hände i får nu fungera som en väckarklocka för en rejäl upprustning av infrastrukturen på hela den svenska landsbygden.
mot · GT02T486 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om huvudmannaskapet för färjetrafiken mellan och . har huvudmannaskapet för färjetrafiken mellan och varit föremål för diskussioner på såväl lokal som central nivå. , som utgör huvudman, ansökte 1999 hos om ett statligt övertagande. I utredningar, bland annat den så kallade , behandlades frågan och tillstyrktes förslaget. Berörda parter insåg värdet av ett förändrat huvudmannaskap och tillstyrkte också förslaget. Färjeförbindelsen utgör livsnerven mellan och fastlandet. Den är en viktig förutsättning såväl för näringslivet på ön som för möjligheten till arbetspendling. För öns befolkning men också för bygden i stort har frågan om färjeförbindelsen stor betydelse vad gäller framtidstron i ett brett perspektiv. Turismen har för hela Vätterbygden, men speciellt för GrännaVisingsö, en mycket stor betydelse. Ett uteblivet beslut i huvudmannaskapsfrågan tenderar att bromsa utvecklingen. Frågor som rör kapacitet och reinvestering är avhängiga ett beslut i huvudmannaskapsfrågan. Viktigt för de boende på ön är ett bibehållande av bokningsrätt, avgiftsbeläggning samt att handhavande av gods och varuleveranser kan vara kvar. Det är angeläget att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan kommer till stånd möjligt. I den mån regeringen av beredningsskäl inte finner det möjligt att lägga fram alla de förslag som omfattar, är det angeläget att färjetrafiken mellan och prioriteras.
mot · GT02T487 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generell lagstiftning för EU-mopeder. Den så kallade EU-mopeden betyder frihet för många, i synnerhet ungdomar. Att vara rörlig är nödvändigt för vissa unga, framförallt på landsbygden. Men med EU-mopederna kommer även en hel del buskörning och olaglig verksamhet. Polisen tar emot en stor mängd anmälningar från allmänheten som berör just EU-mopeder, fortkörning och olaga körning. Men kan man inte gå vidare med väldigt många anmälningar, eftersom polisen upplever att det finns hål i lagstiftningen gällande klassificering och vad som gäller vid olika specifika fall. Det finns en mängd olika standarder och modeller av EU-mopeder, vilket gör det svårt att anamma generella regler vid brottsrubricering Två exempel är vilken hastighet gäller och vilka får man skjutsa på. Lagstiftningen upplevs inte tillräckligt tydlig för att man ska kunna stävja missbruket av mopederna. Samma svårigheter finns vid köp av moped och det blir som en djungel av valmöjligheter där det finns oklarheter om vad som gäller. Därför behövs att generell lagstiftning och enhetliga regler rörande alla klasser av EU-mopeder tas fram.
mot · GT02T488 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europakorridoren, en fast förbindelse över Fehmarn Bält samt att regeringen förutsättningslöst låter utreda hur stora infrastrukturprojekt skall finansieras. Goda kommunikationer med övriga är nödvändiga för att ska kunna konkurrera eftersom ligger i utkant. har då en central roll. Europabanan och Götalandsbanan Europakorridoren som omfattar ett område från till /är en viktig del av den utbyggnad av järnvägen med höghastighetståg som planeras i . En viktig för att inte säga avgörande del av projektet är byggandet av en fast förbindelse över Fehmarn Bält mellan Puttgarden i och i . Det tycks nu finnas goda förutsättningar för att en sådan förbindelse blir klar . De tyska och danska regeringarna har förklarat att de har den viljeinriktningen. Det är angeläget att den samverkar med och så att förbindelsen över Fehmarn Bält blir en del i ett europeiskt höghastighetsnät där också ingår. Det får hos de tyska och danska regeringarna inte råda någon oklarhet om att detta är den svenska ståndpunkten. En nyckelfråga för så stora projekt som Europakorridoren inklusive en fast förbindelse över Fehmarn Bält är finansieringen. Är det möjligt att klara dem med anslagsfinansiering? Vi tvivlar på det men vill inte binda oss för någon definitiv lösning. Det är angeläget att regeringen förutsättningslöst utreder hur stora infrastrukturprojekt som Europakorridoren ska finansieras.
mot · GT02T492 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att undvika oljeskador i . Particularly Sensitive Sea Area, PSSA Genom nybyggnation på i fick 2002 miljöskyddsfartygen och . Fartygen är s.k. kombinationsfartyg, dvs. de är utrustade för att både kunna utföra patrullering och tillsynsuppgifter samt för att kunna genomföra utsläppssanering till sjöss. Nyanskaffandet är ekonomiskt sett välmotiverat. När det gäller t.ex. oljesanering är kostnaden för oljeupptagning till sjöss per m³ beroende på omständigheter som tid, väder och vind, medan oljesanering när oljan väl hamnat på stranden kostar ca per m³. Det är alltså tio till hundra gånger dyrare att åtgärda ett oljeutsläpp på stranden än till havs. Billigast skulle det naturligtvis vara om oljeutsläppen aldrig gjordes. Små och stora oljeolyckor i I god sikt och lugnt väder kolliderade ett kinesiskt och ett cypriotiskt fartyg mitt mellan Sydostskånes kust och , i Bornholmsgattet, ett av mest trafikerade farvatten. Det kinesiska fartyget sjönk efter att av formella skäl av den danska nekats att bogseras in till grunt vatten vid . Oljesaneringen till sjöss och den sydostskånska kusten kostade , men den totala kostnaden för Fu Shan förlisning, efter att det kolliderat med ett polskt fartyg, blev dock flerdubbelt större. Utredaren vid i har uppskattat den totala kostnaden till ca , då inkluderat totalförlust av ett lastfartyg byggt , totalförlust av fartygets last, reparationsarbeten på det polska fartyget, räddningsarbetet och oljesaneringen. Mot denna bakgrund räcker det inte med att hamnarna agerar utifrån principen att det ska vara kostnadsfritt att lämna spillolja i hamn. Fartygen väljer ändå att skölja tankarna under gång i , för att tjäna tid och därmed pengar. Risken att fällas för det brott som oljeutsläppet utgör kan bedömas som mycket liten eller obefintlig. Det vore alltså värt att pröva tanken på ett ekonomiskt incitament att lämna spilloljan i hamn, på samma sätt som ett pantsystem. I detta pantsystem kan ingå såväl medel från oljebolagen som medel som annars skulle ha använts för oljesanering till sjöss, eller i värsta fall på strand, vilket i båda fallen är betydande belopp. För att förhindra nya oljekatastrofer i det känsliga bör införas krav på lots i Bornholmsgattet, separata farleder liksom i dubbla skrov för oljetransporter. Skånberg (kd)
mot · GT02T493 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad användning av biogas för fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre tillgång till naturgas.1 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. Det finns goda skäl att öka andelen alternativa bränslen i vägtrafiken. Vägtransporterna är till beroende av olja och riskerna för framtida försörjningsproblem och prisstegringar gör att en minskning av oljeberoendet är en viktig strategisk fråga. EU har en strategi för alternativa fordonsbränslen med målet att av bränslena 2020 skall vara biobränslen, naturgas eller vätgas. bör föra en aktiv politik för att öka användningen av dessa bränslen i vägtrafiken. Vi bör inte missa några möjligheter, varken som användare eller som tillverkare och exportör av utrustning och system. Gas som används till fordonsbränsle är antingen naturgas eller biogas. är av all fordonsgas i förnybar biogas. Naturgas underlättar för biogas att introduceras, men kan andelen biogas ökas genom att den inhemska produktionen av biogas växer. Dessutom kan förnybar vätgas blandas i fordonsgas , vilket redan sker i liten skala i . Fördelen med biogas för fordon är, förutom goda miljöegenskaper, att bränslet produceras lokalt i landet med restprodukter och avfall. Biogas bidrar till såväl ökad försörjningstrygghet genom minskat importbehov av fordonsbränslen som ökad lokal sysselsättning och effektivare avfallshantering. Regeringens politik för biogas har varit ryckig, vilket fått biogasbranschen att känna osäkerhet inför de investeringar som måste göras. Regeringen har å ena sidan gett visst stöd till biogas, men å andra sidan aviserat en lag som reglerar att förnybara bränslen skall säljas vid bensinstationer. Biogas säljs ofta på separata tankställen, inte på bensinstationer. Av detta skäl och av andra skäl anser biogasbranschen att lagen kommer att missgynna biogas för fordon. Detta är beklagligt då ligger långt fram internationellt när det gäller biogas. Branschen har redovisat att produktionen av biogas för fordon kan öka till med rätt villkor. Regeringen bör därför reformera drivmedelspolitiken och skapa en tydlig målsättning att öka biogasanvändningen i fordon. Det finns även goda skäl att förbättra tillgången till naturgas i . Förutom att naturgas underlättar för biogas innebär naturgas stora fördelar för näringslivet. Tillgång till naturgas ökar mångfalden och konkurrensen på energimarknaden. Viss industriproduktion kräver gasformiga bränslen. Om stora delar av fortsätter att sakna anslutning till det europeiska naturgasnätet riskerar att gå miste om investeringar inom industrin. Produktion hotar att flytta utomlands. Tillgången till naturgas behöver också förbättras så att fler naturgasbaserade kraftvärmeverk kan byggas i . Dessa anläggningar bidrar till väsentligt ökad elproduktion och ger totalt sett lägre koldioxidutsläpp då de ersätter ineffektiv kolkondens i andra länder.
mot · GT02T5 · 2005-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna till utökad investeringsstimulans, genom projekt eller annat inom ramen för de s.k. Klimppengarna, för att underlätta en flerbränslestrategi. beslutar att ikraftträdandet av lagen om att tillhandahålla alternativa drivmedel senareläggs. Transportsektorn står för av koldioxidutsläppen i . Utsläppen har ökat , medan utsläpp från andra sektorer har minskat. Nödvändiga åtgärder måste vidtas för att transportsektorn ska kunna bidra till att uppfyller sitt klimatmål om att minska utsläppen av växthusgaser fram , jämfört med . har dessutom ställt upp målet att alternativa drivmedel ska ha ersatt av de konventionella drivmedlen inom transportsektorn. Vi menar att regeringens proposition Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel är en betydelsefull del i den flerbränslestrategi som är nödvändig . Det socialdemokratiska partiet har vid ett antal kongresser behandlat frågan om förnybara drivmedel och vikten av flera alternativ. Flerbränslestrategin kom också till uttryck : De länder som utvecklar teknik och forskningsrön som kan minska miljöpåverkan, effektivisera energianvändning och annat resursutnyttjande samt förbättra hälsan har stora tillväxtmöjligheter. Vi vill också öka tillgången på miljövänliga alternativa bränslen, till exempel etanol, biogas, vätgas och andra typer av nya fordonsbränslen, samt bränsleceller. Som ett renare alternativ till olja och kol bör också naturgasen kunna spela en viktig roll. Många av de remissvar som har inkommit på propositionen varnar för en inlåsningseffekt på grund av att etanolpumpar är så mycket billigare att installera än övriga alternativ. I remissvaren markeras en stark tveksamhet till att marknaden låses till en produkt och att den hämmas i sin utveckling. Vi känner stark oro över att de praktiska konsekvenserna av förslagen kan innebära en förlångsammad utbyggnadstakt och sämre tillgänglighet av andra förnybara drivmedel. Den socialdemokratiska regeringen har tidigare levererat ett flertal förslag till att bibehålla mångfalden av förnybara drivmedel. Som exempel kan nämnas förmånsbeskattning av tjänstebilar, olika investerings-, forsknings- och utvecklingsprogram, klimatinvesteringsprogram med mera. Vi ansluter oss till dessa förslag i såväl remissvar som regeringsförslag och menar att regeringen bör se över möjligheterna till utökad investeringsstimulans genom projekt eller annat inom ramen för de så kallade Klimppengarna, för att underlätta en flerbränslestrategi. I propositionen föreslås att lagen ska träda i kraft . Tillhandahållandet av drivmedel ska sedan byggas upp successivt utifrån en volymmässig grund. får möjlighet att ge dispens. Vi anser, i likhet med många remissinstanser, att tidplanen är för pressad. Risken är att en snäv tidplan skapar alltför många dispenssituationer och onödigt administrativt arbete. Många av de riktigt stora bensinstationerna erbjuder dessutom redan förnybara bränslen. En rimlig kompromiss är att skjuta upp ikraftträdandet .
mot · GT02T503 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ändringar i yrkestrafiklagen. är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. Ute i har vi blivit förebild för många länders trafiksäkerhetsarbete. Regeringen har tagit många initiativ till en bättre trafiksäkerhet, både i och i EU. arbetar med regional samling ute i sina regioner. Där har många företag lämnat avsiktsförklaringar om vad de vill vidta för åtgärder i sina respektive företag för att uppnå en bättre trafiksäkerhet. Olika åtgärder för en bättre trafiksäkerhet har också gett resultat, detta trots en ökande trafik. Antalet dödade i trafiken 2004 har minskat med jämfört med . 480döda är den lägsta siffran sedan 1940talet. Men vi nöjer oss inte med detta. Inte minst av moraliska skäl måste vi oförtrutet arbeta vidare mot nollvisionen. Många företag arbetar alltså seriöst och mycket lovvärt med trafiksäkerhetsarbetet. Att trafiksäkra sina transporter kan vara ett bra konkurrensmedel men kan givetvis innebära vissa merkostnader. Därför blir det inte konkurrens på lika villkor när vissa företag inte engagerar sig i trafiksäkerhetsarbetet. Ett led för att komma tillrätta med detta är att skärpa yrkestrafiklagen så att den som vill starta yrkestrafik också skall prövas utifrån sina ambitioner att arbeta med ett aktivt trafiksäkerhetsarbete. Den som vill driva ett transportföretag skall kunna avkrävas ett trafiksäkerhetsprogram.
mot · GT02T504 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga OPS-lösningar för E 22:ans infrastruktur i . Utvecklad infrastruktur är något som varje region eftersträvar. En regions tillväxt beror till viss del på vad regionen har att erbjuda i form väg- och järnvägsinvesteringar. Statens ekonomi tillåter emellertid inte hur många satsningar som helst och ibland får satsningar omprioriteras på grund av oförutsedda händelser. Ett exempel på detta är Trollhättepaketet som innebar att man plockade bort den planerade satsningen på från propositionen regeringen lagt fram tidigare . I , , och har man provat andra finansieringsformer för att påskynda investeringar inom väg- och järnvässystemet, så kallade OPSlösningar (offentlig-privat samverkan). I ett OPS-projekt upphandlar man en hel trafiklösning, inkluderande underhåll under hela livscykeln som kan vara . får leverantören en årlig ersättning som baseras på den servicenivå som presteras. Det offentliga tar över anläggningen när den är färdigbetald vid kontrakttidens slut. Erfarenheterna från de uppräknade länderna är mycket goda. Därför finns det all anledning att prova OPSlösningar i . E 22:ans hela sträckning skulle kunna vara ett lämpligt objekt att prova en OPSlösning på.
mot · GT02T507 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om E 18 mellan och . E 18 en motor för tillväxt Infrastruktur är en viktig förutsättning för ökad tillväxt, då bra kommunikationer skapar möjlighet för företagande. Kommunikationer är således av stor betydelse för en regions utveckling. har också beslutat om en effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning både för näringslivet och för medborgarna. E 18 mellan via och till norska gränsen är en transportlänk som har avgörande betydelse för företag och människor i regionen. E 18 är också en länk mellan och , och att vägen utgör en god transportmöjlighet för industrin och dess produkter till export eller till kunder, är en förutsättning för ökad tillväxt. Goda transportmöjligheter för människor att ta sig till och från sin arbetsplats likaså. Regionen har också expanderat vilket ytterligare ökar trycket på bra kommunikationer. E 18 är också viktig för tillgängligheten till universiteten både i och i och ökar samarbetet dem emellan. Vägen utgör också en viktig ambulanstransportsträcka för att transportera människor från , samt till i . E en undermålig väg Den traditionella infrastrukturen i vårt land har eftersatts såväl vad avser underhåll av befintlig infrastruktur som utbyggnad av ny. Underhållsbehoven och behovet av utbyggda vägsatsningar är därför stora. är E 18 mellan och en av de drabbade vägarna som är undermålig på många sträckor. Vägen är alldeles för smal på många ställen vilket utgör ett hot mot trafiksäkerheten och det finns flera svackor i vägbanan. Vissa sträckor är återkommande olycksdrabbade, med dödlig utgång. Regeringen har tidigare utlovat resurser för att rusta upp sträckan mellan och men resurser har inte tillfogats i den omfattning som krävts, vilket fått negativa konsekvenser för trafiksäkerheten och för de företagare som gjort dyra investeringar längs vägen. Jag välkomnar att regeringen nu beslutat om att bygga om E 18 på sträckan mellan och . Men det är inte tillräckligt. När det gäller sträckan mellan och har inga beslut tagits. förstudie om sträckan visar att den är hårt belastad av trafik och har otillräcklig bredd och saknar bra omkörningsmöjligheter. Det är därför en trafiksäkerhetsfråga att upprusta E 18 mellan och . Detta bör ges regeringen tillkänna.