ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub537 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade och att listan också kompletteras i enlighet med förslag i nämnda utvärdering. Enligt utbildningsutskottet så uttrycktes det ej klart i propositionen om kvinnofrid 1998 att regeringen fick i uppdrag att ändra i examensordningen, så att vissa högskoleexamina skulle kompletteras med kunskap om mäns våld mot kvinnor. Det hade däremot föreslagits av den utredning som föregått propositionen (Kvinnofrid, SOU 1995:60). gav regeringen dock i uppdrag att utvärdera hur frågor om genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas i utbildningar. I uppdraget skriver regeringen att olika yrkesgruppers utbildning i dessa frågor inte får bygga bara på valfria moment eller på enskilda lärares engagemang i frågan. När uppdraget redovisades föreslog att regeringen skulle överväga att i examensordningen föra in krav på kunskap om mäns våld mot kvinnor i nio berörda utbildningar. Detta har ännu inte skett. Flera undersökningar visar att bristfälliga kunskaper ges till känna när våldsutsatta kvinnor och barn möter representanter från berörda yrkesgrupper. För att undvika fortsatt fördröjning föreslår vi att ger regeringen till känna att med de snaraste komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade. Vi föreslår också att listan kompletteras i enlighet med förslag i nämnda utvärdering.
mot · GT02Ub538 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anges om nattbarnomsorg. Barnomsorgen är en angelägen service för att föräldrar ska kunna arbeta även på obekväm arbetstid och skiftarbete. Till exempel de som arbetar inom dagligvaruhandeln eller i restaurangbranschen har ofta helg- och kvällstider. Många industrier har skiftjobb. Om arbetsmarknaden ska kunna fungera väl för alla, även för ensamma föräldrar som ofta har svårare att lösa denna typ av barnomsorg, bör kommunerna kunna erbjuda den barnomsorg som är nödvändig, även på obekväm arbetstid. ser det olika ut beroende på i vilken kommun man bor om man har tillgång till nattbarnomsorg. Det är upp till kommunen själv att i sin budgetöversyn väga det mot annan verksamhet. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda nattbarnomsorg vilket kan ställa till mycket stora problem för den enskilde. Det kan uppstå situationer där en arbetslös inte kan ta ett arbete för att hemkommunen inte erbjuder barnomsorg . Eller också att någon måste säga upp sig från sitt skift- eller kvällsarbete för att man har fått barn. De allra flesta ordnar sin nattbarnomsorg själva, men de som inte har den möjligheten måste erbjudas den tjänsten. Det är oftast de ensamstående som drabbas och det får inte vara så att riskerar en arbetsvillig kvinna eller man gå från en fast tjänst till att bli klient hos , bara för att hemkommunen inte anser sig ha råd med barnomsorg. Således bör man se över kommunernas skyldigheter vad gäller nattbarnomsorg så att de som är i behov av denna kommunala tjänst har rätt att kräva den av sin kommun. Det ska inte vara beroende på i vilken del av landet man bor huruvida man ska ha tillgång till nattbarnomsorg eller inte.
mot · GT02Ub540 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av oanmälda utbildningsinspektioner samt behovet av anmälningsplikt för skolpersonal. har ansvaret att se till att skolornas undervisning bedrivs i enlighet med skollag och läroplan. Grunden för detta är lagstiftningen och det faktum att både offentliga och privata skolor finansieras (med några få undantag) av skattemedel. Tillsynen sker genom s.k. utbildningsinspektion där hela kommunens skolplanering och organisation men också enskilda skolor ingår. omfattar också skolor med annan huvudman än kommunen. Inspektionerna är förhandsplanerade och sker efter en långsiktig plan. Därutöver kan inspektion ske om någon anmäler missförhållanden på en skola eller i en kommun. Det har offentligt diskuterats kring inspektionen av fristående skolor där handläggare gett uttryck för att de endast kan företa förhandsanmälda inspektioner Det säger sig självt att om missförhållande råder på en skola så innebär förhandsanmäld inspektion att skolledningen får möjlighet att tillrättalägga inför inspektionen. Eftersom anmälningar om missförhållanden ofta är av grav karaktär och om de inte åtgärdas snabbt kan leda till kraftigt försämrad utbildning finner jag det önskvärt att komplettera de planlagda inspektionerna med en möjlighet till oanmälda inspektioner när en anmälan tyder på grava missförhållanden. Personalen på skolorna har en besvärlig situation när skolledning/huvudman medvetet inte följer skollag eller läroplan. Deras arbetsgivare begär att de som anställda ska utföra sitt arbete i strid med gällande lagar. Det är naturligtvis en delikat situation och ofta kan det bli tolkningstvister som innebär att missförhållanden får fortsätta. I syfte att stärka den enskilde anställde i skolan anser jag att en motsvarighet till bör införas på skolans område så att skolpersonal får en lagstadgad anmälningsplikt till när man blir varse brott mot skollagen eller att undervisningen inte följer läroplanen eller andra missförhållanden som går ut över undervisningen.
mot · GT02Ub543 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera betydelsen av ämnet hem- och konsumentkunskap och att undervisningen påbörjas redan i mellanstadiets lägre årskurser. är fetman och övervikt hos barn en första signal till ohälsa och allvarliga sjukdomar i vuxenlivet. För våra barns skull måste utvecklingen, som visar att barn blir alltmer överviktiga, bromsas. Här fyller både skolan och folkrörelserna en viktig roll. har fått ökade resurser, en miljard, för att stimulera idrottandet. Ett handslag med idrotten heter satsningen, vars mål är att nå nya grupper, hålla tillbaka avgifterna, förbättra flickors deltagande, motverka droger samt vidarutveckla samarbetet med skolorna. Att äta rätt är precis lika viktigt som att röra på sig. En åtgärd för att öka medvetenheten om vikten av en bra kost vore att öka antalet timmar i hem- och konsumentkunskap i . Ämnet omfattar endast , , vilket gör det till ett av de minsta ämnena i . Med den omfattningen är det orealistiskt att fullgöra de områden och aspekter som ämnet och kursplanen syftar till. Ämnet bör uppvärderas i större grad. Genom att i tidiga ungdomsår få viktiga baskunskaper och utveckla förståelsen och intresset för matens och måltidens betydelse för hälsa, gemenskap, boende och konsumentekonomi, kan skolan medverka till att bromsa den ökade ohälsan och därmed påverka och stärka den allmänna folkhälsan.
mot · GT02Ub547 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djuretik. Inom djuretiken behandlas frågan om vårt förhållningssätt till djuren. Ämnet är således mycket viktigt och grundläggande i arbetet för ett djuretiskt hållbart samhälle. Jag anser att är viktigt att man i skolundervisningen, redan från lågstadiet, för in moment som innebär att eleverna tränas i att respektera djur som kännande och levande varelser. Det är också viktigt att skolan i de högre stadierna ger eleverna teoretiska kunskaper som de kan använda sig av för att själva skapa ett normsystem för sitt förhållningssätt till djuren. Jag anser att området djuretik bör få en tydlig plats i hela ungdomsskolans undervisning.
mot · GT02Ub549 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor utreds. Som ett mantra upprepas slagorden hela landet ska leva och bredband åt alla. Viktigt är att goda förutsättningar ges för glesbygdens byar att överleva. Nya företagsetableringar i glesbygden är livsnödvändiga och en förutsättning för att nya företag ska etableras är bl.a. bredband. Men åtgärderna är inte någon tröst för de småbarnsföräldrar som valt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning på grund av för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker stänger kommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inte minst många föräldrar i fått erfara. Långa resvägar medför orimligt långa arbetsdagar för små barn. För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att unga familjer väljer att flytta till tätorterna. Byn dör sakta men säkert ut. är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ändå svårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygd där det inte ens finns för- eller lägsta klasser. Utan skola i byn förloras också en del av underlaget för att dra bredband till byn. har även drabbats av flera uppslitande strider mellan medborgare som kämpar för sin byskolas överlevnad och kommunens politiker som ser sig nödda och tvungna att lägga ned en byskola. Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola. Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära att elevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta minska. Det finns många glesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilket kan innebära att en negativ befolkningskurva vänds. En väl genomtänkt regionalpolitik med användande av ny teknik möjliggör detta. Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Det statliga stödet ska kunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen och kriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positiv utvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen är för respektive by skall göras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på eller annan lämplig myndighet.
mot · GT02Ub550 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad forskning och kunskap om stamning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgång till logopeder och hjälpmedel för personer som stammar. I beräknas cirka en procent av alla vuxna och av alla barn stamma. Stamning kännetecknas av svårigheter att komma framåt i talet, trots att personen vet vad hon eller han skall säga. Vanliga symtom är repetitioner av ljud eller ord, eller problem att starta talet. I vissa fall uppstår muskelspänning eller onormala rörelser, särskilt i hals, mun och ansikte. Det är typiskt för stamning att symtomen försvinner vid sång eller vid tal i takt med metronom. Talproblemet kan leda till att personen börjar undvika vissa situationer som känns jobbiga, exempelvis muntliga redovisningar och högläsning. Lättare stamning kan även leda till att personen undviker att prata och kan uppfattas som blyg och tystlåten. Det finns många som gått igenom hela skolan utan att någon märkt problemet. Elever med talsvårigheter får sällan den uppmärksamhet de behöver i skolan. Läraren har varken kunskap eller tid att sätta sig in i den stammande elevens problem, då stamning inte ingår i lärarutbildningen. Specialläraren, i de fall en sådan finns, ska ta hand om elever med funktionshinder och har inte heller tid. En uppsats i visade att procentandelen tonårsflickor, som upplevde sig ha svårigheter eller problem, var betydligt större än andelen pojkar i samma ålder. Det finns ännu ingen enighet bland forskarna om vad stamning beror på och hur stamning fungerar. Stamningen börjar ofta . Forskning tyder på att symtomen är övergående hos ungefär tre fjärdedelarav de barn som börjar stamma. Och hos många av de andra minskar stamningen efter hand. När det gäller skolbarn är det också många som får minskade problem . I finns olika behandlingsmetoder att välja på. Men bristen på utbildade logopeder, ca 200 arbetar med stamning, gör att många människor inte får den hjälp de behöver. Dessutom har talpedagogutbildningen lagts ned och talpedagogerna som finns kvar på skolorna sagts upp. Det finns numera ett stort antal tekniska hjälpmedel som motverkar stamning. Men det finns bara ett tillgängligt dataprogram på svenska där man kan träna sitt tal och det måste bekostas helt av brukaren. I finns det endast en forskare som forskar om stamning. Bland forskare utomlands råder enighet om att ju tidigare åtgärder mot stamning sätts in, desto effektivare kan stamning behandlas. Forskare i har testat en ny beteendebehandling mot stamning, som utvecklats speciellt för förskolebarn. Behandlingen är indelad i två steg och föräldrarna har en mycket aktiv roll genom att arbeta med barnet i hemmiljön. hade barnen i behandlingsgruppen minskat sitt stammande och mer än hälften hade minimal stamning. Programmet verkade vara mindre effektivt om barnet nått skolåldern. Det behövs mer kunskap om stamning och stamningens effekter på människors livskvalitet. Mer resurser måste tillsättas för tillgång till fler logopeder, ökad forskning och tekniska hjälpmedel till personer som stammar.
mot · GT02Ub551 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra SERC, , till nationellt centrum för forskning och utveckling av villasolvärmeteknik. I en internationell jämförelse är fortfarande långt ifrån att nyttja den möjliga potentialen för solvärme. Trots att marknaden för solvärme har ökat ligger vi långt efter närliggande länder som , och där marknaden för villasolvärmeteknik är i storleksordningen 515 gånger större per capita jämfört med . Solenergianläggningar för villor och andra fastigheter är energisparande och skulle kunna spela en mycket större roll för det enskilda hushållets ekonomi, för miljövården (reducerade CO2 utsläpp), för hushållningen med olika energikällor och för att lindra konkurrensen om skogsråvaran. Vidare kan detta lägga grunden för en ny betydande industrisektor inom området för förnyelsebar energi med många nya arbetstillfällen i . Inte minst kan solvärmen kunna bidra till en påtaglig reduktion av koldioxidutsläppen då energi för uppvärmning och varmvatten står för närmare ¼ av energianvändning, Med dagens teknik kan en solvärmeanläggning stå för av en bostads totala värmebehov och denna andel kan bli ännu större inom några årtionden om tekniken tillåts utvecklas. För att få ett bredare genomslag för solenergin, fordras ett spektra av olika insatser. Ekonomisk stimulans för investeringen, harmonisering av lagar, bygglovs- och byggregler, kommersiellt gångbara produkter, kompetens hos energirådgivare och VVS-bransch ner till den enskilde VVS-installatören så att solenergi naturligt blir föreslagen vid val av energianläggning samt forskning som har nära kontakt med marknadens aktörer. SERC, i , knutet till , har utvecklats till att bli inofficiellt centrum för villasolvärmeteknik i och har även internationellt ett gott rykte. Centret har en väl fungerande forskargrupp som publicerar sig flitigt och som samarbetar väl med omvärlden för att kunna få omsättning av forskningsresultaten på marknaden. Inom SERC finns kompetens för såväl teknisk som samhällsvetenskaplig FoU kring solvärmeteknik och dess introduktion i samhället. SERC har ett välutvecklat samarbete med solvärmebranschen, inte minst genom nära samarbete med branschorganisationen där man har styrelserepresentation. Ett steg för att ytterligare lyfta fram solenergiforskningens betydelse är att ge SERC status av nationellt centrum för villasolvärmeteknik med ansvar för att med FoU och informationsinsatser verka för att villasolvärmen blir en aktiv och betydelsefull del av energiförsörjning. bedömer att solenergi kommer att stå för minst en tiondel av den globala energianvändningen 2100. Det är därför viktigt att kraftsamlar för att skapa förutsättningar för en kraftfull introduktion av solvärme i den nationella energiförsörjningen.
mot · GT02Ub558 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkortsteori och baskörkunskaper på gymnasiet. Att ta körkort för bil har utvecklats till att bli en klassfråga då kostnaden för många är i det närmaste oöverstiglig. Ett körkort tillhör de basfärdigheter som krävs för att man ska kunna få ett arbete. Jag vill att regeringen ser över om det är möjligt att ge körkortsteori och baskörkunskaper inom gymnasieskolans ram.
mot · GT02Ub561 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolmåltidsavgifter i gymnasiet. Det har länge varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri, även för gymnasiet. När nu allt fler kommuner och privatskolor börjar avgiftsbelägga måltiderna, visar detta på att nationella åtgärder behövs inom området. En lag som garanterar skolmat för alla finns redan för . Vi vill att den också ska omfatta gymnasiet. Detta huvudsakligen av tre skäl. 1) Gymnasiet är mycket likt den obligatoriska skolan, och den som inte går vidare har mycket små möjligheter att klara sig på arbetsmarknaden. 2) Det är nödvändigt att äta lagad mat mitt om man ska klara av att prestera bra också under skolans eftermiddagslektioner. 3) Det får aldrig bli en fråga om vem som har råd att äta skollunch! Alla måste få möjligheten att prestera bra. Möjligheten till mat i skolan får inte bli en klassmarkör.
mot · GT02Ub562 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt att utvärdera hela sin skolsituation. Mycket har hänt i skolan. Utvecklingen av pedagogiska instrument och metoder har kommit långt. Dessvärre finns det exempel på att detta inte alltid är fallet i den verklighet som barnen möter i klassrummet. Det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta eleverna vara med och utveckla skolan exempelvis genom att skriftlig utvärdering. Vi tror att det skulle vara utvecklande för barnets möjlighet att formulera sig kring sin situation och sina upplevelser, men också ett viktigt led i utvecklingen av skolan. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Vi tror att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. Eller för att citera artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad.
mot · GT02Ub564 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidiga och återkommande diagnoser av skolbarns hälsa. Skolan är och kommer att bli alltmer betydelsefull för samhällets framtida tillväxt. Hjälp i ett tidigt skede i en ung människas liv blir mer och mer viktig. Fick alla barn med olika handikapp och bakgrund tidig hjälp skulle mycket av framtida svårigheter och kostnader vara betydligt lättare att hantera. Vi vet att antalet för tidigt födda barn ökar. När för tidigt födda numer räddas kan det längre fram visa brister som kan förhindras om rätt hjälp sätts in . Vi vet också att barn med utländsk bakgrund kan tolkas ha bristande begåvning på grund av dålig svenska. Många barn har en tung familjebakgrund såsom familjevåld, mobbning, incest m.m. Även barn som kommer från krigshärjade länder kan p.g.a. svåra påfrestningar vara svåra att nå i kommunikation. Redan i förskolan och i skulle identifiering av barn med t.ex. utvecklingsneurologiska tillstånd ske. Adhd/damp är ett handikapp som inte ses utanpå, vilket kan bidra till att barnet blir alldeles felaktigt uppfattad. En kunnig och stödjande omgivning i tidigt skede kan förhindra att funktionshindret utvecklas till ett allvarligt handikapp. Denna identifiering kan ske med relativt enkla undersökningsinstrument. har en unik kompetens inom området. Många av dessa barn har hög intelligens som döljs av olika orsaker utan egen förskyllan. Mycket nytt står alltså skolan inför och kommunerna saknar kompetens inför den snabba förändring som sker. Vårt moderna samhälle med snabbt tekniskt framåtskridande och global utveckling kräver också helt nya insatser av alla. Mellan alla dessa krafter förväntas det att läraren skall kunna förmedla kunskap och trygghet vilket kan bli övermäktigt och läraren upplever sig alltför ensam att lösa problem som följer av samtidens olika utmaningar. Många av dessa elever placeras därför felaktigt i särskola. har antalet elever i särskolan ökat kraftigt. Utredningar som ligger till grund för dessa elevers skolgång kan ligga . Elever mognar och om t.ex. koncentrationssvårigheter har konstaterats i lågstadiet behöver inte det betyda att problemet kvarstår i gymnasiet. görs inte rutinmässigt nya utredningar av dessa elever, vilket kan bidra till en ofullkomlig skolutbildning som medför att man kommer ut till en arbetsmarknad man inte är anpassad till. Diagnoser utförs för barnens bästa, och för att en rätt och tillförlitlig utredning eller diagnos av dessa barns och ungdomars kompetens skall ha betydelse för skolans utbildningsprogram bör rutinmässigt utredningar och diagnoser bli möjliga under hela skolgången.
mot · GT02Ub568 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arkitektutbildningen. vinner utländska arkitekter arkitekturtävlingar i , medan svenska arkitekter har mycket svårt att hävda sig i utlandet. konkurrenskraft genom arkitektur måste stärkas då svenska arkitekter är viktiga såväl för nationell byggindustri som för den nationella bostadsproduktionen. är av regeringen utsett till designår med syfte att lyfta fram svensk arkitektur, form och design. Utbildningen inom dessa områden är likartad men det är stor skillnad i tilldelning av resurser. Design- och formutbildning klassas som konstutbildning medan arkitektutbildning klassas som en teknisk utbildning, trots att både pedagogik och undervisningsform är jämförbara. Arkitektur behandlar relationen mellan teknik, människa och form, där gestaltning är nyckelbegreppet. Genom att jämföra arkitektutbildningen med en teknisk utbildning bortser man från de konstnärliga aspekterna i utbildningen. Att arkitektutbildningen till stora delar uppfyller kriterierna för en konstnärlig utbildning bekräftas i flera utredningar, HSV 1999, HSV 2003. Inom båda utbildningarna sker en stor del av arbetet under samtliga årskurser/projekt i ritsal under lärarhandledning, och verkstäder används av samtliga studenter i alla årskurser/projekt. Internationellt är arkitektutbildningar knutna till antingen tekniska högskolor eller konsthögskolor. Styrkan i att vara knuten till en teknisk högskola är att arkitektutbildningen har tillgång till och kan dra nytta av den kompetens som finns där. Nackdelen är att man i får betydligt lägre anslag än om utbildningen är knuten till en konsthögskola. Arkitektutbildningen är mer lik den konstnärliga utbildningen än den tekniska. Trots det får arkitektstudenter mindre än halva anslaget i jämförelse med vad en student på en design- och formutbildning får. Ett stort antal utredningar har konstaterat att det finns en stor potential i arkitektur men att resursbrist hotar att rasera denna. Det behövs en seriös uppföljning av vad som skett sedan förra utredningen av den svenska arkitektutbildningen, (HSV 2003) inte minst vad gäller konsekvenserna av det låga anslaget per studerande som gäller på utbildningen.