mot · GT02Fi242 · 2005-10-05 00:00:00 — I bästa fall går det att i någon mån parera de ekonomiska svängningar som beror på förändringar i omvärlden. Men denna uppgift stabiliseringspolitiken ligger hos en självständig riksbank. En riksbank som alltför ofta får klä skott för de strukturella svagheter som hämmar den svenska ekonomins tillväxtförmåga på både kort och lång sikt. Även om vi kristdemokrater hyser en betydligt större oro för hur bl.a. oljepriserna och en stigande skuldbörda i många länder kommer att påverka konjunkturen, så har vi ingen anledning att ha en annan uppfattning om den internationella konjunkturens huvudscenario än vad regeringen har i sin proposition. Det är en i stora delar positiv syn på tillväxten i omvärlden, vilket bör ge fortsatt draghjälp åt svensk exportindustri om än i lägre takt än års exceptionellt starka uppsving. Däremot hyser vi en välgrundad oro för den inhemska utvecklingen. Inte minst mot bakgrund av att den politik som Socialdemokraterna presenterar på snart sagt varje punkt undviker att ta tag i de strukturella problemen. I vart fall ser vi ingen möjlighet att på allvar ska kunna börja återhämta det tapp i välståndsligan som fortgått . För det krävs strukturella reformer och ett kraftigt förbättrat näringspolitiskt klimat. Den inriktning som har att ta ställning till i budgetpropositionen ger inte mycket hopp om att den relativa eftersläpningen skall brytas och förbytas i en återhämtning. Som bäst kan det bli fråga om att inte halka efter ytterligare. Att propositionen saknar en djupgående diskussion om tillväxtbefrämjande åtgärder är den största men långt ifrån enda bristen i budgetpropositionen för . Bland akuta problem framstår de galopperande utgiftsökningarna för ohälsa och förtidspensioner som särskilt alarmerande. Socialdemokraterna har till slut uppmärksammat krisen och möter den med helhjärtade förhoppningar men som bäst bara med halvhjärtade insatser. 5.4.1Tjugofjärde propositionen i rad utan verkningsfulla tillväxtåtgärder Budgetpropositionen har det gemensamt med samtliga tidigare tjugotre budget-, vår-, sysselsättnings- eller s.k. tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , att konkreta tillväxtförslag saknas. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att SimpLex-förordningen inte efterlevts av vare sig myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt inte ens självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapporter om sitt regelförenklingsarbete är det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande diagram som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 5.5 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Tyvärr har Socialdemokraterna som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl.a. gör att kommuner och landsting, även under högkonjunktur och trots världens högsta skatter, lider av svår resursbrist. Som rapporterats under ett flertal år i medierna så tycks inte heller pengatillskott hjälpa kommunerna anställer ändå inte eftersom de pengar som anslås är alltför hårt styrda. Men Socialdemokraterna är bestämda. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar utom för de allra rikaste, och för den lilla grupp med mycket låga inkomster bland alla dem som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena som de kommande tre åren dessutom väntas stiga ytterligare med uppåt . Socialdemokraterna har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina aktieinnehav. Totalt har det handlat om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Det är i längden ohållbart för ett samhälle att bestraffa idoga och skötsamma medborgare. Resultatet blir att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Socialdemokraterna har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagarsverige. Och vad värre är för varje regel som Socialdemokraterna lyckas förenkla så tillkommer nästan tre nya. På detta område är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. 5.5Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas så länge vänsterkartellen styr Valet 1998 innebar ett historiskt bakslag för Socialdemokraterna med efterkrigstidens lägsta valresultat. Genom en skarp vänstersväng lyckades statsminister ändå klamra sig kvar vid makten. bjöd han in till samarbete kring en socialistisk och tillväxtskeptisk regeringspolitik som är inne på sin andra och förhoppningsvis sista mandatperiod. Kartellens viktiga byggstenar Vänstern och har utifrån skilda synsätt varit konsekvent negativa till ekonomisk tillväxt. Socialdemokraterna framhäver gärna vikten av tillväxt i ord och pamfletter, men tar ogärna en rejäl diskussion i den egna rörelsen om djupgående problem i form av en överreglerad företagssektor, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Socialdemokraternas s.k. tillväxtkongress blev också ett sällan skådat antiklimax. Budskapet präglades i stället av stor självbelåtenhet parad med en total brist på idérikedom inom det område kongressen hade att behandla. Statsministern beskrev själv socialdemokratin som en snigel. Socialdemokraterna rör sig alltså enligt sin egen partiordförande mycket långsamt, där dessutom det mesta är bra enligt den egna världsbilden. undermåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång som skedde åren och återhämtningen har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Av diagram 5.6 nedan framgår att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . kommer att ha vuxit nästan dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 3:e plats . Diagram 5.6 Relativ BNP-utveckling, /och /OECD23 19702005 Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. Data är prognoser. 5.6Sveriges tillväxt verklighet eller chimär? Socialdemokraterna framhäver gärna i många sammanhang den relativt goda tillväxten som uppvisat . var tillväxten i genomsnitt , vilket är markerat högre än snittet för EU-15 på . Eller snittet för tillväxten de 25åren på . Få konkreta resultat har dock synts av den höga tillväxten. Och märkligt nog har inte hämtat igen något i tillväxt- och välfärdsligor, när man korrigerar för den köpkraft som tillväxten medfört för gemene man. Anledningen till detta kan vara en statistisk chimär. BNP mäts nämligen i volymtermer, vilka räknas fram genom att försäljningen av varor och tjänster delas med prisindex inom relevanta delar av ekonomin. Det innebär också att prisutvecklingen spelar en avgörande roll i vilket utfall som BNP-siffrorna får. I det här avseendet kan det vara värt att lyfta fram den svenska utrikeshandeln, som ensam svarar för omkring en tredjedel av volymtillväxten i . Här finner man en märklig trend när det gäller relationen mellan export- och importpriser. Det visar sig nämligen att successivt fått mindre och mindre betalt för de varor vi exporterar i relation till vad vi betalar för importen. Detta bytesförhållande, som också kallas terms-of-trade, har försämrats med nästan 13procent . har i en promemoria medgivit att detta medfört att omkring en halv procentenhet av den årliga tillväxten aldrig resulterat i någon faktisk förbättring av köpkraften. Detta kan man också se när man korrigerar BNP för bytesförhållandet genom att beräkna real BNP. Som diagram 5.7 nedan visar så har bara genom denna korrigering haft samma tillväxt som EU-15 . Diagram 5.7 Real BNP-utveckling, visavi EU-15 19952004 Källa: SCB och . SCB har därtill börjat väga in effekten av att alltfler svenska företag flyttat ut produktion till låglöneländer. Kvar i blir då bara värdet av produktutvecklingen, den s.k. merchantingvinsten. Bara gav merchanting ett bidrag till BNP på . Ett bidrag som alltså inte ger i fler jobb i vår egen ekonomi. Men mätproblemen i BNP stannar inte här. SCB medger att ytterligare överskattningar i BNP kan finnas i effekterna av såväl outsourcing (utlejning) av underleveranser och tjänster liksom i offshoring (utflyttning) av den reguljära verksamheten. Statistiken kan alltså i värsta fall vara så missvisande att BNP-utveckling i själva verket varit sämre än i genomsnittet för EU-15 . 5.7Glädjekalkyl eller realism bakom hög svensk tillväxt? BNP väntas trots en inbromsande internationell konjunktur utvecklas väl . bedöms av regeringen utklassa samtliga de nordiska länderna, liksom EU-15 och . Däremot når vi fortsatt inte i närheten av tillväxttalen i . Se tabell 5.2 nedan. Frågan är dock hur mycket realism som ligger bakom kalkylen, inte minst när det gäller åren efter valåret. Som visades i avsnitt 5.1 så tenderar BNP-tillväxten i att vika när löfteskarusellen under valåret skall betalas de nästföljande åren. Eftersom regeringens politik i detta avseende är närmast identisk med valet så vore det rimligare att anta att tillväxten hamnar närmare 2 än under både 2007 och 2008. Tabell 5.2 BNP-utveckling i och i omvärlden 20062008 enligt budgetpropositionen Källa: Prop. 2005/06:300. 5.8Ingen underliggande förbättring av svaga statsfinanser Regeringen budgeterar med att låna till sina utgifter 20052008. Det är en väsentlig minskning jämfört med höstens budgetproposition. I dessa siffror finns dock rejält med luft från de oväntat stora skatteintäkterna från bolagsskatt till följd av räntebeläggning av företagens periodiseringsfonder. Dessa engångsintäkter uppgår till för de två åren, vilket motsvarar av BNP. Regeringen har till följd av denna engångsintäkt räknat hem ett bättre strukturellt sparande , då åtgärden genomfördes. Förbättringen av det strukturella sparandet är dock bara temporär. Under väntas överskottet minska till av BNP. Statsskulden ökar hela perioden 20052008 med ca . Tack vare en hög tillväxt i BNP så faller dock statsskulden ned till av BNP . Det är dock nästan mer än den nivå, också av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 19901991. Statsbudgetens underliggande saldo2 beräknas enligt ESV bli i underskott 20052008 enligt den senaste prognosen (). Det är i paritet med prognosen trots att intäkterna har förstärkts. Statsbudgetens underliggande saldo beräknas alltså uppgå till 35,5, 54,1, 27,4 och . Diagram 5.8 Statsbudgetens underliggande saldo 19992008 Källor: ESV. Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 5.8.2Stora underskott i statens finansiella sparande Den underliggande utvecklingen av statsbudgeten, mätt som finansiellt sparande, beräknas till ett samlat underskott på till och med . Det är en förbättring med jämfört med samma prognos , framför allt när det gäller underskottet för åren 20042005. Den övervägande delen av denna förbättring beror dock främst på engångsintäkter. Statens finansiella sparande beräknas till 24, 41, 29 och åren 20052008. 5.8.3Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioneringar är fortsatt utom kontroll Utgifterna för ohälsan (utgiftsområde 10 i statsbudgeten) upptar enligt preliminära beräkningar av statsbudgetens utgiftssida. Utgifterna fortsätter att öka med per arbetsdag . var de samlade utgifterna på detta område . beräknas de nu till och denna siffra tros fortsätta öka till hela . Detta innebär att även om utgifternas ökningstakt på detta område har hejdats något så förväntas ohälsoutgifterna fortsätta växa . 5.8.4Små utgiftsökningar i tilläggsbudget Socialdemokraterna föreslår nya ofinansierade utgifter under utgiftstaket på tilläggsbudget nummer två på . antar regeringen en betydligt mer optimistisk utgiftsprognos, delvis till följd av att sparsamma myndigheter inte tillåts använda sina anslagna medel. Därmed kvarstår budgeteringsmarginalen på . Det motsvarar fortfarande endast bara lite drygt av de takbegränsade utgifterna. Även för är budgeteringsmarginalen orimligt låg. Av ett utgiftstak på har utgifter på redan intecknats. Kvarstår gör en marginal för oförutsedda utgifter på bara . Sammantaget utgör budgeteringsmarginalen mindre än av de takbegränsade utgifterna. 5.9Socialdemokraterna klarar inte utmaningarna från omvärlden Tillvaron blir alltmer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Detta förhållande ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas? Finns vårt land med på listan över tänkbara länder när etableringar och investeringar planeras? Är företagsbeskattningen tillräckligt konkurrenskraftig i förhållande till omvärlden? Är inkomstskatterna så utformade att de snarare attraherar än stöter bort människor med expertkunskaper? Har vi stabila och gynnsamma spelregler för företagen? Tyvärr blir svaren på flertalet frågor av den arten nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatta massarbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t ex vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tycks Socialdemokraterna inte ta någon som helst hänsyn till, trots att de efter långa vedermödor låtit tillsätta en utredning i ämnet. Utredningen har lämnat ett angeläget betänkande (, SOU 2002:47), men ännu saknas verkningsfulla åtgärder. I stället fortsätter den politik som Socialdemokraterna för att bädda för ett successivt utländskt övertagande av det svenska näringslivets pärlor. På mindre än har ägarförhållandena i några av mest namnkunniga verkstadsföretag förändrats dramatiskt. har det utländska ägandet fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc. vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portföljjusteringar är en viktig förklaring till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta är bevis på att den globaliserade världens villkor för investeringar, sparande och företagande har förändrats i grunden. De statliga AP-fondernas styrelser och större delen av det svenska folket inser detta. Men det gör uppenbarligen inte landets socialdemokratiska regering. 5.10Fortsatt straffskatt på svenskars sparande i Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Den höga och skadliga beskattningen på risksparande driver företag och arbetstillfällen ut ur landet. Bakgrunden till de ökade utförsäljningarna är att svenskt ägande är utsatt för en särskild straffskatt. Svenska ägare drabbas av den numera nästintill unika förmögenhetsskatten, och fram till också av en konfiskatorisk arvs- och gåvoskatt som gjort det hart när omöjligt att låta nya generationer företagare ta över det som idoga entreprenörer byggt upp under ett livsverk. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men Socialdemokraterna behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge lagret räcker. Att ägarskapet hamnat i utlandet har också fått effekter på företagens basering. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar. 5.10.1Fastighetsskatten ökar fler tvingas att flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende bör hållas oförändrat. Så är inte fallet. Trots att skatteuttaget som andel av BNP faktiskt minskat något , så har uttaget av fastighetsskatt fortsatt att öka. till 2006 inträder nästa uppskrivning av taxeringsvärdena. Då väntas intäkterna från fastighetsskatten öka ytterligare kraftigt. Totalt beräknas statens intäkter från fastighetsskatten öka med totalt () till . Räknat blir ökningen , eller . Trots att regeringen infört en mycket begränsad begränsningsregel för de med allra lägst inkomster så kommer många hårt arbetande familjer att tvingas sälja sina hus enbart på grund av fastighets- och förmögenhetsskatterna . 5.11Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde Lönebildningen har en helt central för en fortsatt god välfärdsutveckling. Mot bakgrund av detta är det förvånande att Socialdemokraterna underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset för en bristande lönebildning och en illa fungerande arbetsmarknad är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten; de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden vilket ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. Under har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta rättats till genom ständigt återkommande devalveringar med försvagad köpkraft som följd. borde den vägen vara stängd och låginflationspolitiken etablerad även om kronkursen är flytande. Att efter folkomröstningen om euron för överskådlig tid kommer stå utanför EMU:s tredje steg gör det än mer angeläget att lönebildningen fungerar tillfredsställande. Svenska avtal måste stå i samklang med konkurrentländernas om vi ska lyckas bringa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen genom fler riktiga jobb. () gör en årligt återkommande utvärdering av lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den första upplagan för regeringen, därefter har ytterligare tre redogörelser lämnats. I dessa framgår vilken central och i vissa delar helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomins utveckling. I diagram 5.9 framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen från KI:s rapport . Sedan den rapporten lämnades ser vi att den svenska lönebildningen inte bidragit till att sysselsättningsmålet uppnås. Diagram 5.9 Lönebildningens betydelse för sysselsättningsutvecklingen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen 2064 år Enligt () väntas de svenska arbetskraftskostnaderna i genomsnitt öka . Detta är betydligt högre än och innebär trots en stark produktivitetstillväxt att vi tappar i konkurrenskraft mot några av våra viktigaste konkurrentländer. Det finns också betydande risker mot bakgrund av den demografiska utvecklingen framöver. När det stigande antalet pensionärer ska ersättas med annan arbetskraft riskerar lönekostnaderna att stiga snabbare än vad som är långsiktigt hållbart. Det gäller särskilt om matchningen av arbetskraften gentemot de lediga tjänsterna inte fungerar, exempelvis till följd av geografisk trögrörlighet eller brist på utbildade inom specifika områden. Om Socialdemokraterna genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa det företagarklimat i världsklass som f.d. näringsminister talade om, hade förutsättningarna att nå sysselsättningsmålet varit bättre. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på en svag internationell konjunkturutveckling samt på penningpolitik. Vi noterar att när den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi då är det Socialdemokraterna som tar åt sig äran. Men när det går sämre har samma socialdemokrater lämnat kommandobryggan för att från åskådarplats skylla på omvärlden eller andra institutioner. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är att: Den höga produktivitetstillväxten ger utrymme för jämförelsevis snabbt stigande reallöner. En mer återhållsam löneutveckling skulle dock leda till att jämviktsarbetslösheten blir lägre och därmed till att sysselsättningen kan bli varaktigt högre. Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och ett svek mot den svenska befolkningen. 5.12Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron fortsätter att öka Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra en av statsbudgetens största poster. fortsätter kostnaderna för sjukfrånvaron att öka. Det totala olyckstalet, summan av kostnaderna för arbetslöshet, sjukfrånvaro och sjukersättning/förtidspensioner, ser ut att stabiliseras något . Då bör man dock ta i beaktande att Socialdemokraternas beräkningar är optimistiska inte minst när det gäller kostnaderna för sjukfrånvaron. är det omkring 900000 personer som är helt eller delvis frånvarande från arbetet i till följd av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Det motsvarar nästan 700000 helårsarbetskrafter som uteblir. Därtill ska läggas 263000 öppet arbetslösa , drygt 109000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt 250000 personer som är undersysselsatta, dvs. dem som skulle vilja arbeta mer men inte kan på grund av arbetsmarknadsskäl. Sammantaget är den totala frånvaron från arbetsmarknaden nästan 1,5 miljoner människor en vanlig arbetsdag, vilket motsvarar mer än var femte svensk i arbetsför ålder. Diagram 5.10 Olyckstalet historiskt 2004. Tusental helårsekvivalenter som försörjs av sociala ersättningar 20012006. Källa: (). Anm.: Utgifterna är korrigerade för ändrad redovisning i statsbudgeten så att de är jämförbara med perioden 19992004 där bl.a. statlig ålderspensionsavgift ingår. Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av befolkningen i åldrarna faktiskt befinner sig i arbete, medan ca 8procent i samma grupp är sjukfrånvarande. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. I sitt utredningsmaterial visade regeringens sjukskrivningsutredare att den faktiska andelen människor () i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagrammet nedan har detta korrigerats, så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena .