mot · GT02Ub343 · 2005-10-03 00:00:00 — Gymnasieskolan ska vara en bildningsinstitution, där varje elev får möjlighet att erövra djupt rotad kunskap inom det ämnesområde som han eller hon har valt. En förutsättning för detta är dels att gymnasieskolan får ökad möjlighet att fokusera på kunskapsmålen och inte belastas med alltför många sidouppgifter, dels att skolans arbetsmiljö präglas av ordning och trygghet. liberalerna anser att den reform som gjorde alla gymnasieutbildningar treåriga och mer teoretiska har inneburit stora problem för många ungdomar. I stället för att klara en kortare mer specialiserad utbildning, misslyckas många elever. De tröttnar och hoppar av. Var fjärde elev når aldrig gymnasiets mål. Alla elever vill inte läsa vidare på högskolan. Därför bör det också finnas yrkesförberedande program och lärlingsutbildningar som inte ger högskolebehörighet. Sådan behörighet ska kunna läsas in senare i livet. liberalerna vill införa tre typer av gymnasieprogram med tre olika examina: Studieförberedande program som leder fram till studentexamen och behörighet till högskolan, yrkesförberedande program som leder fram till en yrkesexamen och lärlingsprogram, med mycket arbetsplatsförlagd tid som leder fram till en lärlingsexamen. Gymnasieskolans mål, utvärdering, information, betyg och stödinsatser bör ses över och förbättras. Målen bör bli färre och tydligare. Nationella prov bör användas i fler ämnen. En sexgradig målrelaterad betygsskala bör införas. Den som behöver extra stöd ska kunna få det. Det individuella programmet bör avskaffas. Målen för ska uppnås innan eleven får börja i gymnasieskolan. Därför vill liberalerna att kunskapsutvärdering och stödinsatser måste förbättras tidigt i skolan. En läsa-skriva-räkna-garanti ska införas på lågstadiet. Den ska garantera elever stöd om de behöver det för att nå målen. Ordning är en förutsättning för lärande. Det måste därför finnas en grundläggande struktur på lektioner och raster som skapar goda förutsättningar för både lärande och trygghet. Det är alltid de elever som har det svårast i skolan som förlorar på oordning. Skolan är en stor arbetsplats där alla måste visa respekt för varandra och gemensamt arbeta för att nå målen. Både lärarnas och elevernas roll måste bli tydligare i skolan. Alla elever har rätt till trygghet och arbetsro. Därför måste lärares befogenheter att vidta åtgärder mot störande elever stärkas och göras tydligare i lagstiftningen. liberalerna vill göra det svårare för skolor att strunta i tillgängligheten för funktionshindrade. Kommuner som inte gör vad de ska för att alla elever ska kunna tillgodogöra sig undervisningen ska kunna bötfällas. Alla utvecklingsstörda elever ska ha rätt att välja den gemenskap och specialkompetens som särskolan erbjuder. Särskolan ska utvecklas, inte avvecklas. Lärarnas status har tillåtits sjunka . Detta har skett genom att lärares möjlighet att styra över sin arbetstid har minskat men också genom att lärarutbildningen har blivit alltför likformig för alla typer av lärare. liberalerna vill införa en auktorisation för behöriga lärare. För behörighet ska både tillräcklig ämneskompetens och tillräcklig pedagogisk och didaktisk kompetens krävas. Ett förbud ska införas mot att tillsvidareanställa obehöriga lärare. 5.4Avskaffa det kursutformade gymnasiet11 5.8Avskaffa det individuella programmet13 5.10Nationella prov i fler ämnen än i dag14 5.11Ämnesbetyg och fler steg i betygsskalan14 6Ordning en förutsättning för lärande15 6.4.1Förebygg och upptäck mobbning19 6.4.2Snabba åtgärder vid mobbning19 9Styrning, finansiering och tillsyn23 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasieskolan som en bildningsinstitution. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte alla gymnasieutbildningar skall ge grundläggande högskolebehörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tydligare studieförberedande program i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en studentexamen för treåriga studieförberedande program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tydliga yrkesförberedande program med varierande längd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utforma de yrkesförberedande programmen i nära samarbete med branscherna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en yrkesexamen för yrkesförberedande program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en gymnasieingenjörsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa riktiga lärlingsutbildningar i nära samarbete med branscherna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en lärlingsexamen och gesällbrev för lärlingsutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det kursutformade gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kursplanerna i kärnämnena skall anpassas efter utbildningens karaktär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för den som har en yrkesförberedande utbildning att läsa in studentexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om entreprenörskap i gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla det individuella programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda förkunskapskrav för tillträde till studieförberedande gymnasieutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall skärpa tillsynen av betygssättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa nationella prov i fler ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ämnesbetyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en sexgradig målrelaterad betygsskala. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dela upp svenskbetyget i ett språkbetyg och ett litteraturbetyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa externa examinatorer som stöd vid betygssättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att demokrati, förståelse och respekt för andra skall prägla skolans arbete och vardag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den nationella skolinspektionen skall granska om skolans undervisning förmedlar demokratiska värderingar och är allsidig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje skola skall ha tydliga ordningsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärares rätt att beslagta störande föremål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärares rätt att avvisa en störande elev från undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans möjlighet att besluta om kvarsittning, skriftlig varning, föräldrasamtal och avstängning av en elev. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra elevers rättigheter och skyldigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever inte skall utgöra majoritet i skolans styrelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eleverna med stigande ålder bör ta ett allt större ansvar för skolans måluppfyllelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att olovlig frånvaro skall noteras i terminsbetyg och skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rapportera olovlig frånvaro till föräldrarna och till CSN. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mobbning inte skall bagatelliseras för att den sker inom skolans område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje skola skall ha en antimobbningsplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen måste bli tydligare när det gäller lärarnas, skolans och kommunens ansvar vid mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information till föräldrarna vid mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att stänga av en mobbare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till den som utsätts för mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskiljande av och stöd till den som utsatt andra elever för kränkningar, för att eleven senare skall kunna delta i undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomisk ersättning till offer för mobbning då skolan inte vidtagit tillräckliga åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell skolinspektion bör följa upp skolornas arbete med mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sexuella trakasserier i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan skola, polis och sociala myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans rätt att avhysa obehöriga från skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala skolor och fristående skolor skall arbeta under likvärdiga villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas möjligheter att inverka negativt på en friskolas ansökningsprocess skall försvinna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riksprislistan bör återinföras i väntan på ett system med nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor skall ha rätt att få bidragen prövade i allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de kommunala skolornas självständighet bör öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner som inte uppfyller kraven om tillgänglighet för funktionshindrade skall kunna bötfällas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de statliga specialskolorna för syn- och hörselskadade skall återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskolan skall vara en egen skolform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla utvecklingsstörda skall ha rätt att gå i särskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskolans innehåll skall utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell finansiering av skolan, en nationell skolpeng, skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att roll skall renodlas till att formulera målen för skolverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fristående nationell skolinspektion skall skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Myndigheten för skolutveckling skall avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbetet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studie- och yrkesvägledningens roll i skolan skall stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fysiska arbetsmiljön i skolan skall förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolhälsovården bör genomgå en kvalitetsreform. Den enskilda människan är liberalismens utgångspunkt. Liberalismens mål är att alla människor ska kunna förverkliga just sina livsmål. Människor växer med kunskaper. Utbildning ger individen möjlighet att öppna nya dörrar och se nya perspektiv. Med utbildning ökar individens valmöjligheter. Bildning ger människor makt och möjlighet att forma sina egna liv. Ordet bildning hänvisar både till kontinuitet med äldre erfarenheter och till ständig kritisk omprövning av dessa äldre kunskaper som den pekar på en stor rikedom av inriktningar och synsätt. En skola som verkar för bildning bör leda barn och ungdomar i ett landskap av erfarenhet och kunnande, binda ihop med det förflutna och med den väntade framtiden och stimulera dialogen mellan barnens och tonåringarnas erfarenheter och kunskaper som talar om helt andra erfarenheter. Uppfyller dagens svenska skola detta löfte? Serien av skolreformer som har karakteriserat andra byggde på föreställningar om en nutid och framtid som helt bryter med det förflutna. Politiker och pedagoger såg allt kulturarv och alla traditioner som bärare av överklassens mentalitet och skrev läroplaner som avsiktligt vände ryggen till äldre kunskap. påstod många ledande skolideologer att till och med ämnet historia egentligen hade förlorat sitt värde för det moderna barn! Då grundade skolpolitiken sina arbetsmetoder enbart på barnens egna erfarenheter och egna val som en motsats till strukturerad kunskap och systematisk intellektuell träning. I stället för bildning fick barnen fragmentariska kunskaper och snabba informationer, i stället för träning av det egna kritiska tänkandet erbjöds frihet från det förflutna och rotlöshet, som om ett tillstånd av minnesförlust skulle vara sunt. Efter 1970-talet började bilden av skolan att förändras utan att helt byta karaktär. blev larmsignalerna från skolvärlden ett vanligt inslag i vardagen. Långsamt fick allmänheten kännedom om skolans negativa resultatredovisning. har dessa negativa rapporter blivit mer än vanliga. Regelbundet får vi veta hur många högstadieelever som står på gymnasiets tröskel utan godkänt betyg i kärnämnena och hur många gymnasielever som senare lämnar skollivet utan nödvändiga betyg just när de skulle gå vidare med sina studier eller inleda ett yrkesliv. Och dessa siffror är alltid höga. Det är dags att nå fram till en slutgiltig dom över en skolideologi som i praktiken har visat sig vara förvirrande och destruktiv. Respekt för kunskap och lust till lärande kan inte växa fram ur otydlighet och dubbla budskap. liberalerna har arbetat för en skolideologi som inspireras av kunskapens skapande glädje. Otydlighetens, förvirringens och hållningslöshetens skolideologi är redan död nu är det att begrava den. För att åstadkomma en attitydförändring som ger skolan möjlighet att stimulera intellektuell utveckling behövs bestämda riktade ansträngningar att återupprätta bildningen som en livsviktig del av skolarbetet. Liknande verksamhet har redan ägt rum när det gäller den betydelse som de s.k. värdegrunderna alltså etiken har för en demokratisk fostran och en god arbetsmiljö i skolan. På samma sätt behöver vi nu ta itu med bildningens frågor. Instruktioner och regleringsbrev som riktar till underordnade myndigheter bör lyfta fram bildningens betydelse för en skapande utveckling av skolan. Det finns behov av en revidering av läroplaner och kursplaner med tanke på förbättrad dialog mellan eleverna och kulturarvet. En bred och fördjupad kontakt med det förflutnas erfarenheter, en allt större öppning mot hela världens kulturer, en träning i att möta och bearbeta det okända och det annorlunda allt detta är viktigt för en sund demokratisk utveckling av de ungas syn på sig själva och på alla andra. Ingen människa kan respektera en främmande kultur om hon känner sig rotlös, vilsegången i sin egen kultur, ingen människa kan bemöta det nya utan avvisande fördomar och utan rädsla om hon inte har lärt sig att inom sig odla en skapande nyfikenhet. Gymnasieskolans huvuduppgift är att varje elev ska erövra god och välstrukturerad kunskap som kan växa genom hela livet. Skolan har fått alltfler uppgifter som flyttar fokus från kunskapsmålen, och detta har bidragit till att andelen som inte når målen ökar. Så snart ett nytt samhällsproblem har uppstått så har skolan fått i uppgift att lösa det. Så kan det inte fortsätta. anser att den socialdemokratiska skolpolitiken har misslyckats. Alltför många elever hoppar av gymnasieutbildningen. Därför krävs ett antal viktiga reformer av gymnasieskolan för att sätta fokus på skolans kunskapsuppdrag. Regeringens politik för gymnasieskolan har misslyckats. Det visar åtskilliga rapporter och utvärderingar. De reformer som genomfördes byggde i huvudsak på tre principer, som inte har visat sig hålla. Alla elever i skulle gå vidare till gymnasieskolan, och kommunerna blev skyldiga att svara för utbildningen för alla ungdomar upp till . Men eftersom det krävdes godkända betyg i svenska, engelska och matematik för att komma in på nationella program i gymnasieskolan, var man tvungen att inrätta ett individuellt program (IV). IV är det näst största programmet. Nästan alla elever börjar visserligen i gymnasieskolan, men avbryter utbildningen och ytterligare lämnar den utan slutbetyg eller med Icke godkänd i ett flertal ämnen. Alltså är det bara som kan sägas klara gymnasieutbildningen med den utformning den har . Alla utbildningar i gymnasieskolan gjordes treåriga. Det gäller både de teoretiska studieförberedande utbildningarna och de yrkesförberedande. Man tog alltså inte hänsyn till att olika yrken kräver olika lång utbildning. Inte heller beaktade man att en del ungdomar är skoltrötta i och skulle behöva en kortare och mera praktiskt inriktad utbildning. Detta är en av förklaringarna till de många avbrotten. Alla utbildningar i gymnasieskolan skulle ge grundläggande behörighet för högskolan. Därför infördes ett antal teoretiska ämnen kärnämnen som är gemensamma för alla program utom IV. I inget annat land har man ambitionen, att hela elevkullen ska få grundläggande behörighet för högskolestudier. Det har också visat sig att det inte fungerar. De flesta elever som avbryter eller lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg har tagits in på yrkesförberedande program. De avbryter därför att de inte klarar de teoretiska ämnena. I realiteten är det alltså bara ca hälften av en årskull som får grundläggande behörighet för högskolan. liberalerna vill därför i grunden ändra strukturen i gymnasiet. Gymnasiet ska ha utbildningar både för elever som vill fortsätta sina studier på universitet eller högskola och för elever som vill gå direkt ut i arbetslivet efter gymnasiet. Alla utbildningar behöver därför inte ge grundläggande högskolebehörighet. De elever som är skoltrötta efter ska kunna välja en mera praktiskt inriktad yrkesförberedande utbildning. Vi föreslår följande struktur för den nya gymnasiala utbildningen: treåriga studieförberedande utbildningar, som avslutas med studentexamen och ger grundläggande behörighet för högskolan, yrkesförberedande utbildningar för olika yrken och av varierande längd, som avslutas med en yrkesexamen, lärlingsutbildning av varierande längd som avslutas med lärlingsexamen eller gesällbrev beroende på vad som gäller för yrket i fråga. Dagens kursutformade gymnasieskola med stor valfrihet för eleverna i kombination med gällande behörighets- och urvalsregler till högskolan har visat sig ha många nackdelar. En stor del av antagningen och urvalet till högskolan görs på grundval av betyg från gymnasieskolan. Eleverna i gymnasiet väljer därför gärna lätta kurser, där det inte krävs så stora ansträngningar att få höga betyg, oavsett om de har nytta av dessa kurser för sina fortsatta studier eller inte. Denna valfrihet har ofta varit till nackdel för t.ex. moderna språk och mer avancerade kurser i matematik, även om dessa ämnen är betydligt mer relevanta för de fortsatta studierna. Det händer också ofta, att eleverna väljer ett nybörjarspråk i gymnasiet i stället för att fortsätta med det språk som de studerat i , eftersom det är lättare att få ett högt betyg i ett nybörjarspråk än i en mer avancerad kurs. liberalerna vill därför införa tydliga studieförberedande program i gymnasiet. Vi föreslår följande program: ett naturvetenskapligt program, som i huvudsak motsvarar naturvetenskapsprogrammet i dagens gymnasieskola, men med ännu tydligare fokusering på matematik och naturvetenskapliga ämnen, ett humanistiskt program med mer omfattande undervisning i ämnen som svenska, historia och moderna språk även klassiska språk bör kunna förekomma som valbara ämnen på detta program, ett samhällsvetenskapligt program, som i huvudsak motsvarar samhällsvetenskapsprogrammet i dagens gymnasieskola men med mer fokus på sådana ämnen som historia, samhällskunskap, religion även estetiska ämnen bör finnas som valbara ämnen på detta program, ett tekniskt program, som ska vara treårigt eller fyraårigt och avslutas med gymnasieingenjörsexamen. ska förstärkas i fråga om teoretiska ämnen framför allt i matematik i jämförelse med det tekniska programmet i dagens gymnasieskola, så att de ger behörighet för antagning till utbildning vid teknisk högskola. Efter ett fjärde år på det tekniska programmet ska det vara möjligt att få examen som gymnasieingenjör. 5.4Avskaffa det kursutformade gymnasiet Det nuvarande kursutformade gymnasiet med många små kurser och stor individuell valfrihet för eleverna har lett till att utbildningen fragmentiserats. Förutom ett stort antal nationella kurser har eleverna också kunnat välja lokala kurser, som ibland varit rena hobbykurser. Språken har delats upp i ett relativt stort antal kurser från nybörjarnivå till en mer avancerad nivå sammanlagt sju kurser. Eftersom det är lättare att få ett högt betyg på en nybörjarkurs, har eleverna ofta valt att börja med ett nytt språk i högre årskurser i stället för att fortsätta med språk som studerats tidigare. liberalerna föreslår att gymnasiet delas in i tydligare program, där en större andel av ämnena utgör karaktärsämnen, och det individuella valet och skolans val minskas. Med de förslag som vi här presenterar kommer alltså valfriheten att öka när det gäller olika program och inriktningar. Däremot minskar valfriheten inom varje program. De studieförberedande utbildningarna får därigenom en bättre kvalitet, och studenterna får en bättre förberedelse för fortsatta studier på universitet eller högskola. Eleverna på de yrkesförberedande programmen får en mer omfattande yrkesutbildning, eftersom dessa inte nödvändigtvis behöver leda till högskolebehörighet. De yrkesförberedande utbildningarna i dagens gymnasieskola har blivit alltför teoretiska, eftersom de innehåller samma kärnämnen som de studieförberedande utbildningarna och ska ge grundläggande behörighet för högskolestudier. Alla elever, oavsett om de vill bli frisörer eller läkare ska läsa samma kurser i matematik, naturkunskap, engelska osv. Alla elever ska emellertid inte gå vidare till högskolan och bli akademiker. Gymnasieskolan är därför i grunden felkonstruerad. Den har en konstruktion som ska ge av en årskull grundläggande behörighet, fastän regeringens mål är att av årskullen ska vidare till högre studier. liberalerna anser att kursplanerna i kärnämnena måste anpassas efter utbildningens karaktär och elevernas behov. Dagens yrkesförberedande utbildningar motsvarar inte arbetsmarknadens behov. De är inte heller särskilt väl anpassade till praktiskt begåvade elever, som är skoltrötta efter . Därför avbryter många elever på dessa program sina studier eller lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg eller med Icke godkänd i ett antal ämnen. De är därför betydligt sämre rustade för att få ett arbete än de skulle vara med en bättre anpassad yrkesutbildning. liberalerna vill utveckla de yrkesförberedande utbildningarna i nära samarbete med branscherna. Det teoretiska innehållet ska variera beroende på arbetsmarknadens krav.