mot · GT02Ub238 · 2005-09-23 00:00:00 — kommer just de lärare som har lång erfarenhet och i regel också har såväl pedagogisk som ämnesmässig utbildning att lämna skolan. Kvalificerad kompetensutveckling, såsom fördjupning i undervisningsämnet genom högskolestudier eller skolnära forskning, förekommer endast sporadiskt. Lärare i uppger i lägre utsträckning än lärare i jämförbara länder att de ges möjlighet till kvalificerad kompetensutveckling.5 Moderata samlingspartiet anser att insatser måste göras för att stärka lärarnas kompetens och skapa förutsättningar för kvalificerad fortbildning och skolutveckling. Lärarnas roll i skolan har förändrats och är deras roll mer betydelsefull än kanske . I den målstyrda skolan krävs att läraren förmår anpassa undervisningen så att varje elev ges möjlighet att uppnå målen. Det krävs regelbunden uppföljning och utvärdering av elevens utveckling mot målen samt identifiering av eventuella behov av stödinsatser. Läraren ska också förverkliga de nationella kunskapsmålen och planera uppläggningen av undervisningen utifrån det. Att klara dessa roller kräver såväl djup i ämneskunskaper som god pedagogisk förmåga. Det är otillräckligt att tala om lärares behörighet i termer enbart av lärarutbildning. Vi anser att de som undervisar i skolan ska ha lärarutbildning i undervisningsämnet och för den skolform man arbetar inom. Mot denna bakgrund anser vi att det behövs en rad insatser för att stärka lärarnas kompetens och läraryrkets status. Det behövs en statlig satsning för att öka lärares möjligheter till akademisk fortbildning och till att bedriva forskning. Det är också viktigt att lärare ges möjlighet att göra karriär inom yrket. Vi föreslår därför att beslutar tillsätta en parlamentarisk utredning om ett statligt sanktionerat system för auktorisation av lärare. Syftet med dessa förslag är att öka skolkvaliteten genom att fokusera på kompetensen hos lärarkåren, ge incitament för fortbildning och, , öka läraryrkets status. Det är av stor vikt att öka andelen lärare som har lärarutbildning med adekvata ämnen för adekvat skolform. Vi föreslår därför också att nya vägar öppnas till läraryrket. Det behövs bättre möjligheter för den som har ämneskunskaper eller undervisningserfarenhet att få sina kunskaper validerade och därefter kunna komplettera sin utbildning. Vi anser vidare att ska ges ökade möjligheter att godkänna alternativa lärarutbildningar. Lärarutbildningen måste kvalitetssäkras. Dels måste den hålla en hög akademisk kvalitet, dels ska den förbereda lärarstudenterna för läraryrket. Högskoleförordningens examensordning för lärarexamen ska vara tydlig så att kraven på ämneskunskaper för ämneslärare stärks och kunskaper i betygssättning och bedömning samt mobbningsförebyggande åtgärder görs obligatorisk för alla lärare. De delar av lärarutbildningen som är gemensamma oavsett utbildningens inriktning ska minskas i omfattning. 5.4Främja skolnära forskning och en kvalificerad skolutveckling Skolnära forskning och utveckling behöver främjas. Skolans utveckling behöver i högre grad vara baserad på forskning och beprövad erfarenhet. Lärare ska inte behöva vara hänvisade till enbart sin egen personliga erfarenhet. Det kräver satsningar på skolnära forskning och utvärdering men också på att sprida kunskap om de för skolan relevanta forskningsresultaten. Det behövs en koppling mellan skolnära forskning, kunskapsutveckling och aktiva lärare, skolledare och beslutsfattare. Lärarna måste ges möjlighet att utveckla yrkets kunskapsbas. Vi föreslår att ett forskning och utveckling inrättas. Institutet ska bl.a. sammanställa forskningsresultat, utveckla samspelet mellan forskning och profession och sprida resultat till profession, beslutsfattare och allmänhet. Ökade resurser behöver anslås till skolnära forskning. Institutet ersätter Myndigheten för skolutveckling. 6Varje elev ska nå målen Alla elever ska enligt dagens styrdokument ha uppnått de grundläggande kunskapsmålen för år nio efter genomgången grundskola. I skollagen anges att alla elever ska ha tillgång till en likvärdig utbildning. Så är det dock inte i realiteten. En av fyra når inte de grundläggande kraven i ett eller flera ämnen. En av tio får inte godkänt i svenska, engelska eller matematik. Ungefär lika stor andel når inte målen i NO-ämnena. Mer detaljerad information om kunskapsläget inom olika ämnen ges av elevernas resultat på de obligatoriska nationella proven år nio. Tillgången till sådan information för är dock mycket begränsad, eftersom sådana prov enbart ges i tre ämnen och är obligatoriska bara nio. Resultatet från det nationella delprov som testar läsförmågan i visar att av pojkarna med svensk bakgrund inte når upp till godkänd nivå.6 Tack vare nationella utvärdering av elevernas kunskaper i de flesta av ämnen vet vi numera också något om kunskaperna i andra ämnen än matematik, svenska och engelska.7 Därutöver har ett urval elever deltagit i de internationella studierna , vars syfte är att mäta kunskaperna inom främst matematik- och naturorienterande ämnen, men även av läsförståelse. Resultaten av dessa studier gör det inte bara möjligt att dra slutsatser om kunskapsutvecklingen inom den svenska skolan , utan också om hur elevernas kunskaper står sig i förhållande till andra jämförbara länder. Sammanfattar vi resultaten från nationella utvärdering av skolan (NU 2003) och de senaste internationella studierna av elevernas resultat (och TIMSS 2003) ges en entydig bild av stora brister i ett flertal viktiga ämnen. Spridningen i elevers resultat växer, såväl mellan skolor som mellan kommuner. I synnerhet elever i behov av stöd klarar sig sämre 2003 än . Antalet högpresterande ökar inte. Skolan klarar i lägre grad av att kompensera för elevers socioekonomiska bakgrund faktorer som exempelvis föräldrarnas utbildningsnivå förklarar en större del av elevers prestationer än sedan.8 Pojkar klarar sig genomgående sämre än flickor. Jämfört med elevers kunskapsutveckling i andra länder finns tendenser att kunskapsutvecklingen i hamnat på efterkälken i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Svenska elever har tidigare presterat relativt bra i läsförståelse, men även här går utvecklingen åt fel håll. Några länder ökar försprånget i förhållande till medan andra närmar sig vår nivå. Detta trots att är ett av de länder som avsätter störst resurser till skolan. Elever i den obligatoriska har rätt till en skolgång som ger förutsättningar för dem att uppnå de grundläggande målen i varje ämne. är det så pass många elever som inte uppnår Godkänd nio att det knappast kan bero enbart på elevers bristande ansträngning. Skillnaden i resultat mellan elever är betydande inom skolorna, vilket tyder på behov av att förbättra skolornas möjligheter att ge en individanpassad undervisning. Den enda obligatoriska uppföljningen av elevers kunskaper sker åtta, när betyg introduceras. De första, och enda, obligatoriska nationella proven i ges år nio i svenska, engelska och matematik. Det är för lite, för sällan och . Det krävs en förskjutning av fokus på elevernas kunskapsinhämtning från sista år till de tidiga åren, så att kunskapsluckor kan upptäckas och elever få stöd . 6.1Kontrollstationer ingen elev ska osedd gå igenom Att varje elev ska nå kunskapsmål är grunden för moderat skolpolitik. Den nationella skolpolitiken måste sända tydliga signaler om vikten av att elever som riskerar att inte nå kunskapsmålen fångas upp. Alla elever ska bli sedda. Skolor behöver fler möjliga verktyg för att bedöma var eleven står kunskapsmässigt i de olika ämnena, särskilt under de tidiga skolåren. Det behövs system för att säkerställa tidig uppföljning av elevers kunskapsutveckling och för att förtydliga varje elevs rätt till stöd för att nå målen. Många skolor arbetar redan så på frivillig grund, men på långtifrån alla håll är det så. De kontrollstationer vi föreslår nedan etablerar en ny miniminorm för uppföljning av elevernas kunskapsinhämtning. Vi föreslår att obligatoriska kontrollstationer införs 2, 5 och 8. Kontrollstationerna ska innebära att nationella prov i olika ämnen ges, att elevens rätt till stöd för att nå målen tydliggörs och att skolor ska erbjuda stöd eller den extra undervisning som behövs för att eleven ska nå målen. 2 ska kontrollstationen fokusera på läsförståelse, eftersom det lägger grunden för övrig inlärning. Nationella mål i svenska införs. 5 ska fokus vara på svenska, engelska samt matematik. 8 ska samtliga obligatoriska ämnen utom de estetisk/praktiska ingå. Även 9, då slutbetyg ska sättas i enlighet med de nationella betygskriterierna, sker en kontrollstation som inkluderar nationella prov och erbjudande om stöd. Kontrollstationerna ska signalera behov av extra insatser på ett så tydligt sätt att det inte kan förbises. Problem ska inte kunna döljas, förnekas eller skickas vidare. Insatser ska vidtas för att åstadkomma förbättring. Avsikten är att blotta vetskapen om att kunskapssituationen för varje elev återkommande måste klargöras och redovisas av skolan ska leda till höjda ambitioner. Likaså kan motivationen för äldre elever i skolan öka i medvetande om att kontrollstationen kommer. Vi vill förtydliga kraven på att skolan tar ansvar för att alla elever når målen i alla ämnen, och på att kommunerna ställer tillräckliga resurser till förfogande. Information om elevens kunskapsinhämtning och utveckling ska följa eleven genom skoltiden. När så inte är fallet hindras individualisering av undervisningen och det blir också extra svårt för en ny lärare eller skola att avgöra hur undervisningen kan anpassas till elevens behov. Vissa skolor har utvecklat individuella utvecklingsplaner eller s.k. portfolios, som verktyg för individualisering av undervisningen. Vi vill att alla barn ska ha tillgång till en individuell, skriftlig utvecklingsplan i . Denna ska följa eleven genom och fungera just som ett verktyg för individanpassad undervisning. Här ska elevens behov av extra tid, undervisning eller annat behov av stöd anges. Ansvarsfördelningen mellan elev, skola och föräldrar ska tydliggöras och anpassas efter elevens ålder. För elever som inte klarar kunskapsmålen 2, 5 eller 8 ska utvecklingsplanen anpassas av skolan i samarbete med elev och föräldrar. Utvecklingsplanen ska kunna kompletteras med betygsliknande omdömen. 6.3Nationella prov tidigare och i fler ämnen Höga kvalitetskrav och nationell likvärdighet i kvaliteten på utbildningen behöver säkerställas. Obligatoriska nationella prov tidigare i och i fler ämnen bidrar till detta. Vi föreslår att obligatoriska nationella prov införs i samband med kontrollstationerna: för år 2 i läsförståelse och år 8 i samtliga ämnen utom de praktisk/estetiska. De nationella proven i svenska, engelska och matematik för år 5 blir obligatoriska. Nationella prov införs även i samtliga teoretiska ämnen i . Vid sidan av detta ska provbanken med frivilliga nationella prov och tester utvecklas. 6.4Betyg tidigare och i fler steg Betygssystemet är målrelaterat och syftar till att informera eleven om var hon eller han befinner sig i sin kunskapsutveckling i förhållande till målen. Informationen som betygen ger bidrar till elevens och föräldrarnas förståelse för vilka ansträngningar och insatser som behövs för att eleven ska ha möjlighet att uppnå sina egna ambitioner. introduceras betyg 8. Det är vid en extremt sen tidpunkt i elevens perspektiv. Bara ett läsår återstår för att komma i kapp i de fall man riskerar att inte nå målen. Vi har en målstyrd skola där alla elever ska ges möjligheter att utvecklas utifrån sina förutsättningar och nå minst de grundläggande målen. I ljuset av detta är det obegripligt att tvingas ägna resurser åt att utreda skolor som misstänkts ge betygsliknande omdömen. Det är orimligt att lärarna förbjuds använda ett beprövat, effektivt verktyg för att informera elever och föräldrar om läget. Vi föreslår att förbudet mot betyg och betygsliknande omdömen 8 tas bort. Därmed blir det möjligt för de skolor som önskar att komplettera den individuella utvecklingsplanen med sådan information fr.o.m. första år. Vi föreslår vidare att beslut tas för att göra betyg obligatoriskt 5. Det ger en tydlig signal om vikten av att elever och föräldrar i ett tidigt skede ges tydlig information om var eleven befinner sig i förhållande till målen i alla ämnen. Med tidiga obligatoriska betyg kan också kvaliteten i utvecklingssamtalen förbättras, genom att lärarna måste kunna motivera och förklara grunderna för betygssättningen i varje ämne för elev och föräldrar. En ökad användning av betyg i skolan är ett viktigt led i att öka måluppfyllelsen och minska stressen för eleverna i . Dagens tre betygssteg Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd upplevs av många elever som alltför få steg. Fler betygssteg kan bidra till att eleverna i högre grad upplever sig rättvist bedömda. Vi tror också att det kan öka motivationen för många elever . Vi anser därför att betyg ska ges i fler steg än . För att öka elevernas rättssäkerhet anser vi att bestämmelser om omprövning av betyg ska införas. En elev ska ha rätt att få betygssättningen bedömd av rektor och en annan lärare än den som ursprungligen satt betygen. Utöver detta införs i såväl grundskola som gymnasieskola en rätt att efter avslutad utbildning tentera upp ett betyg. 6.4.1Likvärdigheten i betygssättningen måste stärkas Likvärdigheten i den betygssättning som görs i och i gymnasiet måste ökas. Grund- och gymnasieskolans slutbetyg fyller en särskild funktion i och med att dessa ligger till grund för elevens antagning till gymnasieskolan, respektive högskola och universitet. I matematik, svenska och engelska finns resultat från nationella prov att stämma av betygen mot. Vårt förslag att förtydliga kunskapsmålen i alla ämnen och att nationella prov införs i alla teoretiska ämnen 9 innebär att de nationella målen och betygskriterierna förtydligas för lärarna när de ska sätta slutbetygen. Därmed ges en viktig grund för att förbättra likvärdigheten i betygssättningen. 6.4.2Kursbetyg i en kursbaserad gymnasieskola Regeringen har drivit igenom att betygssystemet i gymnasieskolan återigen ska ändras. Beslutet innebär stora kostnader. Det genomförs dessutom i ett skede där gymnasieskolan har genomgått stora reformer och försökt anpassa sig till nya förutsättningar. Det viktigaste nu borde vara att stärka kvaliteten och motverka den stora utslagningen av elever, som hoppar av utan att fullgöra gymnasieutbildningen. Beslutet om att byta betygssystem har dessutom tagits utan koppling till högskolans antagningssystem. Det ger stor osäkerhet för eleverna om vad som kommer att gälla. Införandet av det nya betygssystemet kommer också att begränsa elevens valmöjligheter. Att övergå till ämnesbetyg i en kursbaserad gymnasieskola är helt ologiskt. Det är fel att prioritera stora resurser för detta. Vi föreslår att beslutar upphäva beslutet om att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan och att i stället behålla kursbetygen. 6.5Ta bort regler som hindrar individanpassning och nytänkande Skolor måste ges ökad frihet att själva besluta hur undervisningen ska utformas. I alla de lagar, förordningar och andra styrdokument som reglerar skolan finns regler som skapar onödig byråkrati. Där finns också regler som förhindrar nytänkande och anpassning till lokala förhållanden och enskilda elevers behov. Det främsta exemplet på detta är den centralt reglerade tidsanvändningen i skolan. Tidsstyrningen reglerar antalet timmar, dagar och år eleverna ska befinna sig i skolans lokaler samt hur undervisningstiden ska fördelas över olika ämnen. Avsikten var ursprungligen att garantera en likvärdig utbildning. Vi har kunnat konstatera att likvärdigheten brister och svårigheterna blir allt större för skolorna att kompensera för elevernas bakgrund. Problemet med tidsstyrningen är att det är en helt och hållet kvantitativ styrning som på intet sätt garanterar en likvärdig kvalitet i utbildningen. Spenderar eleven bara tillräckligt i anses skola och huvudman ha uppfyllt sina åtaganden, oavsett om eleven fått det stöd hon behöver eller inte, och oavsett om eleven nått målen eller inte. Det förhindrar en elev, som av någon anledning kommit efter i ett ämne, att ges stöd i form av t.ex. tillfälligt utökad undervisningstid i ämnet för att komma i kapp, alldeles oavsett om detta skulle ge eleven möjlighet att nå målen. Det statliga regelverket ger också utrymme för en omfattande byråkrati, i stället för att garantera lärare och rektorer det beslutsutrymme de behöver. Dagens detaljerade tidsstyrning hör inte hemma i den målstyrda skolan. Den behöver ersättas med målstyrning inriktad på elevernas uppnående av kunskapsmålen. Vi föreslår därför att timplanen avskaffas och ersätts med en stärkt utvärdering av skolors kvalitet. Vidare föreslår vi att skollagen ändras så att en förlängning av skoltiden eller läsåret blir möjlig. Skolplikten ska fortsättningsvis också upphöra det kalenderår då barnet fyller 16år, men ska kunna upphöra tidigare om målen för uppnåtts. Regler som förhindrar nytänkande, lokala anpassningar och effektiviseringar ska avskaffas. Det gäller t.ex. detaljerade föreskrifter om hur ett betyg ska se ut. Om dessa i stället utformas som minimikrav ges utrymme för skolor att ge dem en annan utformning med ytterligare information, t.ex. med frånvaroredovisning i betyget. Vidare föreslår vi att förbudet mot entreprenader och de regler i grundskoleförordning som kraftigt begränsar möjligheterna att ge undervisning på annat språk än svenska avskaffas. 6.6Särskilda insatser för att stärka kunskaperna i matematik och naturvetenskap måste stå sig kunskapsmässigt väl i internationell jämförelse för att inte förlora i konkurrenskraft. Kunskaper i matematik och de naturorienterande ämnena är av central betydelse i detta avseende. visar såväl resultaten från de nationella proven, nationella utvärdering av skolan, de internationella studierna TIMSS 2003 och 2003 samt utvärderingar av nybörjarstudenternas förkunskaper i matematik på universitet och högskolor påtagliga kunskapsbrister inom just dessa ämnen. Mot bakgrund av detta bedömer vi att en särskild kraftsamling behövs för att öka måluppfyllelsen och stärka elevernas kunskaper och färdigheter i dessa ämnen. Vårt förslag om en nationell matematik- och NO-satsning fokuserar på att stärka lärarnas kompetens och att ge skolorna utrymme för mer laborationer i undervisningen. Våra högre krav på undervisningen inom dessa ämnen gör att vi tillför kommunerna statliga medel för detta. Satsningen ska göras i samarbete med lärare och skolledning, näringsliv, kommuner, universitet och högskolor. 7Stärkt trygghet och studiero i skolan Skolan ska vara en trygg arbetsmiljö, med ordning och reda, präglad av respekt för andra människor. I en otrygg arbetsmiljö blir arbetet lidande och effektiv kunskapsförmedling omöjlig. Elever belagda med skolplikt har rätt att kräva en trygg skola. Det behövs insatser av flera slag för att säkra en trygg skolmiljö med ordning och arbetsro. Lärare och rektorer behöver ges ökade befogenheter att påverka undervisningsmiljön. Det behövs system för att sprida kunskap om vetenskapligt utvärderade och baserade mobbningsförebyggande program till skolorna. Kraven på skolornas mobbningsförebyggande arbete behöver skärpas. Vi föreslår följande förändringar i skollagen. Skolor ska i lag ges rätt att flytta eller, , avstänga elever som mobbar eller begår brott. Skolor ska ges befogenhet att omhänderta knivar, andra vapen och störande föremål. Krav införs på att alla misstänkta brott som begås i skolan ska polisanmälas av skolan. Vi föreslår att det införs tydliga kvalitetskrav på de mobbningsförebyggande åtgärdsprogram som skolorna använder sig av. Examensordningen för lärarexamen måste revideras så att krav på kunskaper om hur mobbning bekämpas införs. 8Relevanta behörighetskrav till gymnasieskolan Antagningsreglerna till gymnasieskolan, såväl som till högskolan, behöver utformas så att kraven görs mer relevanta. Antagningskraven ska bättre spegla studenternas möjligheter att klara av den utbildning de antas till. Den höga andelen avhopp och den utdragna studietiden på gymnasiet tyder på att antagningsreglerna inte sänder rätt signaler. Många elever som kommer in på gymnasiet har inte tillräckliga kunskaper för att klara gymnasiestudier, trots att de uppfyller de formella behörighetskraven. säger utvärderingar att nybörjarstudenterna har för låga förkunskaper för att klara en högre utbildning. Högskolans antagningsregler ger starka signaler till eleverna på gymnasienivå. premieras taktikläsning, och val av lätta ämnen på bekostnad av djupare kunskaper. Ofta lönar det sig bättre att komplettera på komvux än att redan från början läsa relevanta ämnen. Komvux ska dock vara till för dem som senare i livet vill komplettera sina gymnasiestudier, inte för att vara ett konkurrensinstrument för dem som redan har genomgått en gymnasieutbildning. Såväl gymnasieskolans som högskolans behörighetskrav behöver förändras så att de avspeglar de förkunskaper som krävs. Vi föreslår att behörighetskraven till gymnasieskolan stegvis höjs och breddas genom att en meritvärdesgräns införs, utöver krav på godkänt i specifika ämnen. Vi föreslår vidare att möjligheterna att efter avslutad gymnasieutbildning läsa om kurser vid komvux avskaffas och ersätts med en möjlighet att tentera upp betyg . Möjlighet att tentera upp kurser efter avslutad gymnasieutbildning ska finnas. Rätt ska ges för vuxna att vid komvux läsa de gymnasiekurser som ger behörighet till universitet och högskolor, men som man tidigare inte läst. För elever som läst yrkesinriktade program på gymnasiet och behöver komplettera flera ämnen föreslår vi att ett särskilt collegeår inrättas på komvuxnivå. Studierna bör bedrivas i hög takt och endast fokusera på det som ger högskolebehörighet. 9Stärk elevers rätt att välja skola och utbildningsinriktning Elevens behov av en god utbildning som ger henne eller honom så goda möjligheter som möjligt att förverkliga sitt livsprojekt måste vara centralt för skolpolitiken. Alla elever såväl elever med inlärningsproblem som elever med speciella begåvningar ska få sina behov mötta och ges det stöd de behöver. Det måste finnas utrymme för eleverna att göra aktiva val av utbildningsinriktning och skola. Det bidrar till goda resultat och att varje elev får möjlighet att växa utifrån sina förutsättningar. Ökad valfrihet för elever är således ett viktigt led i att förbättra kunskapsinhämtningen, klara mål och minska utslagningen av elever från gymnasieskolan. 9.1Öka elevernas möjlighet att välja utbildning efter fallenhet och intresse Betydelsen av ökad valfrihet är kanske störst på gymnasiet. Ökad valfrihet innebär inte att antalet möjliga kursval behöver öka; snarare kommer ökade kvalitetskrav att leda till att många av dagens hobbybetonade kurser försvinner. Däremot utgår Moderata samlingspartiets politik ifrån att gymnasieskolan är en frivillig skolform. Det innebär att det obligatoriska inslaget i gymnasieskolan kan minska för att öka utrymmet för karaktärsämnen och egna val. Vi föreslår att antalet kärnämnen minskar till fem (svenska, engelska, matematik, samhällskunskap och historia). är motsvarande ett av de tre gymnasieåren gemensamt för alla elever, oavsett vilket program de går, något som ger ytlighet och orsakar utslagning. Våra förslag innebär att det i gymnasieskolan ska finnas en studieförberedande inriktning, som leder till en akademisk examen och behörighet för högskolestudier, samt en yrkesinriktning som leder till en yrkesexamen och anställningsbarhet i yrket. Den gymnasiala yrkesutbildningen ska syfta till att ge anställningsbarhet i yrket, inte till högskolebehörighet så som är fallet . Profileringen av de yrkesinriktade programmen tillåts öka genom att alternativa kurser i kärnämnena införs. tillförsäkras alla gymnasieelever möjligheten att få högskolebehörighet genom införandet av garanterade kurser, som ska tillhandahållas av alla gymnasieskolor. Dessa ska omfatta dagens kärnämneskurser.