ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So622 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försäljningen av folköl med 3,5 volymprocent flyttas till Systembolaget. Den svenska alkoholpolitiken måste utgå ifrån solidaritet och omtanke om medmänniskor och dess hälsa. Vi måste värna om våra ungdomar, vår nästa generation. På alla upptänkliga sätt behöver föräldrar ges myndighet och bästa förutsättningar att vara goda guider för sina barn och ungdomar in i ett vuxenliv utan flykten in i drogvärlden. Alkoholkonsumtionen fortsätter att öka i . Konsekvensen av detta syns nu även i statistiken över våldsbrotten. Flera studier visar att tidig alkoholdebut och hög konsumtion ökar risken för missbruk. Därför måste tidig alkoholdebut motverkas. genomför så kallade ölköpskontroller. Kontrollerna utförs av underåriga som försöker köpa folköl i matvaruaffärer, mackar och kiosker. Undersökningarnas syfte är att ta reda på hur åldersgränsen för inköp av öl klass II (folköl) efterlevs. En undersökning visar att ungdomar mellan inte har några som helst problem att köpa öl klass II. Enligt Ungdomens nykterhetsförbunds undersökning fick de minderåriga köpa ut i 190 av 359 butiker. Dessa siffror är helt oacceptabla och innebär i praktiken att det är fritt fram för minderåriga att köpa starka alkoholhaltiga drycker i fler än hälften av landets affärer. Detta är oerhört allvarligt eftersom vi vet att folkölet är en mycket vanlig berusningsdryck bland unga människor. Undersökningar visar att det är lätt att köpa öl klass II som underårig, trots kampanjer från både statens och handelns sida. Däremot fungerar i regel Systembolagets ålderskontroll väl. En eller ett par folköl kan verka ofarligt, men faktum är att en burk folköl (3,5 volymprocent) motsvarar 40-procentig sprit. Två burkar folköl räcker för en ung flicka att berusa sig på. Det har också visat sig vanligt att ungdomar tar tabletter i samband med sitt drickande för att förhöja berusningseffekten. En åtgärd i den flora av åtgärder som behöver vidtas för att minska alkoholkonsumtionen är att åtminstone försäljningen av folköl med 3,5 volymprocent endast får äga rum på Systembolaget. Butikerna har därmed fortfarande möjligheten att sälja folköl som innehåller 2,8 volymprocent.
mot · GT02So625 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om cancervården. Var tredje svensk drabbas av cancer under sin livstid. Den siffran beräknas öka till varannan svensk 2020. Bröstcancer är den vanligaste dödsorsaken för kvinnor i åldrarna . har en ny generation cancerläkemedel introducerats och en rad nya preparat är på gång. Detta ger sjukvården möjlighet att bota och förlänga livet på många cancerpatienter. Dock bygger de nya behandlingarna på helt nya medicinska principer och kostar mer än traditionell behandling. Dessa läkemedel används ofta i kombination med traditionell behandling som cytostatika, strålning och kirurgi. kan en kvinna med bröstcancer i få en helt annan behandling än en kvinna i , eller en man med tjocktarmscancer behandlas på ett sätt i och ett annat i . Det skiljer i femårsöverlevnad efter bröstcancer mellan olika regioner i . Bakom de regionala skillnaderna ligger ofta ekonomiska skäl, men det får sällan patienten veta. Patienterna har stor tilltro till att läkarna ska ge oss den bästa behandlingen och ställer knappast frågan om man kan få bättre behandling i ett annat landsting. Patienterna har rätt till den bästa behandlingen, den behandling som ger bäst förutsättningar att bli frisk. Resurserna till cancervården måste säkerställas för att ge möjlighet till behandling utan hot om och begränsningar av sparkrav. Det är nödvändigt att nya rön inom cancervården snabbt förs ut till relevanta delar av vården. Att utarbetar nationella riktlinjer för detta är av största vikt. Ingen ska behöva oroa sig för att inte få den bästa vården!
mot · GT02So650 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att chefsöverläkare inom rättspsykiatrin skall få möjlighet att beslagta mobiltelefon av medicinska skäl och behandlingsskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att patienten skall ha rätt att överklaga beslut om att beslagta mobiltelefon till länsrätten. Både inom kriminalvården och rättspsykiatrin har det varit upprepade problem med användandet av mobiltelefoner bland de intagna. Inom kriminalvården är det totalförbud men flera intagna lyckas i alla fall smuggla in mobiltelefoner. I finns samma förbud som i , skillnaden är dock den att i efterlevs förbudet, vilket det inte görs i . Kontrollen är uppenbart mindre effektiv i än vad som lika uppenbart är möjligt i , vilket inte borde behöva vara fallet. Inom rättspsykiatrin är reglerna annorlunda. Där finns inget generellt förbud mot mobiltelefoner, däremot kan de beslagtas av säkerhetsskäl. Problem har dock uppkommit när ansvarig personal har beslagtagit mobiltelefoner efter bedömning att patienten inte klarar av att hantera en mobiltelefon. Beslutet har sedan undanröjts av både JO och med påföljd att telefonen måst återlämnas, med nya brott som följd. Orsaken till ett beslagtagande kan vara att patienten ringer och trakasserar sina brottsoffer, att patienten ringer samtal som innebär ofördelaktiga ekonomiska uppgörelser eller att patienten efter att ha tillfrisknat känner djup ångest för vissa samtal till anhöriga. Det är en klar brist att chefsöverläkaren inte har rätt att beslagta mobiltelefoner av medicinska skäl eller behandlingsskäl. Den som bäst borde kunna bedöma lämpligheten av att en patient innehar mobiltelefon är rimligtvis patientansvarig specialistläkare. En enkätundersökning har påvisat att av enheterna trotsat förbudet och gjort inskränkningar utifrån medicinska bedömningar. Detta visar på nödvändigheten av att lagen ändras. Psykiatriutredaren har i en promemoria föreslagit att chefsöverläkaren borde ha rätt att besluta om att begränsa patients rätt att använda elektronisk kommunikation. Även , och instämmer i en sådan lagändring. Rätten att överklaga bör finnas och den instans som hanterar överklaganden bör vara . Regeringen har tidigare avfärdat tankar om att utöka chefsöverläkares rätt att beslagta mobiltelefoner till att även omfatta behandlingsskäl. Om regeringen väljer att inte lyssna till de instanser som föreslagit lagändring bör regeringen åtminstone beakta patientens eget behov och framför allt se till brottsoffrens behov av skydd.
mot · GT02So655 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en ny inriktning av den rättspsykiatriska vården. Det finns en stor debatt i hela landet om rättspsykiatrin. Den debatten handlar både om hur vården bedrivs och vem som ska ha huvudansvaret. Alltför ofta läser vi i stort uppslagna tidningsartiklar om hur människor som begått grova brott som mord har dömts till rättspsykiatrisk vård men efter en kortare vistelse inom vården friskförklarats och blivit frigivna. Detta är ett förfaringssätt som skapat oro hos brottsoffren och deras anhöriga. Vi anser att tiden är mogen att se över rättspsykiatrins och kriminalvårdens ansvar för vilket slags verkställighet de som begått allvarliga brott får. Staten bör ta över den rättspsykiatriska vården. Lagen måste förändras. I döms både sjuka och friska brottslingar, men den som lider av en allvarlig psykisk störning kan inte få fängelse utan döms till rättspsykiatrisk vård. Av de 1,2 miljoner brott som begås omkring 300000 upp. Omkring 120000 personer lagförs för dessa brott, varav cirka 2000 genomgår någon form av rättspsykiatrisk undersökning. Knappt 400 av dessa överförs efter dom till rättspsykiatrisk vård, och ett 50-tal av dessa har begått så allvarliga våldsbrott att det finns allvarlig risk för att brottet ska upprepas. Vården av psykiskt störda lagöverträdare regleras i lagen om rättspsykiatrisk vård. Antalet inskrivna var 1279 personer. Omkring 925 vårdplatser var belagda med rättspsykiatriska patienter. Vårdtidernas längd har också ökat på grund av mer komplexa störningar, kvarvarande riskbeteende och en svår social situation. Trenden är att alltfler döms till rättspsykiatrisk vård och att rehabiliteringen tar allt . För många landsting leder det till platsbrist, vilket i sin tur leder till att psykiskt sjuka med kriminell belastning tränger undan andra patienter som behöver vård. Detta är en oroande trend. Landstingen ansvarar både för vården och för finansieringen av rättspsykiatrin. Huvudproblemet är att landstingen inte kan styra tillströmningen och inte planera för den. Då det är statliga domstolar som dömer till rättspsykiatrisk vård borde staten också ansvara för vården och kostnaden för densamma.
mot · GT02So659 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en systematisk genomgång och uppdatering av nationella smittskyddsrutiner. Några allvarliga incidenter med tbc-smitta inträffade . På en förskola i drabbades många barn och i drabbades en pojke. Det har också funnits insjuknande inom kriminalvården. Dessa incidenter har av naturliga skäl skapat oro bland inte minst föräldrar som vardagligen lämnar sina barn i grupper tillsammans med andra barn. över 400 nya tuberkulosfall hör till de lägsta siffrorna i världen. Problemet får inte negligeras med hänvisning till att siffrorna är internationellt låga. De innebär ändå att fler än 400 personer får sina liv påtagligt förändrade, de flesta lyckligtvis . Utsikterna för framtiden är inte helt ljusa, eftersom resistenta stammar av tbc blir allt vanligare. I måste föräldrar kunna visa intyg på att deras barn är vaccinerade mot en rad sjukdomar för att barnen ska få börja i en grupp eller klass. I finns regler om obligatorisk test efter utlandsvistelse som varat . 1976 togs den sista obligatoriska vaccinationen bort i , då mot smittkoppar. ger föreskrifter om vilka sjukdomar barn bör vaccinera sig emot. Alla vaccinationer är frivilliga. vaccineras de allra flesta barn mot difteri, stelkramp, kikhosta, polio, Haemophilus influenzae typ b där täckningen ligger . Även på vaccinationer mot mässling, påssjuka och röda hund är täckningen god, även om den ligger något lägre, . Trots den höga vaccinationsfrekvensen utgör de enstaka resterande ej vaccinerade procenten en potentiell risk för andra barn i nära omgivning. Anledningen till att vissa barn förblir ovaccinerade är vanligen att föräldrar medvetet avstår från att vaccinera sina barn eller att nyinvandrade barn inte hunnit fullfölja något vaccinationsprogram. , professor vid menar att läget är så allvarligt att om vi hade tillgång till lämpliga vacciner borde allmän vaccination mot tbc återinföras i . De flesta som insjuknar i har fört med sig smittan från andra länder. Det är därför rimligt att i likhet med överväga någon form av mer eller mindre obligatorisk hälsokontroll vid inresa från långvarig vistelse på platser med stor smittrisk. Tuberkulossjukdomen är särskilt svår att hantera också mot bakgrund av att den är knuten till trångboddhet och andra sociala parametrar. Detta gör uppgiften svårare men får inte bli ett hinder för rationella insatser. En möjlighet att undvika smittspridning i förskola och skola kan vara att kräva ett vaccinationsbevis innan barnet placeras i grupper med andra barn. Även personal inom förskola och skola skulle på motsvarande sätt kunna avkrävas ett sådant bevis, åtminstone efter viss typ av utlandsvistelse. I fallet på förskolan i där åtta barn har smittats med tbc kom smittan just från en av lärarna. Att personal i riskyrken för infektionsöverföring avkrävs viss smittskyddande regim är ingen ny tanke. Den tillämpas utan invändningar och med stor framgång inom livsmedelssektorn och hälso- och sjukvården.
mot · GT02So664 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ombud för funktionshindrade. Det finns många grupper funktionshindrade, förutom de psykiskt funktionshindrade, som har stort behov av ett personligt ombud. Att som funktionshindrad försöka ta reda på vilka rättigheter, skyldigheter, möjligheter m.m. man som medborgare har är inte lätt. Ett exempel på detta är överklagningsprocessen kring LSS. När den enskilde efter en sjukdom eller skada blir beroende av insatser enligt LSS för sin dagliga livsföring, eller när barn med medfödda funktionsnedsättningar är i behov av LSS för sin dagliga livsföring, kan man konstatera två oroande scenarier som verkar öka i omfattning. Den ena är att insatsen beviljas och att den enskilde därmed saknar möjlighet att överklaga eller agera på annat sätt. Sedan verkställs aldrig insatsen. Detta problem hanteras nu inom ramen för utredningen beviljas men inte få SOU 2004:118. Det andra scenariot är att den enskilde får avslag och överklagar till länsrätten. Om länsrätten då ger den enskilde rätt överklagar kommunen i sin tur till nästa instans. Detta innebär att den enskilde har kommunen som motpart i en legal process. Den enskilde kommer här i ett allvarligt underläge gentemot kommunen. De flesta saknar juridiska ombud. Man är beroende av kommunen dels för att få insatsen verkställd, dels för att få stöd för sitt överklagande. Den kommun som är ens motpart i den juridiska processen. I vilka andra sammanhang är man beroende av sin juridiske motpart för sitt juridiska stöd? Dessutom behövs ett personligt ombud bl.a. vid kontakt med olika myndigheter, för vägledning i samhällsfrågor, vid olika rättsliga processer osv. Detta ombud ska arbeta fristående och företräda den enskilde. I första hand bör detta gälla personer med kognitiva funktionshinder.
mot · GT02So665 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en nationell strategi för att förebygga självmord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stöd till anhöriga till självmordsoffer. tog för beslut om en nollvision för trafikdöden. Som följd av detta har kraftfulla åtgärder satts in med sikte på att minska riskerna för allvarliga trafikolycksfall. Även om det är långt kvar tills visionen är nådd kan vi ändå konstatera att samhället är på rätt väg och att de kraftfulla investeringar som gjorts för att minska olycksriskerna i trafiken börjar ge resultat. Däremot finns det inte samma kraftfulla insatser i kampen mot ett av våra allra svåraste folkhälsoproblem; självmorden. Medan 400500 svenskar dör i trafiken är antalet personer som tar sitt eget liv cirka 1500. Man bedömer vidare att det i vårt land görs runt 20000 självmordsförsök . Självmorden tillhör de sorgligaste händelserna . De släcker en ofta ung människas liv som de leder till outsägligt lidande för deras anhöriga och vänner. Trots att den enskilde givit signaler om att han eller hon mått dåligt har de inte nått fram. Känslan av otillräcklighet och av att inte ha gjort det man skulle ha gjort för offret leder till outsägligt lidande. Skrämmande många självmordsoffer finns bland ungdomarna, men den grupp som dominerar i självmordsstatistiken är män i åldern . Ofta har de lämnats ensamma och lever som frånskilda eller änklingar. Sjukdom, arbetslöshet och psykisk störning är riskfaktorer som alltför ofta bidrar till självmord. Till skillnad från den livliga debatten om trafikoffren spelar självmorden liten roll i den offentliga debatten, kanske för att de delvis är tabubelagda och säkert för att denna form av mänskligt lidande är så mycket svårare att sätta ord på än de handfasta frågorna i trafiken. För att kraftigt minska antalet självmord i krävs åtgärder inom ett brett antal samhällsområden. Det gäller psykiatrin som har en nyckelroll för att förhindra självmord bland människor med olika former av psykiatriska sjukdomar, men det gäller också andra samhällsinstitutioner som kommer i kontakt med människor i djup kris. Det kan gälla allt från direkta psykiska kriser till en skilsmässa, en företagsnedläggelse eller konflikter ungdomar emellan. Det kan vidare finnas skäl att studera vilka möjligheter den sk alternativmedicinen har att tillföra ny kunskap i kampen mot självmorden. Jag vill föreslå att tar initiativ till en nationell strategi för att förebygga självmord och i som ett första delmål sträva efter att halvera antalet självmord i . Vidare krävs en utveckling av stödet till anhöriga till självmordsoffer.
mot · GT02So666 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ledsagarservice för blinda och gravt synskadade enligt LSS. När LSS kom 1994 ställdes det mycket stora förhoppningar på den lagstiftningen. När lagen nu varit i kraft kan det konstateras att olika grupper har haft olika mycket glädje av den. Svårt rörelsehindrade var en av de grupper som man särskilt tänkte på när lagen och framförallt insatsen personlig service infördes. Den gruppen har haft stor nytta av lagen. Eftersom en av insatserna som infördes i lagen var ledsagarservice kunde också gravt synskadade ställa stora förhoppningar på lagen. Till en början fick också gravt synskadade rätt till ledsagarservice enligt LSS. Detta svängde dock så att ingen som enbart är synskadad kommer i åtnjutande av denna åtgärd. har samhället förändrats när det gäller synskadades möjligheter att utföra sina dagliga sysslor. Trots att målsättningen är att göra samhället mer tillgängligt för funktionshindrade upplever många synskadade att det går i precis motsatt riktning. Det finns flera exempel på samhällsförändringar som försämrat förutsättningarna för synskadade. Allt fler biljetter till tåg och andra kommunikationsmedel måste köpas genom biljettautomater som inte är tillgängliga för den som inte kan se skärmen. Dagligvaror måste i större och större utsträckning köpas i köpcentrum som ofta inte ligger i tätorterna utan på ställen dit man måste komma med bil och där det ofta finns ett minimum av personer så att man inte kan få den hjälp man behöver. Det krävs därför att gravt synskadade får tillgång till de insatser som finns enligt LSS. Genom olika avgöranden i Regeringsrätten har personer med psykiska funktionshinder delvis fått rätt till insatser enligt lagen. Detta gäller också gravt hörselskadade. Den enda grupp av de traditionella funktionshindren som fortfarande i stort sett blir delaktig är blinda och gravt synskadade. Regeringen bör därför överväga översyn vad gäller LSS-tillämpningen för denna grupp.
mot · GT02So668 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om erforderligt stöd till placerat barn och fosterhem efter vårdnadsöverflyttning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn även efter vårdnadsöverflyttning. I alla beslut ska politiken utgå från barnets behov och rättigheter. Så också beträffande familjehemsvården. Barnets rätt att få säga sin mening, rätten till skydd, rätten till fortsatt kontakt med sina föräldrar, rätt till stödinsatser från kommun och rätten till barnpsykiatriskt stöd. Fosterföräldrarna har också behov och rätt till stöd av den placerande kommunen. Vid vårdnadsöverflyttning ska fosterhemmets kommun ta över stödinsatserna. Allt fler vittnar nu om en stigande oro över att det placerade barnets och fosterhemmets behov av fortsatt stöd inte beaktas vid vårdnadsöverflyttning. Kommuner tenderar att föreslå vårdnadsöverflyttning av ekonomiska skäl eller att placera barn under förutsättning av att vårdnadsöverflyttning accepteras . Det är svårt för fosterhemsföräldrarna att få samma stöd efter vårdnadsöverflyttning om fosterhemmet ligger i annan kommun än placerande kommun, bl a därför att ingen i den nya kommunen känner barnet, familjen eller bakgrunden till placeringen. Det är givetvis av största vikt att det placerade barnet inte överges av samhället efter vårdnadsöverflyttning. En översyn av gällande lagstiftning behöver göras för att säkerställa att placerat barn och fosterföräldrar får erforderligt stöd även efter vårdnadsöverflyttning. Tillsynen och stödet till fosterhemmet och det placerade barnet får inte upphöra efter vårdnadsöverflyttning.
mot · GT02So669 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utbyggd tandvårdsförsäkring. Tandläkarbesök gräver ofta djupa gropar i den egna ekonomin. Undersökningar visar att en stor del av LO:s medlemmar inte har varit hos tandläkaren . Allt fler har inte råd med tandvård trots att tandvårdsförsäkringen har förbättrats i vissa delar. Tandhälsa har blivit en klassfråga. Vi ser allt oftare människor med gluggar i tänderna och personer som avstår från att delta i samhällslivet på grund av att de inte vill visa sina dåliga tänder. När det gäller protetik och tandreglering ersätter visserligen en del av behandlingen men kostnaden för patienten handlar ofta om ca . Behövs implantat eller andra mer omfattande behandlingar blir kostnaden betydligt högre. För de flesta är dessa kostnader helt oöverstigliga. Pensionärer omfattas av ett högkostnadsskydd på för protetisk behandling. Till detta kommer kostnaden för undersökning, röntgen och andra förbehandlingar. Tillkommer gör också materialkostnader för eventuella titan- och guldkomponenter. Många pensionärer har inte råd med tandläkarbehandlingar av detta slag, trots högkostnadsskyddet. Enligt uppgifter pågår en översyn inom om tandvårdens framtida organisation och finansiering. Vi anser att människors tandhälsa inte får vara ett klassmärke som det nu tenderar att bli. Det är viktigt att tandvårdsförsäkringen byggs ut så att en god tandhälsa blir ett varumärke för den svenska välfärden. Alla människor ska ha möjlighet till en god tandvård.
mot · GT02So674 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av obligatorisk utbildning för personliga assistenter. Omkring 10000 funktionshindrade personer har personlig assistans för de grundläggande behoven i den dagliga livsföringen. Med detta menas grundläggande behov av hjälp med den personliga hygienen, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om en person med funktionshinder. Tack vare personlig assistans har människor med funktionshinder givits möjlighet till ett aktivt och tryggare liv. Unga har kunnat frigöras från bundenheten till sina föräldrar och vuxna har kunnat skapa vuxenrelationer till sina närmaste. För många har det lett till mindre isolering och passivitet och skapat förutsättningar för både planerade och spontana aktiviteter. Behovet av personlig assistans har ökat kraftigt sedan reformen beslutades av 1994. Men även denna reform har sina skönhetsfläckar. Eftersom en personlig assistents arbetsuppgifter berör väldigt viktiga arbetsuppgifter för den enskilde borde det finnas krav på formell färdighet för att kunna utföra arbetet. På frivillig grund har det också skapats introduktionsutbildning av kommuner och företag för personlig assistans. Men det är inte tillräckligt. Många assistenter stannar och känner vilsenhet i arbetet. En obligatorisk utbildning skulle skapa ökad status för arbetet . Assistenterna skulle få ett ökat kunnande och det skulle i sin förlängning skapa en positiv syn på yrket. Vi skulle få mer trogna assistenter som stannar och man slipper många nyrekryteringar. Förmodligen skulle sjuktalen också minska. Utbildningen skulle kunna omfatta lagstiftningen (och ), relationsteorier, hur man kommunicerar, etik, kunskap om olika funktionshinder. Sammanfattningsvis fordras en bred allsidig utbildning som inriktar sig på relationer mellan människor. Utbildningen bör utarbetas i samarbete med handikapporganisationerna och som är den fackliga organisation som personliga assistenter oftast tillhör.