mot · GS02MJ37 · 2005-06-15 00:00:00 — Vi anser det mycket angeläget att arbeta strategiskt med planering och information för att öka takten i återställandet och för att uppnå optimal placering. Utvärderingen visar att det är nödvändigt med ökad samordning för att uppnå bättre nytta av tillgängliga medel. Dessa samordnade insatser borde senare kunna utveckla delmålet med kvalitetskriterier. Av fastställt miljökvalitetsmål: Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Ett hållbart skogsbruk förutsätter att vi brukar skogens resurser utan att undergräva djurs eller växters livsvillkor. I skogen finns unika biotoper och ekosystem som utgör grunden för många arters överlevnad. Det finns en rad naturområden som är starkt hotade. Det är huvudsakligen områden av ovärderlig s.k. gammelskog. De naturvärden som finns i skogen är skapade , ofta i samband med ett aktivt skogsbruk. Många skogar kräver en fortsatt skötsel av människan för att artrikedomen skall bestå. Ur detta perspektiv är skogsbruket av stor vikt. Allianspartierna tror på det privata ägandet och ägarnas vilja att ta ansvar. Det finns i en stor kunskap och vilja att förvalta skogen på ett bra sätt. Det är dock ett problem att det hos vissa statliga aktörer finns en ovilja att öka ambitionerna för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Vi anser att regeringen bör höja kravet på det statliga skogsbruket. Vi är kritiska till hur avverkningar har påverkat gammelskogen på ett negativt sätt. Vi anser att all statlig skog som brukas skall vara certifierad. Mycket av de skyddsvärda skogar som identifierats i norr är av urskogstyp. Risken är stor att denna skog avverkas. De privata skogsägarnas självutövade kontroll av nyckelbiotoper har fungerat väl. Statens skogar har däremot varit otillräckligt inventerade och ibland saknat gröna skogsbruksplaner. Vi vill också uppmärksamma miljökonsekvenserna av stormen härjningar. Det är angeläget att regeringen följer denna utveckling och har beredskap att ta till de åtgärder som kan behövas för att minska negativa miljökonsekvenser. Arbetet med den skogspolitiska utredningen, där skogspolitik utvärderas och riktlinjer för den framtida skogspolitiken fastställs, får inte leda till att det fortsatta arbetet med att skapa ett hållbart skogsbruk försenas och angelägna åtgärder flyttas fram eller skjuts till kommande utvärderingar. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark Delmålets nuvarande lydelse: Ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion . För levande skogar kommer enligt propositionen det formella skyddet av värdefull skogsmark inte att med nuvarande arbetssätt. Regeringen gör i propositionen ingen tydlig konsekvensanalys av detta. Trots att det finns allmänna skrivningar om intensifiering av arbetet ger regeringen ingen information i propositionen om hur detta arbete i praktiken ser ut. Regeringen föreslår att en utvärdering bör påbörjas av den långsiktiga samhällsekonomiska kostnadseffektiviteten av de olika naturvårdsinstrumenten för de statliga avsättningarna av skogsmark i form av naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal och skogsbrukets frivilliga avsättningar. Detta är naturligtvis bra men kan tyckas något sent, och vi anser att det är viktigt att få största möjliga kostnadseffektivitet vad gäller skyddsavsättningar. arbetar regeringen med en fastställd fördelning mellan de olika skyddsformerna. Utgångspunkten måste vara att ge de olika hotade skogsbiotoperna ett bra skydd och att detta skydd ges på ett så miljömässigt och ekonomiskt effektivt sätt som möjligt. Därför bör se över hur man bäst definierar målen för skyddade arealer. Det är angeläget att även skydd av mark får en mångfald och att det finns en statlig öppenhet för att arbeta med kombinationer av hänsyn, avtal, biotopskydd och reservat. Vi vill lyfta fram värdet av frivilliga avsättningar. Det är också viktigt med avsättningar där man upprättat civilrättsliga avtal, bl.a. i form av naturvårdsavtal. Glädjande är att målnivån för frivilligt skyddad skogsmark troligen redan är uppnådd i och med att en stor mängd skogsfastigheter certifierats. Det är dock angeläget att en inventering av återstående ocertifierade skogar genomförs. har redan tidigare uppdragit åt regeringen att tillse att en större andel av avsättningarna sker genom naturvårdsavtal, där staten och markägaren tar ett gemensamt ansvar för naturvården. Vi anser att det är viktigt att regeringen intensifierar detta arbete och ser med oro på att man i denna skyddsform, som borde vara enklast att uppnå, endast har måluppfyllnad. som en mångfald av skyddstyper måste utvecklas utgör bildandet av naturreservat en fortsatt viktig form av skydd för områden med särskilt stora naturvärden. Det är viktigt att detta arbete sker på ett sådant sätt att det i så ringa grad som möjligt innebär en konflikt med dem som brukat skogen i generationer och på så sätt skapat de naturvärden som är skyddsvärda. Därför är information, dialog och samråd mellan berörda parter av största vikt. Ersättningsfrågan är i detta sammanhang viktig. Vi anser att markbyte skall kunna ske både mellan och inom brukningsenheten. Skötseln av naturreservaten måste också bli bättre och tydliga skötselplaner måste finnas. I skötselplanerna är det viktigt att man tar till vara lokal kunskap genom att upphandla skötseln av privata skogsägare. Regeringen tar i propositionen ingen tydlig ställning i den diskussion som avser biotopskyddet. ansvarar för avsättningar under 5hektar och för större avsättningar. Ansvaret för avsättningar mellan 5 och behöver klargöras. Det är oacceptabelt att det fortfarande råder osäkerhet kring detta. Det är också angeläget att de ambitioner som finns angående biotopskyddet genomförs inom en rimlig tid. Vi anser att den biologiska mångfalden är värdefull och skall värnas. Det finns en uppenbar risk att skyddsvärda områden i gammelskogarna skövlas varför delmålet är angeläget. Många arter är beroende av faktorer som död ved, grova gamla träd och ett stort inslag av löv. Dessutom behöver vattnets betydelse i skogsekosystemet betonas. Likaså behöver avvägningar göras mellan viltvård och skogsbruk. Av fastställt miljökvalitetsmål: Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Vi har i åtskilliga sammanhang framhållit vikten av att slå vakt om och säkerställa den biologiska mångfalden alltifrån den vitryggiga hackspetten till ängarnas mångfald av blommor. Det finns ca 2000 rödlistade växt- och djurarter i odlingslandskapet. Vi har fört fram vikten av en landsbygdspolitisk helhetssyn och anser att många åtgärder redan nu måste effektueras medan andra kan säkerställas i samband med implementeringen av det nya LBU-programmet. Vi delar åsikten att man i samband med LBU bör ha en förutsättningslös diskussion om hur man på bästa sätt kan uppnå samtliga miljömål, att man har en integrerad syn på produktion och bevarande samt lyfter fram jordbrukets kvalitetsfrågor. Ett långsiktigt hållbart jordbruk med djurhållning är en förutsättning för att bevara och utveckla odlingslandskapets natur och kulturmiljövärden. Alllianspartierna anser att diskussioner bör inledas med jordbruksnäringen kring möjligheterna att tillskapa ett frivilligt certifieringssystem med betoning på minskning och balansering av jordbrukets tillförsel av övergödande ämnen till mark och vatten. Ett certifieringssystem skulle både kunna bidra till en bättre miljö och stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Ett certifieringssystem bör bygga på ett nära samarbete med näringen. Viktigt förarbete för detta har redan gjorts i de kriterier som utarbetats av Svenskt Sigill och Odling i balans. Vi anser att detta sammantaget skulle ge en större miljömässig vinst än en ensidig satsning på en viss odlingsform. Vi anser att det är viktigt att resurser styrs över till miljöinsatser för att slå vakt om den biologiska mångfalden och förhindra en utarmning av vårt kulturhistoriska arv. Det är viktigt att man tillvaratar de naturliga förutsättningar som finns vad gäller odlingsbetingelser i . Den tätortsnära naturen, såsom parker och allmänna trädgårdar, är också viktig ur perspektivet om ett rikt odlingslandskap. Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker Delmålets nuvarande lydelse: skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängsmark skall utökas med minst 5 000 ha och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna skall utökas med minst 13 000 ha . Regeringen avser att låta införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betesmarker varför vi anser att det är logiskt att det också bör ingå i delmålet. Eftersom det verkar finnas acceptans för kvalitetsaspekten finns ingen anledning att göra framtida övervägande om behovet att se över delmålet. Det är viktigt att markera att delmålet inte enbart skall handla om kvantitet utan också om kvalitet. I samband med EU:s halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken har risken att betande djur skulle minska och därmed hota rödlistade arter i jordbrukslandskapet påtalats. Denna utveckling måste följas och bevarandeåtgärder samt skyddsinsatser vidtas. Det är viktigt att förstå att det betade landskapet är nödvändigt för många arters överlevnad. Att bevara dessa betade landskap kräver att det finns bestånd av betande djur och att det finns en lönsamhet i kött- och mjölkproduktion. Natur- och kulturmiljöupplevelser av exempelvis ängs- och betesmarker har betydelse för livskvaliteten samt bidrar till att göra landsbygden attraktiv. Delmål 2 om småbiotoper Delmålets nuvarande lydelse: Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast skall en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka. Liksom i delmål 1 vore det konsekvent att även här lyfta in ett kvalitetsmål eftersom regeringen är positiv till kvalitetsbegreppet och ämnar ge detta uppdrag. Vi ser det som ett sätt att ytterligare tydliggöra delmålet. Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement Delmålets nuvarande lydelse: Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall öka med . Vi anser att det är viktigt att bevara samt sköta stenmurar, öppna diken och gärdesgårdar med stort kulturbärande värde. Även i detta sammanhang måste kvalitetsaspekten inte kvantitetsaspekten vara avgörande, varför vi har svårt att ställa oss bakom den angivna procentsatsen. Vi anser det dessutom vara av stor vikt att bevarande av kulturbärande element inte förhindrar ett fortsatt rationellt jordbruk i . Därför bör delmålet ändras till: Mängden kulturbärande landskapselement med stort kulturbärande värde som vårdas skall öka. Delmål 4 om växt- och husdjursgenetiska resurser Delmålets nuvarande lydelse: skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . Beträffande växtgenetiska resurser kan delmålet nås, men det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att bibehålla de husdjursgenetiska resurserna. Vi delar regeringens uppfattning och anser det värdefullt och nödvändigt med fortsatta internationella överenskommelser. Vi anser att delmålet kan ha denna lydelse eftersom ett mer detaljerat delmål om hotade arter finns i delmål 2 under det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter Delmålets nuvarande lydelse: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Som vi tidigare angett anser vi att arbetet med den biologiska mångfalden är mycket angeläget och bör intensifieras men vi anser att detta delmål skall flyttas till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader Delmålets nuvarande lydelse: skall ett program finnas för hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara. Det ingår i helhetsupplevelsen av vårt landskap att kulturhistoriskt värdefulla byggnader tillvaratas. Det är dessvärre alltför många liknande byggnader som förfaller och vars arv till omvärlden går till spillo. I svåra ekonomiska situationer har lantbrukare inte alltid haft möjlighet att prioritera detta. Miljökvalitetsmålet visar också på det uppenbara problemet att medan stadsmiljön har mycket starka planverktyg och andra medel för att på lokalnivå säkra kulturhistoriska och arkitektoniska värden samt behovet av grönytor m.m., finns inte motsvarande planeringsverktyg för jordbrukslandskapet. Här markeras t.ex. mark oftast bara ut som jordbruksmark i översiktsplaner men hänsyn tas inte till de olika värden som denna mark innebär. Ofta leder detta också till ett dåligt skydd för marken som sådan men framför allt ett dåligt skydd för olika typer av värden i kulturlandskapet. Detta gäller både kulturella och miljömässiga värden. Det är viktigt att inte få en alltför komplicerad och stel lagstiftning, såsom PBL-lagstiftningen oftast varit, utan hitta nya verktyg för att på ett riktigt sätt få in också jordbrukslandskapet i den fysiska planeringen. Detta skulle då kunna inkludera frågor som bevarandet av viktiga kulturhistoriska byggnader och göra det möjligt att ta ett helhetsgrepp på hela omgivningen och inte bara byggnaden som sådan utan också miljön i dess helhet. Bevarandet av kulturmiljöer inom staden går ju nu alltmer från skydd av enskilda byggnader till ett skydd av sammanhängande miljöer. Det är troligen bra ur kulturperspektiv och dessutom kostnadseffektivt om samma syn läggs på jordbrukets kulturarv så att man får rätt nivå på bevarandet. Ett sådant planverktyg kan också vara viktigt för att få ett samlat grepp på landskapsnivå. Av fastställt miljökvalitetsmål: Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Delmål 1 om skador på mark och vegetation Delmålets nuvarande lydelse: Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall fara försumbara . Nyttjandet av terrängfordon på barmark har ökat väsentligt och särskilt har våtmarkerna tagits i anspråk för denna körning, då man i regel tar sig fram snabbare på våtmarkerna än på fastmarken. Körningarna är delvis helt lagliga men är även till stora delar olagliga. Den snabba ökningen i fråga om skador av barmarkskörning är oroande, och vi efterlyser en bred och omedelbar satsning på att förhindra eller så långt möjligt begränsa ytterligare skador. En annan åtgärd som bör övervägas är ett generellt förbud mot barmarkskörning på våtmarker annat än i vissa undantagsfall. Delmål 2 om buller Delmålets nuvarande lydelse: Buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg skall minska och uppfylla följande specifikation, nämligen att av terrängskotrar i trafik skall uppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än ), buller från luftfartyg skall vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen (1978:594) och inom av nationalparksarealen. bedömer att man inte kommer att nå detta delmål. Trots denna bedömning har regeringen i propositionen inte visat någon handlingskraft på detta område. Beslut om ytterligare faktainsamling togs och ändå har regeringen inte kommit fram till var, under vilka tidpunkter och vem som orsakar bullret. Det är tydligt att regeringen agerar i blindo. Förslag om att reglera fjällflyget, utöver de regleringar som finns , har landat på regeringens bord. Men efter stora protester från bl.a. turistnäringen har regeringen insett det olämpliga i att ytterligare inskränka möjligheten till turistflyg, då faktaunderlaget för förslaget är alltför bristfälligt. Det framkommer tydligt att regeringen inte har kunskap om vilka som står för den stora mängden flygrörelser då man initialt avsåg att ytterligare enbart reglera turistflyget och inte exempelvis viltspaningar och försvarets övningar. Regeringen föreslår nu att ett obligatoriskt rapporteringssystem för flygningar skall införas för att man skall få större kunskap. En kunskap som är angelägen för att kunna gå vidare mot att uppnå delmålet. Vi vill dock understryka att rapporteringssystemet måste byggas upp på ett sådant sätt att de små företagen inte åläggs ytterligare en regelbörda. För att hela skall leva är det en förutsättning att turismföretagen i fjällvärlden får rimliga förutsättningar. Flygturismen i form av fiskeresor och andra turistresor är en viktig del av turismföretagens ekonomi. Även den turism som bygger på det rörliga friluftslivet är viktig för bygden, och eftersom fjällvärlden täcker ett mycket stort geografiskt område finns goda möjligheter att tillgodose olika intressen genom geografisk separation. Vi anser att det med klokt avvägda regelsystem måste gå att stimulera företagsamhet och tillväxt i våra fjällområden och uppnå delmålet. För att uppnå detta är en tät dialog med näringsliv, länsstyrelse och andra aktörer nödvändig. För att finna ett mått på skoterbullret har man angivit att av skotrarna skall uppfylla högt ställda bullerkrav. Vi vill framhålla att detta är ett minimikrav, men att bullerproblemen primärt bör lösas med teknikutveckling och inte genom förbudspolitik. På skoterområdet handlar det om att stimulera övergången från tvåtaktsskotrar som har hög bensinförbrukning och hög bullernivå till fyrataktsskotrar som är tystgående och har mycket lägre bensinförbrukning. Att använda ekonomiska styrmedel för att stimulera övergången till fyrataktsskotrar kan vara en lösning men även andra lösningar är tänkbara. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma senast med förslag till hur delmålet skall uppfyllas. Av fastställt miljökvalitetsmål: Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Vi delar regeringens uppfattning om att målen kan vara svåra att nå, särskilt som somliga av delmålen kan vara sådana att de motverkar varandra. Problemen blir särskilt tydliga i storstadsmiljöerna där uppfyllandet av ett delmål kan leda till problem med andra. Vi ser att här behövs resurser för utveckling av olika typer av åtgärder såsom bullerdämpning men också utveckling kring tystare fordon och en tydligare och bättre förståelse för hälsoriskerna av t.ex. buller, marknära ozon och partiklar. Vidare behövs ytterligare kunskap kring hur man planerar för att även i tätbebyggda områden uppnå en god miljö. Vi anser att det är ytterst viktigt att även tolkningen av miljökvalitetsmålet är realistiskt; det bör också fokusera betydligt mer på begrepp som rör hälsa och miljöpåverkan. Vi ser liksom regeringen ett behov av skönhetsupplevelser och variation men tycker att fokus i miljömålen skall ligga på hälso- och miljöeffekter. Detta för att inte riskera en utslätning av miljömålsarbetet. Vi är tveksamma till regeringens nya förslag om miljökvalitetsmålets innebörd. Det är inte ett egenvärde att användningen av vatten, energi och andra naturresurser minskar. Helt avgörande är hur dessa resurser används. Det är också svårt att definiera begreppet användning. På bör i stort sett all energitillförsel bygga på förnybara energikällor. Delmål 1 om planeringsunderlag skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö som friluftsändamål, samt hur andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, hur energianvändningen skall effektiviseras för att minskas, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Vi anser att planeringsmålet bör renodlas något för att få starkare fokus på rena miljöfrågor. Vi anser vidare att det finns anledning att lyfta in en beredskap för samhällets påverkan av de förväntade effekter som växthuseffekten kommer att ge. I flera av våra expanderade tätorter är trycket på ökad bostadsbebyggelse stort. Främst gäller det storstäderna. Grönområdena på dessa platser är viktiga för välbefinnande och ur stadsmiljösynpunkt. Däremot torde det vara svårt och i vissa fall omöjligt att ytterligare öka grönytan utan att riva befintlig bebyggelse. Delmålet får därför inte tolkas som om en död hand läggs över byggnation i tätorter. Kommunerna själva genom sitt planmonopol är de som är bäst lämpade att avgöra om grönytorna skall öka, minska eller vara oförändrade. Därför bör delmål 1 ges följande lydelse: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för hur den fysiska planeringen skall utformas så att förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och arkitektoniska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur och kulturmiljö som fritidsändamål och andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, hur den fysiska planeringen underlättar för effektiv energianvändning och tillvaratagandet av förnybara energiresurser samt hur man i den fysiska planeringen underlättar för infrastrukturutbyggnad av miljöeffektiv energiproduktion och distribution såsom t.ex. fjärrvärme, hur den fysiska planeringen skall utformas för att ta hänsyn till eventuella effekter av de klimatförändringar som växthuseffekten innebär. Delmål 2 om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Bebyggelsens kulturhistoriska värden skall vara identifierade och ha en långsiktigt hållbar förvaltning. Vi anser att den nya formuleringen av delmål två som regeringen föreslår är bra. Den ger ett öppnare hållningssätt till konflikten mellan förändring och bevarande och innebär en djupare helhetssyn på bevarande av kulturhistoriska värden. Vi tolkar målet så att det inkluderar inte bara bevarandet av miljöer utan också bevarandet av miljöernas historia och spridningen av denna kunskap till berörda parter. Vi inser komplexiteten i delmål 2. Slopande av en explicit procentsats i delmålet kan uppfattas som en ambitionssänkning. Allianspartierna delar inte till fullo regeringens relativa syn på kulturhistoriska värden, utan menar att vissa värden bör ges ett långsiktigt skydd. Vi delar i läns uppfattning att det vore angeläget med någon form av definition av vad som är kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Delmål 3 om buller Delmålets nuvarande lydelse: Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . har tagit upp att större fokus bör läggas på åtgärder som dämpar bullret vid källan. Det är beklagligt att regeringen inte tar tag i detta problem i propositionen. Vi anser att det är fel att endast adressera buller från trafik i delmål 3. Även om trafikbuller är den vanligaste orsaken till bullerstörningar förkommer också andra bullerkällor. Det behövs också en översyn av reglerna och hur dessa utformas. Delmål 3 bör ha följande lydelse: