mot · GT02Sf431 · 2005-10-05 00:00:00 — godkänner förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529). beslutar om ändring av ram för tilläggsbudget , utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar samt anvisar ändrade anslag enligt följande specifikation. 12:2 Mottagande av asylsökande 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden beslutar med följande ändring i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen om fördelning av utgifter på utgiftsområden : UO 8 Invandrare och flyktingar anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen . 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 12:2 Ersättningar och boendekostnader 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen avseende finansieringen av utgifter med anledning av nu föreslagna ändringar i utlänningslagen.1 1Yrkandena 2, 3 och 5 hänvisade till FiU. I samband med utarbetandet av budgetpropositionen har regeringen, och slutit en överenskommelse om flyktingpolitiken. Överenskommelsen innefattar lagförändringar och har budgetära konsekvenser som redovisas i denna motion. Ny prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut Ny prövning av frågan om uppehållstillstånd efter avvisnings- och utvisningsbeslut som inte verkställts Det finns en stor grupp människor i som har fått ett slutligt beslut om avvisning eller utvisning men som ändå inte lämnar landet. Det finns bland dessa även personer som väljer att hålla sig undan myndigheterna, dvs. Detta är en situation som naturligtvis inte är bra, varken för den enskilde eller för samhället. Utgångspunkten för alla myndighetsbeslut måste vara att man skall rätta sig efter de beslut som fattats när ärendet är slutligen avgjort. måste det vara möjligt att kunna ta hänsyn till omständigheter som inträffat efter det att ärendet prövats. Ju som går, desto svårare kan situationen bli. Speciellt gäller detta barn. I proposition 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden föreslogs en ny ordning för prövning av verkställighetshinder. I och med den nya utlänningslag som antogs av upphör den nuvarande ordningen med prövning av s.k. nya ansökningar efter lagakraftvunnet avlägsnandebeslut. skall i stället ex officio pröva nya omständigheter som kommer fram på verkställighetsstadiet. Utlänningen kan också åberopa nya omständigheter som gäller behovet av skydd. En ny prövning av kan då under vissa förutsättningar komma till stånd av frågan om uppehållstillstånd. Syftet med detta förslag är att åstadkomma en tillfällig ordning mellan 1989 och 2005 års utlänningslagar vad avser möjligheterna att få till stånd en ny prövning för vissa grupper som kommit att vistas i och vars avvisnings- eller utvisningsbeslut av olika anledningar inte har verkställts. Livssituationen för denna grupp av människor är ofta mycket svår och särskilt barnen kan drabbas. De grupper som genom denna lagstiftning ges nya och ökade möjligheter att få uppehållstillstånd är dels vissa barnfamiljer, dels personer vars avlägsnandebeslut på grund av förhållandena i mottagarländerna inte bedömts kunna verkställas med tvång. Så kallade Dublinärenden och andra tredjelandsavvisningar omfattas i och för sig av de nya bestämmelserna men torde i flertalet fall inte innehålla sådana omständigheter att ett uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § UtlL aktualiseras. Självfallet kan det också i ett Dublinärende finnas fall där en stark anknytning till uppkommit. Den nya prövningen bör endast avse de fall där det finns lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut som skall verkställas. I de fall där avvisnings- eller utvisningsbeslutet upphört att gälla i enlighet med 8kap. 15 § får utlänningen, som , ansöka om uppehållstillstånd på nytt enligt vanliga regler, varvid dock vid avslag förordnande om omedelbar verkställighet inte får ske. Vid den nu föreslagna förändringen bör prövningen av nya ansökningar om uppehållstillstånd enligt 2kap. 5 b § UtlL upphöra. Det är då lämpligt att redan nu låta ta över hela prövningen av verkställighetshinder på verkställighetsstadiet. Den nya prövningen av frågan om uppehållstillstånd bör kunna initieras dels av utlänningen själv, dels självmant av . bör först och främst pröva om utlänningen har rätt till uppehållstillstånd som flykting eller skyddsbehövande i övrigt. bör dessutom ta hänsyn till om det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen. Så kan exempelvis vara fallet om utlänningens hemland eller tidigare vistelseland meddelat att utlänningen inte kommer att tas emot där. För att mottagarlandets ovilja att ta emot personen skall kunna utgöra ett praktiskt hinder mot verkställighet bör dock krävas att utlänningen själv medverkat så att en verkställighet skall kunna genomföras. skall även beakta om utlänningen blivit så svårt sjuk att det inte går att genomföra en verkställighet. Det är dock inte svårighetsgraden av sjukdomen i sig som skall bedömas utan frågan om det aktuella sjukdomstillståndet utgör ett hinder mot verkställighet i det enskilda fallet. Enligt 2 kap. 5 b § i dess nuvarande lydelse skall pröva huruvida en verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skulle strida mot humanitetens krav. Ett nytt begrepp införs , humanitärt angeläget. Detta får till följd att praxis beträffande tillämpningen av 2 kap. 5 b § UtlL inte längre kommer att gälla. Begreppet får nu en mer vidsträckt betydelse i synnerhet genom att de hänsyn som normalt skall tas till intresset av att upprätthålla en reglerad invandring inte skall göras i samma utsträckning. Har utlänningen vistats i och inte själv medverkat till tidsutdräkten genom att undanhålla uppgifter om sin identitet, är det något som måste beaktas. En orsak till att vistelsetiden i för en del asylsökande har blivit mycket lång är att det har funnits annat än praktiska hinder mot avvisning eller utvisning. Det kan förekomma oroligheter av sådan grad att det inte framstår som rimligt att återsända människor till det aktuella landet med tvång, även om mottagarlandet inte motsätter sig inresa. Barn påverkas ofta i högre grad än vuxna av att leva under osäkra förhållanden. Vad gäller barnens situation uttalade i sin delrapport och utlänningslagen (SOU 1996:115, s. 52) bl.a. följande: Oavsett skälet till vistelsetiden i är väntan på beslut i sig vilket beslut det än handlar om nedbrytande och skadlig för framför allt barnen. Barn i sådana situationer berövas möjligheten att rota sig och de förlorar med tiden sin förmåga att forma sin framtid. Om den verklighet som barn lever i präglas av falska förhoppningar, oro och förtvivlan skapas en svår situation för barnet. Det finns också risk för att barnets kontakt med sin kultur, sitt språk och sitt hemland successivt försvagas. Barnet hamnar i ett vakuum och när avvisningen äger rum upplevs återvändandet som en omöjlighet. Kommitténs principiella utgångspunkt är att långa vistelsetider i inte är till barnets bästa. Vid bedömningen av om en barnfamilj bör beviljas uppehållstillstånd bör särskilt beaktas barns sociala situation och anknytning till liksom risken för att barns hälsa och utveckling skadas, allt under förutsättning att barnet vistats i . Uppehållstillstånd bör få vägras av säkerhetsskäl. Vid prövningen av frågan om uppehållstillstånd skall vidare, liksom gäller vid prövningen av grundärenden, beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. när denna övergångsregel införs bör de som befinner sig i få en möjlighet till prövning enligt den nya bestämmelsen. I avvaktan på att en sådan prövning görs bör verkställighet av avvisnings- och utvisningsbesluten inte äga rum. Den verkställande polismyndigheten måste inför en verkställighet därför kontrollera om det finns ett ärende enligt 2 kap. 5 b § UtlL hos . I ett ärende som rör prövning enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen skall offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Avvisning med omedelbar verkställighet för utlänningar vars beslut om avvisning eller utvisning har upphört att gälla Enligt huvudregeln skall ett beslut ha vunnit laga kraft innan det får verkställas. Vissa beslut är dock verkställbara. får enligt 8 kap. 8§ UtlL förordna att verkets beslut om avvisning får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft, om det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller skall beviljas på någon annan grund. Beslut om omedelbar verkställighet får inte meddelas senare än efter den första ansökan om uppehållstillstånd efter ankomsten till landet, om inte synnerliga skäl talar för detta. I förarbetena till den gällande utlänningslagen (prop. 1988/89:86 s.124f.) anförs följande om förutsättningarna för att en ansökan skall kunna anses uppenbart ogrundad och en avvisning kunna verkställas . Omedelbar verkställighet bör till en början kunna ske om varje risk för förföljelse framstår som utesluten i hemlandet. Så anses vara fallet i fråga om länder där man med säkerhet kan säga att brott mot mänskliga rättigheter eller annan förföljelse inte förekommer. kan det visserligen inte uteslutas att vissa personer i ett land utsätts för förföljelse men det kan inte anses föreligga någon risk för den asylsökande. Omedelbar verkställighet skall således kunna ske om en asylsökande inte åberopar någon annan grund än en som redan har prövats av regeringen beträffande andra personer och då inte har befunnits tillräcklig; det kan gälla exempelvis tillhörighet till en viss religion eller hemvist i ett visst område i hemlandet. Omedelbar verkställighet skall också kunna ske om utlänningen kan återsändas till ett land (ett s.k. första asylland), där han har uppehållit sig före ankomsten till och där han är skyddad mot förföljelse och mot att sändas till ett land där han riskerar förföljelse. I specialmotiveringen (s.199) anförs följande beträffande paragrafens tidsgräns. Starka skäl talar för att den som har vistats i skall få bli kvar här till dess frågan om hans rätt till uppehållstillstånd har prövats slutligt. Detta gäller såväl asylsökande som dem som söker uppehållstillstånd av andra skäl. Det kan emellertid förekomma fall där ett avvisningsbeslut bör få verkställas enligt första stycket även efter tremånadersfristen. För detta skall enligt den föreslagna bestämmelsen krävas att det föreligger synnerliga skäl. Det kan t.ex. vara frågan om en person som uppehållit sig här utan visering och utan att ge sig tillkänna för polisen. Omedelbar verkställighet bör också kunna ske om det visar sig att utlänningen lämnat falska uppgifter i väsentliga avseenden. När frågan om omedelbar verkställighet efter tre månaders vistelse i aktualiseras måste alltid en bedömning göras av den anknytning utlänningen fått till genom vistelsen. En illegal vistelse här bör dock som regel inte anses ge upphov till en sådan anknytning. I och med detta torde det också vara rimligt att räkna med att en utlänning, vars tidigare beslut om avvisning eller utvisning har upphört att gälla, inte tas i förvar enbart på grund av att han eller hon hållit sig gömd. Tidpunkt för ikraftträdande och övergångsbestämmelser De lagändringar som föreslås bör träda i kraft . Ärenden rörande ny ansökan om uppehållstillstånd som kommit in till innan lagändringarna trätt i kraft och som ännu inte avgjorts bör lämnas över till . Det innebär att inte längre kommer att handlägga detta ärendeslag. Eftersom kommer att få ett stort antal ansökningar att pröva enligt de nya reglerna, är det rimligt att anta att verket inte kommer att hinna med alla dessa före ikraftträdandet av den nya utlänningslagen . De ansökningar som verket inte hinner avgöra före detta datum samt de verkställighetsärenden som verket självmant tagit upp till prövning, bör handläggas enligt den nu föreslagna lydelsen. Handläggningen av dessa ärenden bör ske enligt äldre föreskrifter i övrigt, vilket bl.a. har betydelse när det gäller rätten till offentligt biträde samt möjligheterna till överklagande. Ekonomiska bedömningar för utgiftsområde 8 Överenskommelsen innebär att kommer att handlägga ytterligare ett stort antal ärenden. Det kommer att behövas offentligt biträde i ytterligare ett stort antal ärenden, och fler människor än tidigare beräknat kommer att befinna sig i mottagandesystem. Detta medför något ökade utgifter för staten och kraftigt ökade utgifter för staten . Det betyder att förslag om vissa anslag inom liksom ramen för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar i budgetpropositionen behöver justeras. Vi föreslår därför i denna motion ändrade anslag och ramar för utgiftsområdet, jämfört med vad regeringen föreslår i budgetpropositionen och i tilläggsbudgeten . Utgifternas storlek är svåra att bedöma. Flera omständigheter avgör hur stora dessa kommer att bli, bl.a. antalet ärenden som skall prövas. Det är emellertid viktigt att, utifrån de bedömningar som är möjliga att göra, säkerställa ett utrymme för reformens genomförande, med beaktande av utgiftstaken innevarande och . Vi förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som den har befogenhet till eller återkommer till med förslag för att finansiera de ökade utgifterna för staten genom motsvarande minskningar av utgifterna. bör ge regeringen detta till känna. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 b §, 6 kap. 9 §, 7 kap. 3, 11, 15 och 17§§, 8 kap. 8 och 10 §§ samt 11 kap. 8 § utlänningslagen (1989:529)1 skall ha följande lydelse. Om en utlänning skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit laga kraft, får en ansökan om uppehållstillstånd från honom trots vad som föreskrivs i 5 § första stycket bifallas, om ansökan grundar sig på omständigheter som inte har prövats förut i ärendet om hans avvisning eller utvisning och om Om det kommer fram nya omständigheter i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft får , på ansökan av en utlänning eller självmant, trots vad som föreskrivs i 5 § första stycket, bevilja uppehållstillstånd om 1. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här enligt 3 kap. 4 §, eller 1. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här enligt 3 kap. 4 §, 2. det annars skulle strida mot humanitetens krav att verkställa beslutet om avvisning eller utvisning. 2. det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen, 3. det finns medicinska hinder mot att verkställa beslutet, eller 4. det annars skulle vara humanitärt angeläget. Vid bedömningen av om det finns sådana omständigheter som avses i första stycket 4 skall särskilt beaktas om utlänningen har vistats i och avvisnings- eller utvisningsbeslutet på grund av förhållandena i mottagarlandet inte bedöms kunna verkställas med tvång, eller barns sociala situation, vistelsetid i och anknytning till liksom risken för att barns hälsa och utveckling skadas. Uppehållstillstånd får vägras om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller det, med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter, kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Vid prövning av en fråga om uppehållstillstånd enligt första stycket 24 skall det beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. Bestämmelser om att verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut inte får ske finns i 8 kap. 10 § tredje stycket. Av 7 kap. 15 § framgår att inte får upphäva en domstols dom eller beslut om utvisning på grund av brott eller meddela uppehållstillstånd för en person som är utvisad på grund av brott. 6 kap. 9 §3 Beslut om förvar eller uppsikt fattas av den myndighet som handlägger ärendet. Handläggande myndighet är: Handläggande myndighet är: a) från det att en utlänning begär att få resa in i landet och till dess att ett ärende som skall prövas av tas emot av verket eller utlänningen lämnat landet, a) från det att en utlänning begär att få resa in i landet och till dess att ett ärende som skall prövas av tas emot av verket eller utlänningen lämnat landet, b) i och med att en dom eller ett beslut om utvisning enligt 4 kap. 7 § tas emot för verkställighet, b) i och med att en dom eller ett beslut om utvisning enligt 4 kap. 7 § tas emot för verkställighet, c) i och med att ett beslut om avvisning eller utvisning enligt 8 kap. 11 § andra stycket 3 eller ett ärende som lämnas över enligt 8 kap. 17 § tas emot för verkställighet, även om en sådan ansökan som avses i 2 kap. 5 b § görs, c) i och med att ett beslut om avvisning eller utvisning enligt 8 kap. 11 § andra stycket 3 eller ett ärende som lämnas över enligt 8 kap. 17 § tas emot för verkställighet, a) i och med att ett ärende som skall prövas av tas emot av verket och till dess att beslut meddelas eller, i förekommande fall, utlänningen har lämnat landet; överklagas beslutet eller får det verkställas trots att det inte vunnit laga kraft eller på annan grund, är verket handläggande myndighet till dess ärendet tas emot av respektive polismyndigheten, om ärendet överlämnats dit enligt 8 kap. 17 §, a) i och med att ett ärende som skall prövas av tas emot eller tas upp självmant av verket och till dess att beslut meddelas eller, i förekommande fall, utlänningen har lämnat landet; överklagas beslutet eller får det verkställas trots att det inte vunnit laga kraft eller på annan grund, är verket handläggande myndighet till dess ärendet tas emot av respektive polismyndigheten, om ärendet överlämnats dit enligt 8 kap. 17 §, b) i och med att eller regeringens beslut om avvisning eller utvisning tas emot för verkställighet, även om en sådan ansökan som avses i 2 kap. 5 b § görs, under förutsättning att ärendet inte har lämnats över till polismyndigheten enligt 8 kap. 17 §, och b) i och med att eller regeringens beslut om avvisning eller utvisning tas emot för verkställighet, under förutsättning att ärendet inte har lämnats över till polismyndigheten enligt 8 kap. 17 §, och i och med att ärendet tas emot och till dess att beslut meddelas och beslutet, i förekommande fall, tas emot av eller polismyndigheten för verkställighet. När ett ärende tagits emot i det departement som har till uppgift att bereda ärendet, anses regeringen som handläggande myndighet. Beslut i frågor om förvar eller uppsikt fattas av det statsråd som skall föredra ärendet. Beslut att ta eller hålla kvar någon i förvar kan inte fattas av regeringen. Motsvarande gäller beträffande uppsikt. I ett ärende där beslut om inhibition kan meddelas med stöd av 8 kap. 10 § första eller andra stycket skall eller regeringen inte anses som handläggande myndighet innan beslut om inhibition meddelats. I ett ärende där beslut om inhibition kan meddelas med stöd av 8 kap. 10 § andra stycket skall regeringen inte anses som handläggande myndighet innan beslut om inhibition meddelats. får också fatta beslut om att tillfälligt ta en utlänning i förvar eller ställa honom under uppsikt, om det inte finns tid att avvakta den handläggande myndighetens beslut. Beslut med stöd av detta stycke skall skyndsamt anmälas till den myndighet som handlägger ärendet, och denna myndighet skall därefter pröva om beslutet om förvar eller uppsikt skall fortsätta att gälla. 7 kap. 3 §4 beslut i fråga om avvisning eller utvisning samt om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd eller om återkallelse av ett uppehållstillstånd får av utlänningen överklagas till . beslut i fråga om arbetstillstånd eller återkallelse av arbetstillstånd får av utlänningen överklagas till nämnden under förutsättning att frågan om tillstånd har behandlats i samband med ett beslut i fråga om avvisning eller utvisning. beslut i fråga om avvisning eller utvisning samt om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd eller om återkallelse av ett uppehållstillstånd får av utlänningen överklagas till . Beslut om avslag på en ansökan enligt 2 kap. 5 b § får dock inte överklagas. beslut i fråga om arbetstillstånd eller återkallelse av arbetstillstånd får av utlänningen överklagas till nämnden under förutsättning att frågan om tillstånd har behandlats i samband med ett beslut i fråga om avvisning eller utvisning. består av ordförande och övriga ledamöter till det antal regeringen bestämmer. För ordförande skall finnas ersättare. Ledamöter och ersättare för ordförande utses av regeringen. Ordförande och ersättare för ordförande skall vara jurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare eller annan likvärdig erfarenhet. får med eget yttrande överlämna ett ärende till , om ärendet på grund av familjeanknytning eller någon annan liknande orsak har samband med ett ärende enligt denna lag som prövas av nämnden får med eget yttrande överlämna ett ärende till , om ärendet på grund av familjeanknytning eller av någon annan liknande orsak har samband med ett ärende enligt denna lag som prövas av nämnden. Ärenden enligt 2 kap. 5b§ får inte överlämnas till . eller får med eget yttrande överlämna ett ärende till regeringen för avgörande om ärendet inte avser en ansökan enligt 2 kap. 5 b § och om eller får med eget yttrande överlämna ett ärende till regeringen för avgörande om 1.ärendet på grund av familjeanknytning eller någon annan liknande orsak har samband med ett ärende enligt denna lag som prövas av regeringen, 2. ärendet bedöms ha sådan betydelse för rikets säkerhet eller annars för allmän säkerhet eller för rikets förhållande till främmande makt eller mellanfolklig organisation att regeringen bör pröva ärendet, 3.det bedöms vara av särskild vikt för ledning av denna lags tillämpning att regeringen avgör ett ärende som kan antas få betydelse för frågan om uppehållstillstånd för en grupp utlänningar som åberopar huvudsakligen samma skäl till stöd för sin ansökan om uppehållstillstånd, eller 4. det i andra fall än som anges i punkt 3 bedöms vara av synnerlig vikt för ledning av denna lags tillämpning att regeringen prövar ett ärende. När överlämnar ett ärende till regeringen skall verket först sända ärendet till . Nämnden skall med eget yttrande skyndsamt vidarebefordra ärendet till regeringen. Av nämndens yttrande skall framgå vilken uppfattning nämnden har i sakfrågan samt om ärendet bör avgöras av regeringen. Det som sägs i detta stycke gäller dock endast för de ärenden där ett beslut av hade kunnat överklagas till nämnden. Vad som i 5 § föreskrivs om och gäller också regeringen, när den avgör ett överlämnat ärende. Ärenden enligt 2 kap. 5 b § får inte överlämnas till regeringen. Om efter omprövning beviljar en utlänning uppehållstillstånd, får verket upphäva ett beslut om avvisning eller utvisning. Meddelar ett tidsbegränsat uppehållstillstånd utan att upphäva beslutet om avvisning eller utvisning, får detta inte verkställas medan tillståndet gäller. Motsvarande gäller om på grund av en ny ansökan beviljar en utlänning uppehållstillstånd. Om efter omprövning eller prövning enligt 2 kap. 5 b § beviljar en utlänning uppehållstillstånd, får verket upphäva ett beslut om avvisning eller utvisning. Meddelar ett tidsbegränsat uppehållstillstånd utan att upphäva beslutet om avvisning eller utvisning, får detta inte verkställas medan tillståndet gäller. får dock inte upphäva en domstols dom eller beslut om utvisning eller meddela uppehållstillstånd för den som har utvisats genom en sådan dom eller ett sådant beslut. Ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § ges in till och prövas av . Ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § ges in till och prövas av . 8 kap. 8 §8