mot · GT02A310 · 2005-10-03 00:00:00 — Kvinnorna tvekar att skaffa barn och familj på grund av arbetsmarknadsläget, bristen på trygga anställningar och risken att missgynnas under graviditet och föräldraledighet. I yrkeslivet så väljer många kvinnor deltid eller inte så kravfyllda arbeten vilka leder vidare till större utmaningar och bättre betalda arbeten. anser att varken kvinnor eller män ska behöva välja bort familj eller karriär, utan vi måste kräva ett barnvänligt arbetsliv. Många kvinnor har en stark önskan att bli sin egen, starta företag, när man får barn för att man då känner att man kan få flexibilitet och styra sin vardag. Med de förändringar som vi föreslår öppnas den möjligheten även upp för många småbarnsföräldrar. ser att åtgärder mot könsrelaterad lönediskriminering också har balanserande effekt på uttaget ur föräldraförsäkringen. Det finns en stark koppling mellan delat ansvar för barn och hem och ökad jämställdhet. tar män ut av de totala föräldraledighetsdagarna. 6 av 10 män tar inte ut någon föräldraledighet alls . Det är inte bara en förlust för barnet, utan skapar en grogrund till diskriminering av unga kvinnor i arbetslivet. Redan vid anställningsintervjun riskerar kvinnor att bli bortgallrade och få frågan om de planerar att skaffa barn. Och alltför många gravida har fått lämna eller avbryta en provanställning eller har gått miste om en löneförhöjning eller en tidigare självklar förlängning av ett vikariat. Detta visar inte minst anmälningar till JämO och olika fackförbund. När barnet föds så är trenden fortfarande tydlig, kvinnor minskar sin arbetstid medan män jobbar mer. Det har tyvärr inte varit en prioriterad fråga hos arbetsmarknadens parter att se över hur arbetslivet är utformat för småbarnsföräldrar. Det finns lysande exempel på företag som bestämt sig för att skapa ett barnvänligt arbetsliv som visar att det är fullt möjligt. Det är i samhällsdebatten ett ensidigt fokus på vad föräldraförsäkringen spelar för roll för kvinnors situation i arbetslivet medan utformningen av arbetet som gör det möjligt för både kvinnor och män att kombinera familj och arbete kommit helt i skymundan. Fackförbunden har här en mycket viktig uppgift. Om män och kvinnor delar på föräldraansvaret kommer det att leda till en positiv spiral på arbetsmarknaden. Men det är också så att ett barnvänligt arbetsliv skulle leda till en positiv spiral när det gäller uttag av föräldraförsäkringen. Det är kommunicerande kärl. Med fler kvinnor och män som väljer att dela på föräldraledigheten och vård av sjukt barn så kommer arbetsgivare att resonera annorlunda vid anställningar och hitta strategier för hur man på bästa sätt kan organisera verksamheten när både kvinnlig och manlig personal är föräldralediga, eller vill gå ned i arbetstid. Barn, föräldrar och företagen skulle stå som vinnare på detta. Vad som ovan anförts om att underlätta för kvinnor och män att få balans mellan fritid och arbetsliv bör ges regeringen till känna. Familjer har olika behov Diskussionerna om kvotering i föräldraförsäkringen och motståndet mot privata initiativ i barnomsorgen är exempel på förslag som bygger på idén om att alla familjer ska passa in i samma mall, där staten har makten över familjelivet. anser att det är fel väg att gå. vill, tvärtemot den rådande ordningen, stärka varje människas självbestämmande. Vi vill ge människor makt över sitt eget liv och inte detaljstyra människors vardag. För oss handlar det om att stimulera jämställdheten, inte kommendera fram siffror som ser bra ut i statistiken. Alla familjer ser olika ut och har olika behov. Därför är det viktigt att ge utrymme för individuella lösningar. För att stimulera fler familjer att dela föräldraförsäkringen vill vi höja taket i föräldraförsäkringen. För att fler barn ska kunna få mer tid med sina pappor behövs det arbetsgivare som inte motarbetar utan stöder och som värdesätter personal som varit föräldralediga. Det krävs också ett samhälle där det är en självklarhet att pappor och mammor delar på föräldraansvaret men också på glädjen och stoltheten. Under graviditeten är man som blivande förälder öppen för hur man ska vara och hur det ska bli när barnet föds. Man söker som förälder både kunskap och förebilder för hur man ska klara av uppdraget. Om man då får kunskap om hur valen man gör när barnet föds får för effekter livet ut så är det fler som skulle göra ett medvetet val än vad det är . Det finns föräldrautbildningar på en del håll i landet som visar på hur stor betydelse delat ansvar har inte bara för barnet utan även för en hållbar relation mellan föräldrarna. Vi föreslår därför att man ska sprida goda exempel till hela landet. har också studiecirkelmaterial där man som förälder får växa in i ansvaret tillsammans med andra föräldrar. Folkbildningen är en oprövad väg för att nå båda föräldrarna och därmed nå ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen. Utbildning, vägledning och information ger kunskap, och kunskap är bättre än kvotering för att ändra attityder. Genom en lagstiftning och en samhällsorganisation som prioriterar och premierar den offentligt drivna barnomsorgen värnas statens makt över barnfamiljerna och hur omsorgen om barnen ska se ut. vill se en barnomsorgsreform som utgår från varje barns individuella behov och varje familjs unika förutsättningar och önskemål. Om familjerna fick större makt över de offentliga resurserna till barnomsorgen och en reell frihet att välja sitt eget alternativ, skulle sannolikt efterfrågan leda till att utbudet av barnomsorgsformer skulle se helt annorlunda ut . Istället för offentlig likriktning skulle vi få en mångfald av offentliga, privata och kooperativa barnomsorgsformer. Med ökad mångfald kan föräldrarna känna större trygghet eftersom de själva har fått välja den lösning som passar bäst för deras barn, deras familj och arbetssituation. vill ge barnen mer tid med båda sina föräldrar genom: Det finns många goda exempel på föräldragruppskoncept med goda resultat, de ska spridas vidare och på det viset ge föräldrarna kunskap om betydelsen av deras val när barnet föds. Höjt tak i föräldraförsäkringen Taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 basbelopp vilket innebär att valfriheten för familjerna ökar, dessutom vill vi höja grundnivån i föräldraförsäkringen till per dag. Kraftigt höjt barnbidrag för barn i åldern För att skapa ökad valfrihet för familjerna vill ge föräldrar laglig möjlighet och bättre ekonomiska förutsättningar att gå ned i arbetstid när barnen är små genom kombinationen av rätt till halvtidstjänstledighet och en kraftig höjning av barnbidraget till barn i åldern 14, från dagens till . Mångfald av barnomsorgsformer genom barnomsorgspeng En reell valfrihet är en grundbult i familjers självbestämmande och förutsätter en mångfald. Därför vill införa en barnomsorgspeng. Olika omsorgsformer, som t.ex. privat eller kooperativ, ökar mångfalden och stimulerar utvecklingen. Makten över barnomsorgen ska flyttas till föräldrarna. företagens rätt att teckna tilläggsförsäkringar tecknar vissa företag egna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen för att garantera att deras anställda får möjlighet till en högre ersättning när de är föräldralediga. Fackförbundens möjlighet att inskränka företagens möjlighet att teckna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen måste lagstiftas bort. Föräldraskap ska inte diskrimineras Lika självklart som det är att ingen ska diskrimineras på grund av kön, etnicitet eller sexuell läggning, lika självklart ska det vara att ingen ska behöva diskrimineras på grund av att man är gravid eller har tagit ut föräldraledighet. Därför vill vi att uppsägningstiden för den som blir uppsagd under sin föräldraledighet ska börja löpa först när arbetstagaren återgått till arbetet. Vad som ovan anförts om att öka barnfamiljers valfrihet bör ges regeringen till känna. Våldet mot kvinnor måste upphöra anmäldes det 22400 misshandelsbrott mot kvinnor (vilket bedöms vara av det faktiska antalet, eftersom mörkertalet är stort). Trots det har regeringen ingen handlingskraftig plan för att motverka mäns våld mot kvinnor. Sanningen är att regeringens egna utredare fullständigt dömer ut det arbete som görs för att motverka våld mot kvinnor och menar att det saknas både pengar och kunskap och att 90-talets kvinnofridsreform varit ett slag i luften. Mäns våld mot kvinnor är fortfarande ett lågprioriterat, förminskat problem hos myndigheterna. De myndigheter som 1998 fick i uppdrag att bekämpa våldet har i allmänhet gjort för lite eller inget alls. Istället för att se till att det finns tillräckligt med resurser för att hjälpa de utsatta kvinnorna, väljer regeringen att nöja sig med att prata om problemen. Kvinnojourerna runt om i landet är ett utmärkt exempel på när samverkan mellan det civila samhället, det offentliga och det privata fungerar som bäst, till stöd och hjälp för den enskilde. Det är något som vänsterkartellen vill bryta genom att förstatliga kvinnojourerna. För är det självklart att inte ta ifrån det civila samhället en uppgift som det sköter bra, utan istället uppmuntra den utvecklingen och bidra med stöd för att utveckla en väl fungerande verksamhet. Två exempel på hur det civila samhället agerat och gjort skillnad är Piteåuppropet som jobbat för kvinnofrid samt eget mansnätverk. Våldet mot kvinnor är ett människorätts- och folkhälsoproblem där ingen får smita undan sitt ansvar. Det är inte acceptabelt att kvinnor och barn ska behöva leva med hot om våld och inte kunna känna sig fria. Det är bara den som slår som ska känna skuld för att kvinnor misshandlas, men alla individer både kvinnor och män har ett ansvar för att uppmärksamma våldet mot kvinnor och aktivt göra något åt det. vill förhindra våld mot kvinnor genom: Ökad utbildning och kompetens Myndigheter och myndighetspersoner som kommer i kontakt med hotade eller misshandlade kvinnor måste ha en stor kunskap om deras situation och förmåga att sätta sig in i vad de utsatta kvinnorna varit med om. Därför behöver insatserna för att utbilda och fortbilda myndighetsföreträdare öka. Mer forskning om mäns våld mot kvinnor I den forskning som finns är ofta fokus på den kvinna som blivit misshandlad. Men för att långsiktigt kunna förebygga och motverka våld mot kvinnor krävs en ökad kunskap inte bara om brottets effekter på offret, utan också om gärningsmannen, som ofta är en man. Därför behöver vi ökad forskning om män som misshandlar, om metoder och utveckling av hur män som misshandlar ska behandlas. För att kunna bryta det negativa beteende män som utövar våld mot kvinnor hamnat i ska behandling ingå som en naturlig del av strafftiden. Stärkta kvinno-, mans- och brottsofferjourer Brottsofferjourerna är av stor betydelse för de drabbade eftersom de erbjuder någon att tala med, praktisk hjälp i kontakter med myndigheter och försäkringsbolag och stöd vid rättegångar. Vi vill att både kvinno- och mansjourerna samt brottsofferjourerna ska stärkas. Rätt till bättre skydd Rätt till skydd, förtursbostad och ekonomiskt bistånd är tre viktiga bitar som ofta inte fungerar i praktiken. Det ekonomiska biståndet måste sättas i samband med skyddsbehovet eftersom det är viktigt att kvinnan inte är ekonomiskt beroende av den man som misshandlar eller hotar henne. Jourerna står för den akuta verksamheten, men det krävs också ett arbete som syftar till att förhindra mer våld . Det krävs att man för mannen både synliggör, verklighetsgör och allvarliggör våldet som ett problem, så att mannen ser och förstår och tar ansvar för sitt eget våld, för att då också kunna bryta ett destruktivt beteende. Det krävs också åtgärder för att kunna hjälpa kvinnan vidare och inte acceptera ett destruktivt förhållande. Det finns en del experter knutna till kvinnojourerna och det finns även arbete i mansjourer för att möta männen, men det är långt från tillräckliga insatser på området. Även barn är en grupp som ofta glöms bort helt och hållet. I finns ett program, Alternativ til vold, som arbetar mycket framgångsrikt med misshandlande män. De allra flesta fullföljer programmet, och det är en låg återfallsfrekvens. Man ser också att med ytterligare resurser så har man i detta arbete också god kunskap som är en god grund för ett förebyggande arbete i skolor och föräldragrupper. Trygghetspaket för hotade kvinnor Hotade kvinnor ska ha tillgång till trygghetspaket och larm. kan hotade personer få stå i kö för att få skyddsutrustning, vilket är oacceptabelt. Även annat skydd såsom hundar och livvakt bör finnas för den som har behov av det. Förändrat arbetssätt och kortare handläggningstider Direkt vid anmälan av misshandel i nära relationer, på stationen eller när polis kommer till brottsplatsen och i sjukvården, så ska den misshandlade bemötas på ett förtroendefullt sätt, skador konsekvent dokumenteras för att senare stödja vittnesmålen och korta ned polisens och åklagares handläggningstider. Fler poliser och åklagare bör ha möjlighet att samverka och specialisera sig på att utreda våld i nära relationer. Flera särskilda familjevåldsenheter inom polisen bör inrättas. Brotten mot liv och hälsa är den mest förkastliga typen av brottslighet, och det bör synas i straffskalorna. är maxstraffet för brott som t.ex. grovt sexuellt övergrepp mot barn, grovt barnpornografibrott våldtäkt. Detta kan jämföras med straffet för grovt bokföringsbrott, grovt försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning eller grov oredlighet mot borgenärer där maxstraffet också är . menar att detta inte är förenligt med det allmänna rättsmedvetandet. Det måste finnas en övergripande syn på hur vi värderar mänskliga rättigheter, exempelvis rätten till sin egen kropp, och detta bör lysa igenom i lagstiftningen. Straffskalorna ger signaler till samhället om snedvridna prioriteringar. En ny brottsparagraf för att skydda barn som bevittnar våld Vid våldsutövning inom familjen försiggår psykisk misshandel av barn som tvingas leva med att förälder eller syskon blir slagna eller hotas. Det är dock svårt att lagföra denna typ av barnmisshandel, eftersom det som inte uttryckligen är förbjudet inom straffrätten inte heller kan utgöra ett brott (inget straff utan lag). Därför bör en ny brottsparagraf införas i om sådan psykisk misshandel. Att barn som tvingas leva med våld inom familjen även i lagens mening ska anses utsättas för psykisk misshandel. Det är viktigt att skyddsåtgärder i fall av misshandel i hemmet tar sikte på att begränsa förövarens rörelsefrihet, snarare än att inskränka den drabbades livsutrymme. Därför måste överträdelse av besöksförbud leda till hårda och skyndsamma åtgärder. Om risken för brott mot förbudet bedöms som stor, eller om det finns andra viktiga skäl för åtgärden, bör elektronisk övervakning, exempelvis fotboja, kunna användas. Den misstänkte måste också kunna häktas vid en överträdelse för att offret ska kunna få ett bättre skydd . Vad som ovan anförts om att stoppa mäns våld mot kvinnor bör ges regeringen till känna. Systemfel som också slår mot kvinnor När en kvinna misshandlas i en nära relation så är det inte slut efter slaget och anmälan. Även när det gäller överfallsskydd i hemförsäkringar, att skadestånd vid övergrepp ingår i bodelning, svårigheterna att få ut tilldömt skadestånd till att bankerna kan vägra bodelning om de så önskar gör att mannen kan fortsätta att utöva sin makt och kontroll över kvinnan. Det finns mycket kvar i vår lagstiftning och regelverk som måste ses över med utgångspunkt i det maktspel som finns mellan två parter i ett destruktivt förhållande. Lagstiftningen måste vara utformad så att den inte förstärker den starkes rätt utan istället stöder den utsatta parten. Därför kräver vi en total översyn av svensk lagstiftning som rör regleringen mellan makar och sambor. Vad som ovan anförts om att det behövs en total översyn av svensk lagstiftning som rör regleringen av privatekonomisk karaktär mellan makar och sambor bör ges regeringen till känna. Rättighet till sin egen kropp Varje individ, kvinna som man, ska ha rättigheten till sin egen kropp. Ingen ska bli tvingad att göra något hon eller han inte har givit sitt samtycke till. Sexualiseringen av det offentliga rummet måste motarbetas. ska sträva efter ett samhälle där var och en har rätt att vara och se ut som hon/han vill. Alltfler flyktingar kommer till från länder där könsstympning praktiseras. För att kunna ta hand om dessa kvinnor, och i vissa fall barn, behövs ökad kunskap bland myndighetspersoner och personal inom vården. Över 20 miljoner illegala aborter sker i världen. Kvinnors möjlighet till fria och säkra aborter är fortfarande mycket begränsade i många länder. anser att abort ska räknas som en rättighetsfråga och inte som en välfärdsfråga. Sexuell och reproduktiv hälsa bör betraktas ur ett makt- och rättighetsperspektiv för att inte hamna inom ett smalt sjukvårdsfack. I får aborter endast utföras på kvinnor som är svenska medborgare eller bosatta i . Enligt den lag som finns så gäller följande: om en utländsk kvinna blir gravid i en svensk säng med en svensk man är abort tillåtet, men om en utländsk kvinna blivit gravid i ett hem utanför tillåter inte lagen att abort utförs här i . När det gäller annan sjukvård finns det möjlighet att ta emot människor från andra länder, men inte när det gäller abort. Lagen stoppar kvinnor från länder med strängare lagstiftning att få aborter utförda i , även om sjukvårdspersonal i t.ex. utfört aborter på kvinnor från andra länder. anser att det är fel att lagen inte tillåter aborter för utländska kvinnor i vårt land och vill tillåta fria och säkra aborter för utländska kvinnor i . Detta bör ges regeringen till känna. Enligt uppskattningar kommer ca 500 000 kvinnor som offer för människohandel till någon av EU:s medlemsstater. Enligt FN blir mellan 700 000 och 2 miljoner människor offer för människohandel . Människohandeln kan ekonomiskt jämföras med den internationella drog- och vapensmugglingen. FN har uppskattat att de kriminella grupperna tjänar ca på handel med kvinnor. I har flera länder legaliserat prostitution. Trafficking och prostitution är båda delar av samma problem. Handeln med kvinnor och barn är i högsta grad verklighet i . Att detta sker är för att det finns en efterfrågan, någon är beredd att betala. I kampen för legalisering finns det starka krafter med stora ekonomiska intressen bakom. Därför måste de goda motståndskrafterna mobilisera och ta strid för kvinnors och barns mänskliga rättigheter. vill bekämpa prostitution och människohandel genom: Det behövs hårdare kontroll vid våra gränser och punktmarkering på de kriminella organisationer som smugglar. Ökade insatser krävs för att komma till rätta med den ökade människohandeln. För detta krävs fler särskilda enheter inom polismyndigheten som har specialkompetens för att arbeta med prostitution och trafficking. har, genom undertecknandet av människohandelsprotokoll, förbundit sig att ställa människohandlarna inför rätta och vidta åtgärder mot den organiserade brottsligheten. Ökade befogenheter för tullen Tullen bör få ökade befogenheter att ingripa vid misstanke om människosmuggling och illegal invandring. Tullen bör ha befogenhet att ingripa mot smuggling över hela yta och inte bara vid gränsen, såsom fallet är . Ett system med möjlighet till tullkontroll i hela skulle medföra en smidigare gränspassage för det legala handelsflödet. Tullen bör även ha rätt att begära legitimation vid tullkontroll för att kunna effektivisera tullens arbete och förhindra människohandel. anser att såväl barn som vuxna som utsatts för människohandel för sexuella ändamål i ska ha rätt att få permanent uppehållstillstånd. menar att den som i ond tro haft sexuellt umgänge med tvångsprostituerad ska kunna dömas för våldtäkt istället för sexköp som är fallet med dagens lagstiftning. Män som direkt medverkar till att förstöra en annan människas liv ska inte kunna fly från sitt ansvar och skylla allt på människohandlarna. Forskning för ökad kompetens Förskningsinsatser måste stimuleras för att utveckla metoder och öka kompetensen hos de myndigheter och organisationer som kommer i kontakt med prostituerade och offer för människohandel. Forskningen ger också ett viktigt fakta- och statistikunderlag för både beslutsfattare och opinionsbildare. Vad som ovan anförts om att arbeta för att prostitution och människohandel upphör bör ges regeringen till känna. Stärk kvinnors rättigheter i vården I ett flertal rapporter har visat hur kvinnor systematiskt diskrimineras i vården, omsorgen och inom . En man med hjärtinfarkt eller kärlkramp har högre chans att få en hjärtoperation än en kvinna med samma diagnos. Män får både nyare och dyrare läkemedel mot magsår, depression och höga blodfetter. Och sjukdomar som män oftare drabbas av, som hjärt-kärlsjukdomar, har traditionellt prioriterats högre forskningsmässigt än de sjukdomar som kvinnor får, t.ex. kroniska smärttillstånd som reumatism. Dessutom är det så att när det gäller t.ex. kranskärlsoperationer missgynnas äldre systematiskt och drabbar därmed oftare kvinnor än män eftersom kvinnor i genomsnitt har en längre livslängd. Det är inte acceptabelt att kvinnor och män som är i behov av vård och läkarhjälp bemöts så olika när behovet av hjälp är som störst. Än värre blir det när diskrimineringen blir dubbel, för den kvinna som prioriteras lägre i vården både för att hon är äldre och för att hon råkar vara kvinna. Också i vården och omsorgen är mannen och mannens behov norm. vill stärka kvinnors rättigheter i vården och omsorgen genom: Patientens möjligheter att utöva självbestämmande och vara delaktig i vården måste öka. Därför bör befintliga lagar som definierar patientens rättigheter samlas i en särskild patienträttighetslag. är det enda land i som inte har en sådan lag. Lagen bör precisera medborgarens rätt till behandling, valfrihet, tillgänglighet, information (t.ex. vad avser rätt att ta del av ), bemötande, hur ansvar för eventuella brott mot patientens rättigheter och säkerhet kan utkrävas samt tydligt stadga att män och kvinnor ska bemötas på ett likvärdigt sätt i vården. Ett nationellt hälsonät och individuella hälsopass Det är glädjande att ett läkemedelsregister nu inrättas. Det gör det möjligt för läkare och berörd vårdpersonal att informera sig om vilka andra läkemedel en patient har fått sig tillskrivna, och på så vis lättare motverka övermedicinering och förutse eventuella biverkningar. Det är särskilt viktigt för kvinnor, eftersom kvinnor oftare än män rapporterar biverkningar av olika medicinska preparat. Det bör också användas till att analysera systematisk diskriminering av kvinnor i läkares förskrivning av medicinska preparat. förslag om ett nationellt hälsonät samt personliga hälsopass ger ytterligare redskap, såväl för den enskilde att förstå och bli delaktig i sin hälso- och vårdsituation som för att underlätta en förbättrad forskning kring hur män och kvinnor behandlas i vården, behandlingsmetoders effektivitet med avseende på kön osv. Ökade forskningsresurser för jämställd vård Den medicinska forskningen har traditionellt varit oerhört fokuserad på mannens sjukdomsbild och sjukdomar som män får oftare än kvinnor. Därmed har också forskningen kring behandlingsmetoder och medicinska preparat styrts i samma riktning. anser att det är tid att öka anslagen till forskning på sjukdomar som oftare drabbar kvinnor och på kvinnors sjukdomstillstånd och mediciner och deras verkan på kvinnor. Vad som i motionen anförts om att kvinnor och män ska behandlas lika i vård och omsorg bör ges regeringen till känna. Minska ohälsan i arbetslivet Kvinnor betalar ett högt pris för bristande jämställdhet i arbetslivet genom nedsatt hälsa, sjukskrivning och förtidspensioner. Antalet sjukskrivna eller förtidspensionerade är fortfarande mycket högt. Värst är utvecklingen när det gäller kvinnor. Just nu ser sjukskrivningarna ut att minska, men det beror till stor del på regeringens sätt att lösa problemet genom att överföra sjuka till förtidspensionering.