mot · GT02Sf336 · 2005-10-04 00:00:00 — 4Integrationspolitik och generella insatser9 5Allas rätt till arbete11 5.1Bekämpa diskriminerande strukturer på arbetsmarknaden12 5.3Invandrade kvinnors utestängning och underordning14 6Allas rätt till bostad17 6.5Anvisning av lediga bostäder19 7Allas rätt till utbildning19 7.2Faran med fristående skolor20 7.6Skolans roll för att motverka rasism och främlingsfientlighet22 11Institutionell rasism och myndighetsdiskriminering26 11.2Brott med rasistiska motiv27 12Politiskt deltagande och makt28 12.3Information om demokratins möjligheter och gränser29 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenskundervisningen skall starta och att den inte avbryts förrän ärendet är prövat i samtliga instanser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökandes betyg skall ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning eller yrkesrelaterad praktik ges utan dröjsmål för att möjliggöra för arbete.1 begär att regeringen lägger fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ansvar för att skapa meningsfull verksamhet med kulturell eller hälsofrämjande inriktning både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för dem som har eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer måste vara en central del av arbetsmarknadspolitiken.2 begär att regeringen skall återkomma till med förslag på hur turordningsreglerna kan förtydligas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska insatser för invandrade med utländsk examen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för aktivitetsstöd med avseende på ersättning vid tilläggsutbildning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ser över hur sanktionsmöjligheterna gentemot arbetsgivare som diskriminerar bör preciseras.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet så att facklig organisation ges talerätt till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad översyn av hur diskriminerande praktiker i rekrytering och arbetslivskarriär kan motverkas genom utvecklade rekryteringsrutiner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att styrkt tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet skall räknas som merit vid alla offentliga anställningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening att Ams bör ges i uppdrag att implementera lagen om allmän platsanmälan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ser över hur tillsynen vad gäller lagstiftningen om allmän platsanmälan bäst bör genomföras och i detta sammanhang beakta möjligheten att införa sanktioner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppdrag att utarbeta ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Ams i regleringsbrev bör ges ett förtydligat uppdrag utveckla metoder för att projektverksamhet såväl som ordinarie verksamhet skall inriktas även gentemot kvinnor med utländsk bakgrund samt att det till detta uppdrag skall finnas ett tydligt återrapporteringskrav.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsvidareanställningar som norm.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handledare som arbetsmarknadspolitisk insats för invandrade.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att skapa mötesplatser med mentorer för invandrade som vill starta eget företag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att närmare se över inträdeskraven i arbetslöshetsersättningen, dess konsekvenser för invandrade samt lägga fram förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över hur reglerna för ansvaret för rättegångskostnader i diskrimineringsmål kan ändras i syfte att undanröja risken att kostnadsansvaret utgör en processavhållande faktor.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en plan bör upprättas för att integrera människor från etniskt segregerade bostadsområden på samma sätt som gjorts för dem som invandrat till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utvecklat boendeinflytande.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behöver utvecklas kommunala boendeplaneringsprogram som tar hänsyn till de sociala, ekologiska och feministiska perspektiven i boendet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa avgiftsfria bostadsförmedlingar vilka skall omfattas av en stärkt diskrimineringslagstiftning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra bostadsanvisningsrättslagstiftningen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör se över möjligheterna att införa ett investeringsbidrag för ombyggnader av bostäder.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar bör representeras i lokala skolstyrelser.1 begär att regeringen återkommer med förslag om ändring i skollagen i enlighet med vad i motionen anförs om vetorätt vid godkännande av en ny fristående skola.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör avslå ansökan om bidrag till fristående konfessionella skolor.1 tillkänna ger för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsprincipen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad tvåspråkig utbildning från förskolan t.o.m. gymnasiet och i övrigt vad som anges om stärkt modersmålsundervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av sfi-undervisningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ser över invandrades studieekonomiska situation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkhögskolorna bör få behörighet till sfi-undervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behörighetskrav för lärare i sfi.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering ur såväl ett historiskt som ett sociologiskt perspektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mångkulturkonsulenternas uppgift att ta till vara invandrade kvinnors kulturella kompetens och erfarenheter.5 tillkännager för regeringen om sin mening vad i motionen anförs om tillgången till gratis samlingslokaler.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i kommande översyn i samband med förnyelse av sändningstillståndet bör understryka skillnaden mellan integration och assimilation liksom mångspråkigheten som ett grundläggande värde i samhället.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara och utveckla mångfalden av kultur- och debattidningar som finns, inklusive invandrartidningar och radio.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att public service i anställnings- och programpolicy verkar för att vara en spegelbild av befolkningen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i arbetet med att utveckla mål och indikatorer för integrationspolitiken uttryckligen använder målet: Skillnaden i pensionsutfall mellan utrikes födda pensionärer jämfört med pensionärer som är födda i skall minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge ett uppdrag till som syftar till att fler äldre skall få vård på sitt eget språk.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bättre ta till vara kompetensen hos vård- och omsorgspersonal med utländsk bakgrund.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla mötesplatser för social samvaro.7 tillkännager för regeringen som sin mening att bör få i uppdrag att fördjupa studien om utrikesfödda och återkomma med förslag på åtgärder.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt regeringen att utforma åtgärder som stimulerar landstingen att öka antalet primärvårdsenheter i s.k. utsatta områden samt att se över tecknande av vårdavtal med läkare som är verksamma i dessa områden.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta ansträngningar för att öka rekryteringen av medarbetare med utländsk bakgrund inom åklagar- och domstolsväsendet.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en offentlig jämförande studie av om rättstillämpningen skiljer sig åt när det gäller personer med invandrar- eller minoritetsbakgrund och etniska svenskar.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt fortsätter sitt arbete för att öka rekryteringen av personer med utländsk bakgrund och då särskilt kvinnor till utbildning och anställningar inom polisväsendet.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidareutbildning och handledning i kulturkompetens skall vara givna inslag i polisens verksamhet.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatserna vad gäller rasistisk såväl som vitmaktrelaterad brottslighet.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över mönstringsprocessen och befattningskraven i syfte att förbättra möjligheter för ungdomar med invandrarbakgrund att mönstra och skrivas in för tjänstgöring med värnplikt.9 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i regelverket som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval, folkomröstningar och Europaparlamentsval efter samma grund som i kommunala val.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgiften för att söka svenskt medborgarskap skall tas bort när det statsfinansiella läget så tillåter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för vuxen- och sfi-undervisningen tydliggöra demokratins möjligheter och gränser samt att särskilt informera om situationen för personer med utländsk bakgrund i samhället och om det skydd som lagstiftningen mot diskriminering ger.1 1 Yrkandena 2, 2837 och 57 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 511 och 1321 hänvisade till AU. 3 Yrkande 12 hänvisat till FiU. 4 Yrkandena hänvisade till BoU. 5 Yrkandena 3840 och 42 hänvisade till KrU. 6 Yrkandena 41 och 55 hänvisade till KU. 7 Yrkandena 4448 hänvisade till SoU. 8 Yrkandena 4953 hänvisade till JuU. 9 Yrkande 54 hänvisat till FöU. är inte ett rättvist samhälle. En liten elit vita, medelålders män med makt och höga inkomster lever väl, medan majoriteten av befolkningen på olika sätt drabbas av diskriminering, underordning och sämre villkor. Kvinnor är systematiskt underordnade män och klassklyftorna fortsätter att öka. Att leva i med utländsk bakgrund innebär för många en verklighet eller erfarenheter av att sakna rätt till arbete, värdighet och framtid. mål är ett samhälle där varje människa kan försörja sig själv genom arbete, påverka sin livssituation, hysa en berättigad tilltro till samhället och dess institutioner och känna hopp . Det är detta som kännetecknar ett integrerat samhälle. Integration är ett led i kampen för ett demokratiskt samhälle där alla människor har samma rättigheter och skyldigheter. Detta ställer krav på omfattande samhällsförändringar och att den nuvarande maktordningen bryts en utveckling som den stora majoriteten av oss, invandrade och infödda, kvinnor och män, skulle tjäna på. De lösningar vi ser är på många sätt oupplösligt sammanbundna med kampen mot klassamhället och för kvinnors rättigheter. är ett feministiskt parti och arbetar för att bryta kvinnors systematiska underordning. är ett socialistiskt parti och vill avskaffa det ekonomiska system där fåtalet har makten över de stora företagen och ekonomin. är också ett antirasistiskt parti som tar kamp för att bryta den etniska diskrimineringen och ge varje människa kraft och möjlighet att förverkliga sina drömmar oavsett bakgrund. Parlamentariskt betyder det att vi lägger förslag som syftar till att flytta fram arbetarklassens positioner, stärka kvinnors ställning och bryta den etniska diskrimineringen. Framgångarna för högerextremism och rasistiska partier i är oroväckande, och framväxten av rasistiska partier i ställer krav på en bred tvärpolitisk och utomparlamentarisk front för att bekämpa dessa partiers tillträde till parlamentariska rum. Lika illavarslande som dessa partiers framväxt är att etablerade partier också i är beredda att överta rasistiska partiers problemformuleringar och förslag för att vinna kortsiktiga opinionsvinster. För är allas rättigheter kvinnors och mäns, inföddas och invandrades mänskliga rättigheter. Dessa är ovillkorliga och får inte ifrågasättas eller inskränkas med hänvisning till religion, tradition, ekonomi eller föreställd normalitet. De får inte heller begränsas därför att de skulle anses strida mot den politiska och ekonomiska elitens intressen. Alltför länge har integrationspolitiken i inriktats på insatser riktade till dem som ställts utanför. Integration har i bästa fall varit inriktad på att höja levnadsnivån och det ekonomiska och demokratiska utrymmet för människor med utländsk bakgrund till samma nivå som majoritetssamhället i övrigt. menar att det nu är dags att på allvar ifrågasätta de maktens privilegier som upprätthåller invandrade kvinnors och mäns utestängning och underordning när det gäller bostäder och utbildning såväl som arbetsmarknaden. På samma sätt som integrationspolitiken fokuserat på utestängning och underordning bör även privilegier och överordning ifrågasättas. Viktiga erfarenheter finns att lära av den feministiska kampen. På samma sätt som jämställdhetspolitiken behöver utrustas med feministiska verktyg för att utmana patriarkatet, måste integrationspolitiken bli antirasistisk för att kunna bekämpa de diskriminerande strukturer som upprätthålls av dem som innehar privilegierna. menar att det är dags att på allvar ställa krav på att integrationspolitiken skall omfatta alla som bor i . Lika självklart som det är att ifrågasätta rimligheten i att bo sju personer i en etta borde vi också ifrågasätta varför det kan anses självklart att bo ensam i en sjurumsvåning på . Lika självklart som att ställa frågan varför invandrade inte kommer in på arbetsmarknaden borde det vara att ifrågasätta varför en liten grupp företagsägare kan fortsätta att tjäna på att låta detta ske. Det är dags att ifrågasätta den verkliga segregation som återfinns i de rika, vita innerstäderna och villaförorterna och koncentrera insatserna på att bryta den segregation som dessa representerar. Det är dags att integrationspolitiken blir antirasistisk. 4Integrationspolitik och generella insatser Det finns egentligen ingen särskild integrationspolitik som på egen hand kan skapa integration utan att beröra andra politiska områden. Kultur, närings- och regionalpolitik, socialförsäkringsfrågor, EU-frågor och demokratifrågor påverkar alla vägen mot det integrerade samhället. Ytterst handlar det om rätten till arbete, bostad och utbildning. Det förutsätter rätten att inte bli diskriminerad; rätten att bli lika behandlad och att ha samma möjligheter oavsett ursprung och hudfärg. Det är också avgörande att vi arbetar utifrån kunskapen att integrationspolitiken påverkas och begränsas av de rådande orättvisorna i . Överallt präglas kvinnors och mäns livssituation av strukturer som överordnar män och underordnar kvinnor. Integrationspolitikens alla delar måste därför präglas av ett feministiskt perspektiv för att bryta den rådande maktordningen. Det finns i en lång tradition av assimileringspolitik, om än ibland outtalad, gentemot grupper av människor som av en majoritet betraktats som annorlunda. Idén om ett gemensamt land, folk och språk har tvingat människor att överta majoritetskulturens identitet för att bli accepterade i . Så skedde med den tidiga arbetskraftsinvandringen och har varit utmärkande för senare tids flyktingmottagande. Integrationen skall börja dag ett, dvs. som en flykting sätter sin fot på svensk mark. När en människa söker asyl i vet vi inte vem som kommer att avvisas och vem som kommer att få stanna. Vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras samt våra förslag för ett förbättrat flyktingmottagande utvecklar vi i separata motioner. Ett värdigt mottagande är en nödvändig förutsättning för att göra tillhörigheten i det nya landet möjlig. Den i är avgörande för att den potential som invandrade har med sig in i landet skall tas till vara. Detta för att möjliggöra för ett snabbt inträde på den reguljära arbetsmarknaden och en likvärdig tillgång till det svenska utbildningsväsendet. måste en flykting vänta till dess att han eller hon fått uppehållstillstånd innan t.ex. betyg översätts och kompletterande yrkesutbildning ges. Det finns familjer som vistas på förläggningar innan de får sina permanenta uppehållstillstånd. Denna nedbrytande väntan inte bara fördröjer, utan även försvårar och försämrar möjligheten till en positiv integration i och kommer att ha negativa konsekvenser för framtida pensionsuttag. har drivit igenom att barn till asylsökande skall ha rätt att gå i skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn. Mycket återstår emellertid att göra för att detta skall fungera tillfredsställande över hela landet. Vi har också drivit igenom att barn till gömda skall ha rätt att gå i skolan. Kommunerna tillförs numera pengar i detta avseende, och en arbetsgrupp mellan , och Socialdemokraterna ser över hur regleringen av detta bäst skall ske för att barnen skall kunna gå i skolan utan att oroas över att de kanske röjer familjens gömställe. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Vår uppfattning är att svenskundervisningen skall starta och att den inte, som fallet ofta är , avbryts förrän ärendet är prövat i samtliga instanser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare skall asylsökandes betyg ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning eller yrkesrelaterad praktik ges utan dröjsmål för att möjliggöra för arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunerna där han eller hon vistas skyldiga att stå för introduktionen. har asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet. Alltfler kommuner säger upp sina avtal med och ytterligare fler minskar mottagningen av flyktingar med permanent uppehållstillstånd. Att flyktingar får vänta på förläggningar i väntan på besked om uppehållstillstånd är redan ett mycket allvarligt problem, och att de sedan blir kvar på förläggningen när permanent uppehållstillstånd beviljats utan att få ta del av svenskundervisning och introduktionsprogram försvårar integrationen ytterligare. Därför måste kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd bli tydlig. Därför bör regeringen lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunerna har också ett vidare ansvar i att skapa en meningsfull tillvaro för de flyktingar som finns i kommunens flyktingmottagning. Centralt för en lyckad integration är att flyktingar skall ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket lite resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor. Det är därför mycket viktigt att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa meningsfull verksamhet med kulturell eller hälsofrämjande inriktning, både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för de som har eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Allas rätt till arbete Ett av de mest avgörande områdena i kampen mot utestängning och underordning är rätten till arbete med lön som går att leva på. Många människor med utländsk bakgrund står utanför arbetsmarknaden. Av dem inom denna grupp som har ett arbete är det många som är överkvalificerade och som har lägre lön än de av sina arbetskamrater som har svensk bakgrund. Den främsta orsaken till detta är diskriminering. Detta är inte bara ett avgörande hinder och kränkande för de individer som drabbas utan också ett allvarligt samhällsproblem. Det är resursslöseri av stora mått att inte ta till vara invandrades kunnande och erfarenheter. Dessutom talar den demografiska utvecklingen för nödvändigheten av att så många som möjligt finns i arbete. Genom arbetets betydelse för individens självkänsla och sociala kontakter påverkar arbetsmarknadsläget även folkhälsan. Mot denna bakgrund måste arbetet med mångfaldsplaner, bristyrkesutbildning, validering av utbildning och erfarenhet förstärkas. kämpar för att försvara kollektivavtalen och förhindra lönedumping. Vidare måste det faktum att vissa arbetsgivare utnyttjar människors utsatthet och anställer svart arbetskraft bekämpas. Alla löntagare skall ha samma rättigheter. Därför måste en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer vara en central och aktiv del av arbetsmarknadspolitiken att skapa riktiga jobb med löner enligt kollektivavtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1Bekämpa diskriminerande strukturer på arbetsmarknaden Föreställningar om att personer med utländsk bakgrund inte är värda lika mycket på arbetsmarknaden genomsyrar hela arbetslivet. Arbetslösheten bland personer med utländsk bakgrund är 23 gånger högre jämfört med personer med svensk bakgrund. En grundbult i den svenska anställningstryggheten är de turordningsregler som förhindrar att arbetsgivaren själv bestämmer vem som skall avskedas vid arbetsbrist. Lagen om anställningsskydd (LAS) reglerar att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms av anställningstidens längd. Vissa arbetsgivare har hittat metoder för att, bl.a. genom omorganisering kringgå turordningsreglerna i LAS. Detta är ett allvarligt hot mot människors grundläggande anställningstrygghet. För att undvika att arbetsgivare manipulerar med turordningskretsar för att göra sig av med exempelvis arbetstagare med utländsk bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på hur turordningsreglerna kan förtydligas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns en myt att invandrade kvinnor och män skulle vara särskilt lämpade att öppna små verksamheter som pizzerior, torghandel eller korvkiosker i egen regi. Detta blir ofta den enda utvägen för många invandrade eftersom de inte får arbete inom de yrken de har utbildning för och många har alltså mer eller mindre tvingats in i eget företagande.