mot · GT02Ub534 · 2005-09-21 00:00:00 — En av de yrkesgrupper som har avgörande betydelse för vår framtid är lärarna. Att ha grundläggande baskunskaper, insikter i samhällets bildningsarv och förmåga att lära nytt är oundgängliga färdigheter i det kunskapssamhälle som redan är här. Om barn och ungdomar ska lyckas i skolan beror i hög grad på lärarnas kvalitet. En central utmaning i skolpolitiken är därför att se till att det finns professionella, kompetenta och engagerade lärare. Den socialdemokratiska regeringens passivitet har lagt grunden för en prognostiserad brist på lärare och för en lärarflykt som späder på lärarbristen. Trenden måste vändas. presenterar här förslag för att göra läraryrket än mer attraktivt. föreslår bl.a. en reformering av lärarutbildningen som sätter barnens kunskapsmässiga och utvecklingsmässiga behov i fokus. Värdegrundsarbete samt mobbnings- och konflikthantering måste ingå i alla lärares utbildning. Verksamma lärare får en tydlig karriärstege. 4Lärare som tänder eldar4 4.1Ska lärarflykten tömma skolorna?5 5.1Värdegrunden skolans bas, människors trygghet7 5.2Den nya lärarutbildningen ...7 5.3 löser inte problemen8 5.4Bra lärarutbildning förklarar finska undret8 5.520 poäng mer ämneskunskaper9 5.6Kunskap om mobbning och konflikthantering9 5.8Verksamhetsförlagd utbildning (VFU)10 5.9Preciserade åldersintervall i lärarutbildningen10 5.10Ställ krav på lärarutbildning och lärarstudenter11 5.11Forskande lärarutbildare, forskande studenter12 7Ny tjänstestruktur, ny professionell organisation16 7.3Lärare, leg. lärare och överlärare17 7.4Lärarssamfundet för professionell utveckling och auktorisation18 8Bättre villkor i skolan18 8.1Vikten av kommunala personalförsörjningsprogram19 8.2Renodla lärarrollen fler kompetenser i skolan19 8.3Fler lärare med utländsk bakgrund20 8.4Huvudansvar för maximalt 15 elever20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarutbildningen skall genomsyras av skolans värdegrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en granskning av innehållet i det allmänna utbildningsområdet (AUO). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det allmänna utbildningsområdet (AUO) inom all lärarutbildning förkortas från tre till två terminer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den överskjutande terminen i lärarutbildningen ägnas åt inriktningsstudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i lärarutbildningen skall ingå obligatorisk utbildning om mobbning och konflikthantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ledarskapsutbildning skall vara en tydlig del av lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett centralt ramavtal för den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om indelning av lärarutbildningen i åldersintervall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig dimensionering av lärarutbildningens olika inriktningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningsinriktade påbyggnadskurser för lärarutbildare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningsinriktade påbyggnadskurser för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den utbildningsvetenskapliga kommittén inom blir ett permanent ämnesråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort kravet på medfinansiering för att erhålla forskningsanslag från den utbildningsvetenskapliga kommittén. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera forskning om relationen mellan teori och praktik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompletterande lärarutbildning för akademiker med examen i relevanta ämnen skall förkortas från tre till två terminer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera framväxten av fler alternativa vägar in i läraryrket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra utbildningen av yrkeslärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av speciallärare och specialpedagoger i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lägga befattningsutbildningen till rektor före tillträde till rektorstjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny tjänstestruktur med biträdande lärare, lärare, legitimerade lärare och överlärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga nya lärare garanteras kvalificerade mentorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en legitimation för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna läraryrkets kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra mer elevvårdande personal i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av hur fler lärare med utländsk bakgrund kan rekryteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föra in krav på kompetensutvecklingsplaner i skollagen. 4Lärare som tänder eldar Den allra viktigaste faktorn för om en elev lyckas är lärarens kompetens lärare som vågar vara vuxna och som ser till att eleverna får kunskaper och färdigheter som varar och vägleder ett helt liv. Lärare är också oftast hängivet lojala mot sina elever och gör sitt yttersta för att hjälpa dem. Utan sådana lärare skulle skolan helt ha kapsejsat av trycket från socialdemokratins och vänsterkartellens nedrustning och totala abdikation från etik och kunskaper. Tack vare dessa lärare att de orkar, att de är professionella och hängivna sin uppgift att ge barn och unga en god kunskapsgrund, har god insikt i bildningsarvet och god förmåga att lära nytt får ändå merparten av våra barn och unga en god framtid. Vi anförtror våra barn till lärare , och i de flesta fall t.o.m. . Därefter ska de ha tillräckliga kunskaper för att klara av att fungera i vårt samhälle. Kunniga och kompetenta lärare på alla nivåer är därför avgörande för en väl fungerande skola. I Klassfrågan En om lärartätheten i skolan framgår att kunniga lärare är den viktigaste faktorn för att elever ska klara skolan bra. Den nyfikenhet på kunskap som läraren lockar fram, det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar har stor betydelse för elevernas framgång eller misslyckande. , tidigare utbildningsminister i , har sagt: Det finns inget vackrare yrke, inte heller något viktigare för landet än lärarens yrke. Åt honom anförtros det dyrbaraste vi har: våra barn. Man kan aldrig tillräckligt säga hur mycket landets framtid beror på kvaliteten hos dess lärare. Det är därför man först måste tillskriva dem den aktning som de förtjänar: Ett land som sänker halten på sina undervisare begår självmord. En ofta använd metafor är om man ska tända en eld hos andra måste man själv brinna. Vi behöver en lärarutbildning som tänder lärarstudenternas eld och arbetsvillkor som håller de yrkesverksamma lärarnas eld levande. Att en stor del av lärarstudenterna väljer att lägga på studier är ett underbetyg för lärarutbildning. På samma sätt är långtidssjukskrivningar ett underbetyg för den socialdemokratiska skolpolitiken. presenterar i det följande ett antal förslag som anger en ny riktning för utvecklingen på lärarområdet, baserat på den stora vikt vi tillmäter detta yrke. 4.1Ska lärarflykten tömma skolorna? Det råder brist på lärare i den svenska skolan. Enligt prognoser kommer denna situation att förvärras om inget görs. Tre faktorer bidrar i huvudsak till bristen. Lärare som blivit långtidssjukskrivna, ofta på grund av utmattningsdepressioner. Lärare som väljer bort läraryrket till förmån för ett annat yrke. Dessa två negativa faktorer lägger grunden för den tredje faktorn, att volymen av utbildade lärare är för låg. De som fått betala priset för detta är förstås eleverna. Var fjärde elev lämnar skolan utan godkända betyg i ett eller flera ämnen. finns ett problem med att skolorna i ökande omfattning anställer obehöriga lärare, vilket paradoxalt nog leder till arbetslöshet för vissa lärargrupper. Orsaken till den akuta lärarbristen är i första hand regeringens kortsiktiga politik. Att det blir stora pensionsavgångar har varit känt . Regeringen har med sin passivitet ett stort ansvar för denna allvarliga situation. Läraryrket måste få former och innehåll som gör att långtidssjukskrivningarna och avhoppen kan minimeras. Målet ska vara att läraryrket oftare än blir ett förstahandsval för studenter. För att säkerställa att vi har en kompetent lärarkår måste konkreta åtgärder vidtas. SCB, , slog fast i en rapport att 66000 lärare, var fjärde, överväger att lämna yrket. Bland dem som lämnat sitt arbete inom skolan gjorde fyra av tio det för att de fick möjligheten till ett annat arbete. Andelen var högre bland männen () än bland kvinnorna (35procent). Av dem som arbetat som lärare uppgav nästan sju av tio att arbetets innehåll hade blivit bättre sedan de bytt till ett arbete utanför skolan. Möjligheten till medverkan vid beslut, lönen och möjligheten till kompetensutveckling var avsevärt bättre utanför skolan, ansåg sex av tio. Det gäller även karriärmöjligheter och yrkesstatus. Vid en jämförelse med övriga nordiska länder eller med genomsnittet för kan noteras att är dåligt på att anställa behöriga lärare. är t.ex. sämst när det gäller att anställa behöriga gymnasielärare1. Ett system som väljer bort lärarutbildad personal är svårmotiverat och riskerar att i sig ytterligare minska rekryteringen till lärarutbildning, vilket naturligtvis bidrar till en ännu högre andel läraranställda utan lärarexamen. Tre av fyra lärare har svårt att koppla av från arbetet när de kommer hem. Var fjärde lärare känner olust inför att gå till jobbet. I Lärarnas Riksförbunds arbetsmiljöenkät 20032 svarar av medlemmarna att tilldelade resurser är otillräckliga för att de ska kunna uppnå god kvalitet i sitt arbete. Andelen långtidssjukskrivna lärare i främst grund- och gymnasieskola ökade från till mellan och år 20023. Enligt är mellan av förbundets medlemmar långtidssjukskrivna 20034, dvs. uppemot 22 000 personer. finns det stora möjligheter: SCB:s undersökning 2005 visar nämligen också att det finns 28 000 personer verksamma i skolan som är intresserade av att utbilda sig till lärare 17 800 lärarutbildade, icke verksamma i skolan, som kan tänka sig söka jobb i skolan (av vilka 2 500 är intresserade att arbeta på deltid eller för kortare punktinsatser, 7 700 kan tänka sig lärarjobb under förutsättning av vissa förändringar och 7 600 utan några krav på förändringar) 20 000 icke lärarutbildade men med tidigare lärarerfarenhet som kan tänka sig ett jobb i skolan. Detta har vi tagit fasta på och kommer med konkreta förslag för att fler utbildade lärare ska arbeta i skolan. 5.1Värdegrunden skolans bas, människors trygghet I läroplanen finns en tydlig värdegrund. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker gestaltningen och förmedlingen av värdena genom elevens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Värdegrundsutbildning, reflekterande samtal kring etiska dilemman, diskussioner och övningar är nödvändigt för att lärarna ska kunna bidra till en trygg skola och kunna överföra etiska normer till kommande generationer. Lärarna ska vara värdegrundens levande ambassadörer i skolvardagen. För att möjliggöra det behöver undervisningen om värdegrundsfrågorna göras obligatorisk i lärarutbildningen. Skolans värdegrund ska genomsyra all lärarutbildning. Vidare behövs återkommande fortbildning om arbetet mot mobbning och trakasserier. 5.2Den nya lärarutbildningen ... infördes den nya lärarutbildningen. Efter reformen finns endast en enda lärarexamen som dock kan variera i längd mellan 120 poäng och 220 poäng. Examenskraven är 140 poäng för undervisning i förskola, förskoleklass, tidiga år och fritidshem samt modersmål, 180 poäng för undervisning i senare del och gymnasieskolan samt 120 poäng för undervisning i gymnasieskolans yrkesprogram. Alla utbildningsinriktningar har flexibelt upplagda studiegångar, vilket gör det möjligt för den enskilde studeranden att i hög grad själv bestämma innehållet i sin utbildning. Studenterna skapar alltså själva en ämnes- och/eller kompetensprofil för sin lärarexamen. Denna kan ta sikte på mer än en skolform, och lärarbehörigheten beror på vilka val den lärarstuderande har gjort . Utbildningen är upplagd kring tre utbildningsområden. Det allmänna utbildningsområdet (AUO) omfattar 60 poäng och innefattar dels centrala kunskapsområden som lärande, socialisation, värdegrund och yrkesverksamhetens samhällsuppdrag, dels centrala tvärvetenskapliga ämnesstudier. Det andra utbildningsområdet är att studenten ska välja en eller flera inriktningar om minst 40 poäng. Den bör svara mot de ämnen eller ämnesområden som den blivande läraren vill arbeta med och knyta an till exempelvis åldern på de elever lärarstudenten inriktar sig mot. Det tredje utbildningsområdet är specialisering, som bör vara minst 20 poäng och avse fördjupning, breddning, komplettering eller nya perspektiv på de kunskaper som studenten har hämtat in tidigare. 5.3 löser inte problemen då utbildningen infördes har ett antal problemområden tidigt identifierats. Omläggningen av den tidigare lärarutbildningens praktik till verksamhetsförlagd utbildning (VFU) har varit besvärlig och det nya allmänna undervisningsområdet (AUO) har inte etablerats på ett bra sätt. Det allmänna utbildningsområdet om 60 poäng ska, dels ge utrymme för tvärvetenskapliga ämnesstudier, 30 poäng, dels verksamhetsförlagd utbildning, 10 poäng, dels täcka för läraryrket centrala kunskapsområden. Det kan också innehålla ett examensarbete om 10 poäng och utgöra en bas för forskarutbildning inom det utbildningsvetenskapliga området. Alla dessa mål är i det närmaste omöjliga att förena och har i flera fall inneburit att väsentliga delar inte ingår. har därför krävt att läs- och skrivinlärning ska ingå i utbildningen. ändrade regeringen examensbeskrivningen i högskoleförordningen till: Studenten skall därutöver ha kunskap om betydelsen av läs- och skrivinlärning och om matematikens betydelse för elevers kunskapsutveckling. Skrivningen får anses som en miniminivå. utvärdering av lärarutbildningen (2005:17 R) innehåller en rad förslag till förbättringar som huvudsakligen berör lärosätena och . förutsätter att dessa implementeras så långt möjligt. efterlyser också en fördjupad diskussion av innehållet i AUO och anser att en uppstramning av det allmänna utbildningsområdet är nödvändig. delar denna uppfattning. 5.4Bra lärarutbildning förklarar finska undret Den populära lärarutbildningen och lärarnas höga status i är huvudorsakerna till att har så mycket bättre studieresultat än . Det menar såväl finsk som svensk expertis. I är det väldigt populärt att studera till lärare, särskilt för de yngre åldrarna, dvs. första till sjätte klass. av de förstahandssökande kommer in på lärarutbildningarna med den inriktningen. Det går cirka sju sökande på varje plats. Studenterna måste studera för att få arbeta med de yngre barnen. De ska ha såväl en magisterexamen i minst två ämnen som en pedagogisk utbildning från universitet. För att arbeta med ungdomar från sjunde klass och i gymnasiet krävs studier. Lärarna i är alltså mycket välutbildade, men har inte högre löner än sina kolleger i . Däremot har de hög status i samhället till skillnad från sina svenska kolleger. Medan sparade på skolan under krisåren så satsade på sina skolor, elever och lärare. drogs t.ex. ett stort utbildningsprojekt i gång för lärare i matematik/naturvetenskapliga ämnen av den dåvarande finska utbildningsministern, som ville lyfta dessa ämnen särskilt. Lärarna fick vidareutbilda sig på deltid, vilket möjliggjorde för många att delta. 5.520 poäng mer ämneskunskaper För en lärare är ämneskunskap en viktig grund för yrkesmässig trygghet och självförtroende. anser att det finns en risk att inte tillräcklig tid läggs på ämneskunskaperna i den nya lärarutbildningen. Det är därför angeläget att vid en kommande utvärdering av lärarutbildningen särskilt se hur ämneskunskaperna framgent kan stärkas. Vi menar att omfattningen av det allmänna utbildningsområdet (AUO) bör minska från 60 till 40 poäng. De överskjutande 20 poängen bör i stället inriktas mot ämnesstudier eller andra för professionen relevanta studier för att skapa en trygg kunskapsbas. Inriktningsdelen anser vi ska innehålla t.ex. kurser om grundläggande läs- och skrivinlärning för lärare mot tidigare åldrar och mobbning och konflikthantering för alla lärarinriktningar. Även ämnesstudier kan rymmas inom ramen för de tillkommande poängen. 5.6Kunskap om mobbning och konflikthantering Barnens rätt i samhället, , presenterade 2004 en undersökning som visade att av landets 29 lärarutbildningar är det bara 2 som rymmer obligatoriska praktiska och teoretiska kunskaper om mobbning och konflikthantering. Andra lärarhögskolor nöjer sig med att ta upp mobbning i någon föreläsning trots att mobbning är ett problem. Efter förslag beslutade att undervisning i konflikthantering ska ingå i lärarutbildningen. I utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU4 avslutades betänkandetexten med: Kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen. Det är anmärkningsvärt att det i det nya regleringsbrevet för lärarutbildningen från regeringen inte finns några direktiv kring konflikthantering. Den socialdemokratiska regeringen ignorerar därmed de behov som finns och underlåter dessutom att verkställa beslut. Av det skälet ser vi oss tvingade att än en gång motionera i frågan. Ett av problemen i skolan är bristen på ordning. I Pisarapporten som presenterades 2003 hamnar på 26:e plats. Ordningsproblemen i skolan kan enligt vissa bedömare vara en följd av ett friare arbetssätt, men kan också ha sin grund i en för svag ledarskapsutbildning. anser att alla lärarutbildningar ska ta upp ledarskap som ämne i sin utbildning eftersom lärare ska tränas i sin ledarroll som arbetslagsledare och som ledare för sina elever. Detta poängterades för övrigt i betänkande. Det har tyvärr varit svårt att väcka lärarutbildningens intresse för detta. anser att ledarskapsutbildning måste ges en ökad betydelse i lärarutbildningen. 5.8Verksamhetsförlagd utbildning (VFU) Enligt en enkät genomförd av 2005 är det absolut vanligaste önskemålet när det gäller VFU längre och mer sammanhängande perioder. Svårigheten att få relevanta uppgifter från lärarutbildningen som ska utföras på VFU tas också upp. Ett tredje förbättringsområde är att VFU-lärarna i skolor och förskolor efterlyser bättre information från högskolorna om den nya lärarutbildningen och vad studenterna ska göra under sin VFU. Andra efterlyser också bättre utbildade och mer engagerade VFU-lärare och att de borde få bättre villkor och mer tid att ägna sig åt studenterna. Här förutsätter att lärosätena och kommunerna kontinuerligt arbetar för att förbättra innehållet i VFU. Det gamla centrala avtalet för praktik ersattes inte av ett nytt avtal, eftersom förhandlingarna mellan parterna strandade. Lärosätena skriver numer avtal med kommunerna om ersättning för deras medverkan i lärarutbildningen. Det betyder att villkoren kan se mycket olika ut mellan kommuner. Dessutom innebär det att villkoren för VFU-arbetet ute i skolorna inte regleras. Utbildning i samband med VFU-uppdraget förekommer i av kommunerna med avtal. I kommuner utan avtal är andelen betydligt lägre. Utbildningen kan omfatta från 1 till 10 poäng. anser att VFU måste regleras i ett centralt ramavtal. Detta ska t.ex. lägga fast att uppdraget är frivilligt att det ges utbildning för uppdraget att tiden för uppdraget ryms inom den reglerade arbetstiden att medverkan i lärarutbildningen bör vara ett lönekriterium att särskilda uppdrag inom VFU:n kan vara karriärvägar och vilka villkor som då gäller. Utifrån ramavtalet ska det vara möjligt för parterna att komma överens om lokala lösningar. 5.9Preciserade åldersintervall i lärarutbildningen Det finns ett stort behov av nyutbildade lärare . När det gäller åldersinriktningar går det i dagens lärarutbildning inte att med säkerhet veta fördelningen mellan de som är inriktade mot att bli förskollärare, fritidspedagoger och lärare i de lägre årskurserna förrän relativt sent. Enligt 2004:19 Lärarstudenters val av inriktning finns en skillnad mellan examinerade inom olika inriktningar i den gamla lärarutbildningen jämfört med den nya. Det visar sig att den nya lärarutbildningen som startade haft stora svårigheter att få studenter att välja inriktning mot förskola/fritidshem, men även mot senare år. Ställer man studenternas enkätsvar mot behovsprognos av utbildade lärare, så visar det sig att så många behöver utbildas för förskola och förskoleklass, och dubbelt så många för fritidshem. Vänstermajoriteten i utbildningsutskott har uttalat att lärarutbildningens nya struktur ger möjlighet att utbilda en lärarkår som har stora gemensamma yrkeskunskaper, som det ges utrymme för stor individuell variation genom sammansättningen av inriktningar och specialiseringar. befarar att den nuvarande lärarutbildningen i alltför stor utsträckning satt det sociala målet framför det kunskapsmässiga, och vi ser bekymmer vad gäller dimensioneringen till de olika åldersintervallen. Till detta kommer de problem med att bygga samman olika traditioner till en enhetlig lärarutbildning, som bl.a. utvärdering av lärarutbildningen (2005:17 R) ger uttryck för. Lärarna borde också ha djupare kunskaper i sina ämnen och om barns utveckling än vad dagens lärarutbildning ger. föreslår därför att lärarutbildningen tydligare delas in i sexårsintervall, med förskollärare för 06 åringar, barnlärare för 712-åringar och ungdomslärare för 1319-åringar. Vi vill ha förskollärare som med leken som grund kan stödja barns naturliga kunskapsinhämtning . Vi vill också ha barnlärare som är specialister på grundläggande läs- och skrivinlärning och som kan skapa nyfikenhet hos eleverna för fortsatta upptäckter. Vi vill ha ungdomslärare som kan hantera de kunskapsmässiga och sociala utmaningar som tonårstiden medför. Detta betyder inte minst att AUO måste förändras för att möta detta mål. En förändring i riktning mot en mer specialiserad lärarutbildning och differentierade examina bör initieras . 5.10Ställ krav på lärarutbildning och lärarstudenter Vid 14 av 21 granskade lärarutbildningar uppger studenterna att de lägger ner på sina studier. Det som studenterna uppfattar som en låg kravnivå är ofta resultatet av en utbildningstradition där lärarna ser som sin främsta uppgift att stimulera studenternas eget kunskapssökande. Prov och betyg undviks eftersom sådana antas leda till osjälvständigt tentamensläsande som inte ger långsiktiga kunskaper. Men många lärarstudenter kan uppenbarligen inte hantera det fria studiesättet. De begränsar sin studieinsats till ett minimum i stället för att tränga in på djupet i kursinnehållet men får, trots det, godkänt. Men det går inte att förenkla problematiken genom att kräva att svenska lärarutbildningar ska ställa högre krav på sina studenter. Frågan är mer komplex än så. Den handlar om att lärarutbildningen inte håller tillräcklig kvalitet, t.ex. de yrkesspecifika delarna, vilket föder ett ointresse bland studenter.