mot · GT02Fi243 · 2005-10-04 00:00:00 — vill bryta människors känsla av uppgivenhet. Vi har ringat in fyra stora och viktiga utmaningar. Inom dessa områden presenterar vi konkreta åtgärder för öppnare, grönare och mer konkurrenskraftigt Vi vill göra företagsammare Globaliseringen och internationaliseringen går allt snabbare. Konkurrensen för svenska företag ökar. Jobben försvinner till något annat land. Vi kan till mycket liten del påverka förhållandena där våra varor är tillverkade. I debatten beskrivs alla som vinnare utom invånare. vill göra företagsammare. måste hinna ikapp globaliseringen som sker. Detta är möjligt för en företagsam och välutbildad nation. medlemskap i ger en stor inre marknad att sälja våra produkter på, vilket är nödvändigt om vi ska kunna bli starka och nå marknader även utanför EU. Globaliseringen kan öka vår möjlighet till handelsutbyte och tillväxt. Om ska kunna dra nytta av globaliseringens alla fördelar och blir mer konkurrenskraftigt krävs ett flexibelt samhälle som förändras i samma takt som omvärlden. Det kräver stora förändringar i utbildnings- och forskningssystem, skattesystem, näringspolitik, offentlig sektor och arbetsmarknad. Det förutsätter också att kvinnor ges samma förutsättningar som män; med lika löner, sänkt skatt på hushållstjänster, förbättrade möjligheter att starta företag samt stimulans av tjänstesektorn. Vi sätter människan före systemen upplever många personlig uppgivenhet. Människor stångar pannan blodig för att få den omsorg man vill till sina barn, påverka var den sjuke släktingen vårdas eller få ett svar från den läkare som man försöker nå. Mer än en femtedel av den arbetsföra befolkningen hålls utanför samhällslivet och ges inte möjligheten att gå till jobbet en vanlig dag. Människor upplever att de får allt mindre möjlighet att påverka de beslut som fattas på såväl lokal som nationell nivå. sätter människan före systemen. Detta är möjligt genom både delaktighet och valfrihet. Enbart valfrihet hjälper inte den som känner sig maktlös inför byråkratins irrgångar. Vi tror att människor både vill, kan och vågar om staten ägnar sig åt det som den ska ägna sig åt. Vi vill forma ett nytt samhälle där individen, oavsett etnicitet eller kön, ges självkänsla och självbestämmande. Vi vill att politiken ska formas runt köksborden, i arbetsplatsernas fikarum och på alla de platser där människor samlas och för samtal. I ett samhälle som bygger på federalismens principer är individen och det lokala samhället grunden. Vi vill öka människors valfrihet och delaktighet i valet av såväl vård, skola som barnomsorg. Med vår inkomstskattereform ökar vi människors möjlighet att ta makten över sina egna liv. Vi sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare, vilket i synnerhet gynnar kvinnor i låglönearbeten. Med våra förslag lönar det sig att gå från bidrag till arbete och att gå från deltids- till heltidsarbetet. Vi sätter vår tilltro till teknikskiftet De globala miljöhoten växer. Naturkatastroferna avlöser varandra: , och . Miljöer förstörs och världen kan bara stå bredvid och titta på. Den globala tillväxten och det stora oljeberoendet har gjort klimatfrågan och växthuseffekten till en av vår tids allra viktigaste frågor, och behovet av miljövänliga fordonsbränslen är akut. sätter sin tilltro till teknikskiftet. Miljöproblemen kommer att bli allt större om världen inte på allvar börjar använda ny teknik för att lösa dem. Tiden fram till dess att oljan måste fasas ut blir allt kortare. Ett teknikskifte främjar dessutom framväxten av nya tillväxt- och jobbskapande företag inom miljö- och energiteknik. Detta är endast möjligt om satsar på FoU och konsumentvänliga lösningar, som bygger på att teknik görs tillgänglig och attraktiv, snarare än på fler skatter, lagar och regler. För att skynda på omställningen till ett grönare måste det bli mer ekonomiskt gynnsamt att ställa om till miljövänlig uppvärmning av bostäder och köpa miljöfordon. Forskningen om alternativa bränslen måste ges ökade resurser. Vi vill skapa större öppenhet Många upplever att staten har kontroll på allt som medborgarna gör. Internettrafik och telefonsamtal registreras. Alltfler register byggs upp där våra personuppgifter lagras. lever stora grupper i otrygghet och ovisshet. Avvisade flyktingfamiljer tvingas levda gömda . Rädsla för det okända skapar ett inskränkt samhälle med otrygga människor och ökad segregering. Brottsligheten ökar, i synnerhet i de bostadsområden där integrationen misslyckats. vill skapa större öppenhet. Öppenhet är nödvändigt för att vi inte ska få ett slutet samhälle där människor är rädda. Öppenhet kan bara byggas genom tolerans och integritet. tror på ett samhälle där människor kan känna sig trygga. Rätten till personlig integritet, vars och ens möjlighet att styra över sina egna tankar, sin egen kropp och uppgifterna kring sin person är ett grundläggande fundament i det öppna och demokratiska samhälle jobbar för. Öppenhet kräver trygghet med oss själva och andra. En politik för öppenhet ska verka för att alla de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. 4Allians för En budget för fler i arbete8 5Den ekonomiska politikens inriktning9 5.1Öppenhet och utbyte mot omvärlden den stora möjligheten9 5.2.1Det ekonomiska läget i omvärlden10 5.3En långsiktig ekonomisk politik för minskad konjunkturkänslighet12 5.3.1Regeringen lånar till välfärden13 6Ekonomisk politik för ett företagsammare, grönare och öppnare Sverige14 6.1Politik för ett företagsammare Sverige14 6.1.1Företagen är grunden för tillväxt14 6.1.4Mångfald i offentlig sektor kan leda till exportsuccé16 6.1.8Goda kommunikationer en förutsättning för god tillväxt21 6.1.9En skola för livslångt lärande22 6.1.10Högre utbildning och forskning22 6.2Politik för delaktighet och valfrihet26 6.2.1Låt politiken formas runt köksborden!26 6.2.2Lyft fram demokratifrågorna i ett demokratikonvent27 6.2.4Sverige framställs ofta som ett jämställt land27 6.2.8Ökad tillgänglighet i vården31 6.2.12Volontärsarbete och det civila samhället34 6.2.13Alla ska kunna påverka sitt boende34 6.3Politik för ett grönare Sverige36 6.4Politik för ett öppnare Sverige38 6.4.3Ökad öppenhet över landgränser40 8Balanskrav och minskad statsskuld46 9Skatter och statens inkomster47 9.1Försäljning av statliga bolag47 9.3Skattepolitik för ett företagsammare Sverige48 9.3.7Rättvis beskattning av fåmansbolagen51 9.4Skattepolitik för delaktighet och valfrihet53 9.5Skattepolitik för ett grönare Sverige56 9.5.2Skattebefrielse för alternativa bränslen56 9.5.4Skatterabatt för privatpersoner som köper miljöbil57 9.5.7Slopat stöd till investeringar i källsorteringslokaler57 Tabell 71 Samlad effekt av förslag relativt regeringen42 Tabell 72 utgifter och budgeteringsmarginal jämfört med regeringen43 Tabell 81 Sparande i offentlig sektor med budgetmotion46 Tabell 91 skatteförslag relativt regeringen58 2 Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar19 8 Ändrad inkomstgrund i sjukförsäkringen30 9 Åtgärder i förtidspensionen30 10 Kontrollåtgärder i sjukförsäkringen30 11 Oförändrat tak i sjukförsäkringen31 21 Rättvis beskattning av fåmansbolagen52 22 Jobbavdrag för arbetsinkomster54 23 Jobbavdrag för näringsinkomster54 24 Skattereduktion för hushållstjänster55 beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomisk politik för ett öppnare, grönare och konkurrenskraftigare (avsnitt 6). beslutar om fördelningen av utgifterna för budgetåren 2006, 2007 och 2008 i enlighet med vad i motionen anförs (tabell 1, avsnitt 7). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspenionssystemet till 2006, 2007 och 2008 (tabell 2, avsnitt 7). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett balanskrav för staten och sänkt statsskuld (avsnitt 8). beslutar godkänna de riktlinjer för skattepolitiken som förordar (avsnitt 9). beslutar godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för budgetåren 2006, 2007 och 2008 i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell 1, avsnitt 9). 4Allians för En budget för fler i arbete har tillsammans med , liberalerna och tagit initiativet till en och för ett maktskifte 2006. Den samsyn som våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för /liberalernas//förslag i denna budgetmotion. står inför betydande utmaningar. Nära en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. har enats om ett program för arbete som på allvar tar itu med utmaningar. På tre viktiga områden föreslår vi tillsammans med de övriga partierna reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: fler jobb och fler människor i arbete. För det första föreslår vi en stor inkomstskattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Jobbavdraget uppgår till . I det första steget sänks inkomstskatterna med , och finansieringen av det första steget redovisas i denna budgetmotion. För det andra föreslår vi reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och matchningen förbättras mellan arbetssökande och lediga jobb. Det behöver förmedlas arbeten inte friår! Arbetslöshetsförsäkringens skyddsnät förstärks genom att försäkringen blir obligatorisk. ökas egenfinansieringen, bl.a. i syfte att tydliggöra parternas ansvar i lönebildningen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks och försäkringens roll som en omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ges inkomstrelaterad ersättning . Åtgärder sätts in för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och för att motverka fusk och överutnyttjande. Arbetsgivare ges lagstöd för att vid behov kunna kräva sjukintyg . Kostnaderna för sjukfrånvaro och nedsatt arbetsförmåga till följd av trafikskador överförs från det allmänna till den obligatoriska trafikförsäkringen. För det tredje föreslås en rad åtgärder i syfte att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa och driva företag. Företagspaketet omfattar satsningar på . Medel tillförs utöver regeringens förslag för att reformera 3:12-reglerna och motverka diskrimineringen av fåmansföretag. Förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för att ge dem en chans som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Åtgärder sätts in mot regelkrångel och byråkrati som motverkar företagande. Svarta arbeten förvandlas till vita när en tjänstemarknad öppnas genom införande av ett avdrag för hushållstjänster. Detta innebär också förutsättningar för ökad jämställdhet genom att kvinnor och män lättare kan förena arbete, karriär och tid för sina barn. Under den kommande mandatperioden avser vi att stärka statsfinanserna och strama upp budgetprocessen. Alliansens partier är överens om ett högre offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck. I denna budgetmotion redovisas huvuddragen och grunderna för allianspartiernas gemensamma ekonomiska politik. Däremot lägger vi inte fram ett gemensamt budgetförslag i alla dess detaljer. Detta har aldrig varit avsikten och skulle ytterst beröva väljarna möjligheten att på valdagen avgöra tyngdpunkten i en ny regerings politik. I särskilda förslagsrutor tydliggör vi vilka av våra budgetförslag i denna partimotion som är gemensamma med övriga allianspartier. 5Den ekonomiska politikens inriktning vill skapa nya jobb genom sänkta skatter, ett förbättrat företagsklimat, förbättrade kommunikationer, att regelverket kring socialförsäkringarna präglas av arbetslinjen, att utbildningsväsendet blir bättre, att svenska företag får större möjligheter att klara den internationella konkurrensen och att förutsättningar skapas för många nya jobb i tjänstesektorn. ekonomiska politik står i skarp kontrast till de förslag som presenterats i regeringens budgetproposition. Medan regeringen lovar alltfler tidsbegränsade och ofinansierade utgifter, finansierar varje reform som föreslås krona för krona. vill inte lägga över kostnaderna på nästa generation. Vår ekonomiska politik präglas därför av budgetdisciplin och en långsiktig hantering av våra gemensamma resurser. 5.1Öppenhet och utbyte mot omvärlden den stora möjligheten står för ett öppet förhållningssätt mot såväl som övriga världen. Att hålla tillbaka globaliseringen att försöka isolera länder från varandra är inte en väg framåt. Den snabba globaliseringen och internationaliseringen har förbättrat möjligheterna för många svenska företag, men har också lett till ökad konkurrens och specialisering. Ekonomiska rapporter visar hur svenska företag oftare förlägger sin verksamhet till länder i samt . Men det är också viktigt att komma ihåg att globaliseringen ger möjlighet att importera varor och tjänster till ett lägre pris än vad vi själva klarar av att tillverka dem för. Svenska företag kan dessutom exportera varor och tjänster till en oändligt mycket större marknad än bara den svenska. Om ska ha möjlighet att dra nytta av globaliseringens alla fördelar krävs ett flexibelt samhälle som förändras i samma takt som omvärlden. har en stor outnyttjad tillväxtpotential i de små och medelstora företagen. Regeringens oförmåga att värdera de små företagens betydelse har missriktat de svenska tillväxtpolitiska insatserna, vilket lett till att den globaliserade ekonomin har uppfattats som ett hot i stället för den möjlighet som den är. I syfte att anpassa för en mer internationaliserad ekonomi vill förnya flera områden: utbildnings- och forskningssystem, skattesystem, näringspolitik, offentlig sektor och arbetsmarknad. Då kan den svenska konkurrenskraften och tillväxten öka. Först då skapas också de nya jobben som ger oss råd med framtidens välfärd. 5.2.1Det ekonomiska läget i omvärlden Tillväxttakten i världsekonomin har hållit relativt hög fart trots det höga oljepriset och en generell nedgång i konjunkturen . De stora tillväxtmotorerna i världsekonomin fortsätter att vara och . De flesta prognoser tyder emellertid på att tillväxten i dessa ekonomier är på väg att mattas av , bl.a. beroende på minskad produktivitetstillväxt och ökade arbetskraftskostnader i samt de höga oljepriserna. Även euroområdets ekonomi har börjat återhämta sig och BNP-tillväxten bedöms hamna i närheten av den potentiella, vilket dock innebär en mycket låg nivå på . BNP-tillväxten i världen förväntas landa på 2005 och därefter sjunka neråt 2007 och 2008. Den mest oroande och svårbedömda faktorn i den globala ekonomin är oljeprisets utveckling. Priset på olja fortsätter att ligga på historiskt mycket höga nivåer. Den främsta orsaken till det höga oljepriset är den höga globala tillväxten. Den kraftiga BNP-tillväxten ledde till att skillnaden mellan produktionskapaciteten och den faktiska utvinningsnivån minskade. Oljeprisets utveckling är dessutom nära förknippat med den ekonomiska utvecklingen i och , som stod för av den totala produktionsökningen. När de amerikanska och kinesiska ekonomierna nu svalnar något kan detta också dämpa konsumtionsökningen av olja. Osäkerheten som oljepriset innebär i den internationella ekonomin tydliggör återigen problematiken med det stora oljeberoendet och behovet av att skynda på utvecklingen av alternativa energikällor. Även den svenska ekonomin påverkades av den allmänna nedgången i den internationella ekonomin , men fr.o.m. ökar tillväxten igen. BNP-tillväxten beräknas till 2005 och under såväl 2006 som 2007. Till skillnad , då exporten var den mest avgörande faktorn för den svenska tillväxten, har hushållens och den offentliga konsumtionen blivit allt viktigare för den svenska tillväxten under innevarande år. Resursutnyttjandet, vilket är ett mått på hur arbetskraft och kapital utnyttjas, kan enligt tillåtas öka ganska snabbt . Detta kan ske utan att riskera att löner, priser och därmed inflationstrycket ökar. Det råder fortfarande överskott i den svenska bytesbalansen, dvs. exporten är större än importen, även om överskottet minskat något. Den allmänna ljusningen i världsekonomin påverkar dock utsikterna för svensk export positivt , och väntas exporten återigen vara den faktor som mest bidrar till den svenska tillväxten. Sammanfattningsvis är tillväxtmöjligheter goda. Utmaningen är att utnyttja dessa förutsättningar på bästa sätt. har i vårt budgetalternativ tagit till vara möjligheter för att formulera ett alternativ till regeringens ekonomiska politik. vill peka på ett antal hinder för svensk tillväxt som måste övervinnas om vi ska kunna nå full effekt av de möjligheter som beskrivs ovan. Fler människor måste komma i arbete. står ca 1,5 miljon människor utanför arbetsmarknaden. De befinner sig i arbetslöshet, arbetsmarknadspolitiska åtgärder, sjukskrivning eller förtidspension. Detta är ett ofantligt slöseri med mänskliga resurser. står , liksom flertalet europeiska länder, inför en gigantisk utmaning då stora delar av den stora fyrtiotalistgenerationen lämnar arbetslivet . Det svenska skattetrycket måste sänkas. har världens högsta skattetryck. vill sänka skattetrycket och därmed förbättra ekonomins funktionssätt. Dagens höga skattenivåer saknar balansen mellan vad vi betalar in till systemet och vad vi får tillbaka. En kraftig inkomstskattesänkning för låg- och medelinkomsttagare ökar människors incitament, i synnerhet kvinnor i traditionella låglöneyrken, att gå från bidrag till arbete och från deltid till heltid. De nya jobben måste skapas i företagen. Det är i företagen, i synnerhet de små företagen, som de långsiktiga jobben kan skapas. Potentialen i tjänstesektorn öppnar vägen för kvinnors företagande och stora exportchanser. Genom att ge företagen regelförenkling och ekonomiska förutsättningar att nyanställa och utveckla sin verksamhet vill vi vända utvecklingen i svensk ekonomi och på den svenska arbetsmarknaden. Tillväxten skapas i regionerna. vill regionalisera och släppa fram den lokala potential som finns runtom i landet för att få fram nya företag och tillväxt. De företag, idéer och innovationer som vi ser dyka upp runtom i landet gör det inte tack vare en statlig näringspolitik, snarare trots centralstyrning. Vi måste våga se möjligheterna och tillvarata den utvecklingspotential som vårt land rymmer. Den ekonomiska politiken måste bedrivas på ett ansvarsfullt sätt. går statens ekonomi med rejäla underskott, vilket gör att statsskulden ökar. Det innebär att regeringen, trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, lånar för driften och lägger över skulden på nästa generation. Statsfinanserna måste stärkas. Statens utgifter och inkomster bör balansera över en konjunkturcykel. Endast då kan överskott byggas upp och välfärden garanteras långsiktigt. 5.3En långsiktig ekonomisk politik för minskad konjunkturkänslighet vill bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik som innebär att statens finanser hanteras i ett långsiktigt perspektiv. Goda statsfinanser är förutsättningen för att kunna klara upp- och nedgångar i den internationella konjunkturen och skapa stabila förutsättningar för såväl privat som offentlig sektor. är konjunkturkänsligheten i de svenska statsfinanserna ett mycket allvarligt problem. Just nu befinner vi oss i en högkonjunktur. Trots detta ökar statens utgifter för transfereringar till hushållen. har en stor offentlig sektor, vilket gör att konjunkturkänsligheten är stor. När konjunkturen vänder nedåt kommer utgifterna för staten att öka ytterligare som inkomsterna minskar. Såväl sjuktalen som arbetslösheten har äntligen börjar sjunka något, men från mycket höga nivåer. Dessutom ökar antalet personer som befinner sig i aktivitets- och sjukersättning (förtidspension), vilket innebär att inflödet till sjukersättningen är större än utflödet. beräknas antalet sjukpensionärer till totalt 553 000 personer. Detta innebär att statens kostnader för arbetslöshet och sjukpenning kommer att fortsätta tynga statsfinanserna . måste resurserna till skola, vård och omsorg stärkas, inte minst med tanke det framtida omsorgsbehovet bland den ökade gruppen av äldre. Om detta ska vara möjligt måste antalet anställda i den privata sektorn blir markant fler. Det är endast genom ökade skatteintäkter från fler arbetade timmar och fler privatanställda som den framtida välfärden kan finansieras. Vi måste skapa långsiktigt stabila förutsättningar för ekonomi genom att sänka både skattetrycket och utgifternas andel av BNP. Vi vill genomföra en ekonomisk politik som ger överskott och som därmed förbättrar stabiliteten i svensk ekonomi. 5.3.1Regeringen lånar till välfärden Regeringens budgetproposition är en klassisk valbudget. Här finns många löften, men det saknas visioner om långsiktiga lösningar eller bevis för en ansvarsfull ekonomisk politik. Budgetpropositionen har emellertid en del nya inslag, då det faktiskt finns åtgärder för att bekämpa arbetslösheten, men till skillnad från budgetalternativ saknar regeringens jobbpaket finansiering. Det står nu klart att regeringen lånar till välfärden. Regeringen försämrar den offentliga sektorns finanser med bara . Detta är ett uttryck för en expansiv finanspolitik, som i sin tur baseras på en socialdemokratisk vanföreställning. I budgetdebatt menade finansministern att vi har råd med de många reformer som jag presenterar för riksdag. Vidare deklarerade statsministern i sin regeringsförklaring att de gemensamma resurserna växer och att den styrkepositionen ska användas. Dessa uttalanden överensstämmer tyvärr inte med verkligheten. prognoser visar hur statskassan redan gör rejäla underskott och fortsätter att göra så . I realiteten innebär en återgång till en mer expansiv finanspolitik att de finanspolitiska instrument som togs fram krisår riskerar att överges. När valde att gå in i ett budgetsamarbete med den socialdemokratiska regeringen var det i syfte att skapa tilltro till förmåga att hantera statsfinansiella problem. Ett viktigt resultat av detta samarbete var regelverket för den nya budgetprocessen med tillhörande överskottsmål och utgiftstak. Det är ett resultat som regering nu raserar. används ålderspensionssystemet för att täcka underskottet i statsbudgeten. Ålderspensionssystemet är i sin tur hårt ansträngt, skulderna har blivit större, som tillgångssidan har utvecklats svagare än vad som tidigare förväntades. Det finns därmed en ökad risk för att bromsen i systemet ska slå till och att pensionerna räknas upp i långsammare takt än vad som annars varit fallet. Trots detta fortsätter regeringen att förespråka friåret. Målet för är i stället att öka antalet arbetade timmar. Denna faktor är avgörande för om vi ska lyckas möta de krav som en åldrande befolkning ställer. Lyckas vi öka arbetskraftsutbudet ökar också produktionsförmågan. På så vis stiger utrymmet både för hushållens konsumtion och för de skatteintäkter som finansierar välfärden. I regeringens budgetförslag finns ytterst få förslag som syftar till att långsiktigt förbättra tillväxtklimatet och förutsättningarna för .