mot · GT02Fi227 · 2005-09-30 00:00:00 — 4Spekulation drabbar kvinnor och män olika3 6.1Inför en global skatt på valutahandel4 6.2Det krävs politisk vilja för att införa en global valutaskatt5 6.3Kombinera en transaktionsskatt på valutahandel med en spärr vid större kriser7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang aktivt bör agera för att det införs en global transaktionsskatt på valutahandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och Sida bör starta en dialog med folkrörelser från syd och nord för att ta fram konkreta förslag på hur de resurser som en global transaktionsskatt genererar skulle kunna fördelas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör agera för att en transaktionsskatt på valutahandeln införs bland EU:s medlemsstater. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang aktivt bör agera för att en låg global transaktionsavgift på valutahandeln kombineras med en högre avgift när valutakurser rusar i väg uppåt eller nedåt utanför en viss spännvidd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utreda vilka finansieringslösningar av globala skatter som är mest realistiska och effektiva och . Under de tre har spekulativt inriktade finansiella transaktioner växt snabbare än produktion och världshandel. uppgick den dagliga valutahandeln till . handlades det för . 2001 var den dagliga valutahandeln , vilket med blir ofattbara 300 000 miljarder US-dollar.1 statbudget omsluter och BNP utgörs av ca 350 miljarder kronor2. Om man jämför omslutningen på valutahandeln med varu- och tjänstehandeln blir utvecklingstendensen tydlig. uppgick varu- och tjänstehandeln till och 1998 till . Valutamarknaden var alltså så stor 1977. var valutahandeln 50 gånger (!) så stor som varu- och tjänstehandeln.3. Vad som kännetecknar valutahandeln är att den är mycket kortsiktig. av transaktionerna på den globala valutamarknaden har en omloppstid på . av transaktionerna har mindre än två dagars omloppstid. har ett perspektiv . Det handlar alltså inte om en marknad där företag gör långsiktiga investeringar i ett land. Snabba pengar är rättesnöret här. De skakningar i världsekonomin som inträffade t.ex. den s.k. Asienkrisen var inget nytt. Kasinoliknande spekulativa vågor hotade både produktion och ansvarsfull ekonomisk politik . Det hängde samman med framväxten av den s.k. euro-marknaden, där tillgodohavanden i utländsk valuta, huvudsakligen US-dollar, på bankfilialer i kunde lånas ut nästan utan begränsningar. Det var på denna marknad som de s.k. petro-dollarna placerades efter Opecs höjning av oljepriset 19731974. Följden blev en spiral av utlåning, framför allt till länder i tredje världen, vilket bäddade för den skuldkris som kom ett knappt årtionde . 4Spekulation drabbar kvinnor och män olika Kriser och skakningar i världen drabbar män och kvinnor olika. Det är i princip enbart män som står för spekulationerna, men det är kvinnorna som drabbas i vardagen av detta beteende. APEC (Asia-Pacific Economic Cooperation) gjorde vid ett ministermöte följande uttalade: Mot bakgrund av den ekonomiska och finansiella krisen i vår region är vi bekymrade över dess olika följder för kvinnor och män. Den fulla vidden av krisens sociala och ekonomiska konsekvenser står ännu inte klar, men vi tror att en oproportionerlig del av bördan faller på unga flickor och kvinnor, särskilt där det har förekommit nedskärningar i utbildning av olika slag, hälsovård och social service, liksom brister i grundläggande behov som mat och medicin, och en allmän nedgång i sysselsättningen. Vi understryker att kvinnor har en avgörande roll för en lyckad planering, utformning och genomförande av program för ekonomisk återhämtning, inte bara som mottagare utan också som beslutsfattare. (Fritt översatt.) Det finns således utifrån ett genusperspektiv ett behov av att minska finansiella kriser eftersom det är kvinnorna som får betala priset av mäns kortsiktiga vinstagerande. Den ökade globaliseringen av finansmarknaden leder till svårigheter för företag och stater att planera långsiktigt, till ökad ekonomisk otrygghet för enskilda och till ökade köns- och klassklyftor. Det som är allvarligast långsiktigt sett är att de snabba penningrörelserna reducerar parlamentens och andra demokratiska institutioners handlingsutrymme samt minskar deras legitimitet i allmänhetens ögon. Till och med den nya högerns högljudda profeter, vilka framställde den växande finansmarknaden som sund och nödvändig, har börjat darra på manschetten. Även en och annan storkapitalist, är ett exempel, har uppmärksammat finansbubblans skadlighet och kräver en demokratisk motmakt. 6.1Inför en global skatt på valutahandel Nobelpristagaren föreslog att det skulle införas en transaktionskatt på valutahandel. Tanken var att bromsa farten i spekulationerna genom att, så att säga, kasta lite grus i maskineriet och därmed ge mer tid för eftertanke i staternas, företagens och individernas planering. En avgift på valutatransaktioner skulle automatiskt missgynna kortsiktiga och spekulativa placeringar, medan turism och mer långsiktiga placeringar i företag och vanlig varuhandel bara skulle påverkas marginellt. En effekt av en s.k. Tobinskatt (transaktionskatt på valutahandel) är även att det ökar den offentliga politikens handlingsutrymme. När kortsiktigheten i valutahandeln dämpas så ökar möjligheterna till politiska motåtgärder vid stora valutaomsättningar. Centralbankernas reserver får en ökad relativ betydelse, vilket inte varit fallet . motsvarade Centralbankernas reserver 16 dagars valutaomsättning. motsvarade reserverna endast en dags omsättning. Om reservernas andel av omsättningen ökar blir det alltså lättare att motverka skadliga händelseförlopp. En global transaktionsskatt på valutahandel som bromsar spekulationsekonomin leder till mindre risker för kriser och börskrascher, vilket påverkar de flesta kvinnor och män. Som vi tidigare nämnt slår krisens effekter olika mellan kvinnor och män. Om ett land drabbas av en ekonomisk kris, sker det så gott som alltid nedskärningar i de offentliga utgifterna, och den privata konsumtionen ökar på bekostnad av den offentliga. (Gender Issues, ur boken to International Relations, av och , 1997) anser att det leder till tre effekter: För det första påverkar nedskärningar i offentlig service, såsom hälsovård, utbildning och sociala trygghetssystem, särskilt kvinnors möjligheter att arbeta. För det andra är kvinnor överallt de som har det övergripande ansvaret för familj och hushållsarbete, och när det (ofta otillräckliga) statliga stödet skärs ner eller dras in måste kvinnorna kompensera det genom egen tid eller eget arbete. För det tredje är kostnaden för globaliseringen ojämnt fördelad: begreppet feminisering av fattigdomen syftar på den ökande andelen, likaväl som antal, av kvinnor och deras barn som lever i fattigdom. (Fritt översatt.) Med tradition av internationalism och solidaritet med fattigare länder har vi ett stort ansvar för att lyfta fram frågan om en global transaktionsskatt i olika internationella forum, inte minst utifrån ett jämställdhetperspektiv. bör därför i internationella sammanhang aktivt agera för att det införs en transaktionsskatt på valutahandeln. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad intäkterna av en transaktionsskatt skulle användas till diskuterades inte av själv, men många efter honom har lyft fram vikten av att använda intäkterna för att bekämpa den globala fattigdomen. Förslagen har t.ex. varit skuldavskrivningar, utbildnings-, hälso- och sjukvårdsinsatser i fattigare länder och/eller för att bekämpa den globala miljöförstöringen. första förslag till nivå på transaktionsskatten var . Men de flesta talar om en mycket lägre nivå, mellan 0,10,, vilket uppskattningsvis skulle inbringa mellan 30 och 300 miljarder US-dollar4. För att förstå storleken på beloppet kan man jämföra det med i-ländernas samlade bistånd, som uppgår till ca . Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen ta initiativ till att regeringen och Sida startar en dialog med folkrörelser från syd och nord för att ta fram konkreta förslag på hur de resurser som en global transaktionsskatt genererar skulle kunna fördelas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En transaktionsskatt där inkomna medel används till att bekämpa den globala fattigdomen innebär en omfördelning av medel från män till kvinnor. Av dagens 1,3 miljarder människor som är fattiga utgör kvinnor. En omfördelning mellan den rika och den fattiga delen av världen ger alltså en direkt positiv effekt för jordens många fattiga kvinnor. Den tekniska konstruktionen av en global transaktionsskatt måste självklart utredas, men intressant att notera är att ekonomerna . , () har presenterat ett omfattande och detaljerat förslag till ett fördrag om en global skatt på valutaväxling.5 6.2Det krävs politisk vilja för att införa en global valutaskatt beslutade att införa en global transaktionsskatt på valutahandel när övriga medlemsländer i EU ställer sig bakom förslaget. I beslutade parlamentet om att anta en lag om global transaktionsskatt på liknande villkor som i . presenterade , , och tillsammans med FN:s generalsekreterare en rapport som diskuterade förslag till finansiella lösningar för att utrota fattigdomen. Ett förslag var att införa en global transaktionsskatt på valutahandel. Rapporten fastslår: A tax on foreign exchange transactions is technically feasible on a global level6 (Fritt översatt: En skatt på valutahandel är tekniskt genomförbart på en global nivå). Det internationella perspektivet tar här sin utgångspunkt i att en global transaktionsskatt är ett medel för att finansiera fattigdomsbekämpningen. För att kunna nå FN:s millenniummål, som bl.a. innebär en halvering av fattigdomen , är det viktigt att hitta lösningar som verkligen kan leda fram till att målen uppnås. Globala skatter kan vara ett tekniskt sätt att nå millenniummålen. Genom vårt ordförandskap i har en stor möjlighet att koppla globala skatter till målet om att uppnå en halvering av fattigdomen. Det finns dock tyvärr många exempel i på en uppgiven inställning inför att begränsa snabba svängningar i internationella kapitalflöden och att tillse att medel tillförs fattidomsbekämpningen. När finansutskottet och behandlade betänkande 2003/04:FiU16, avslogs motion om införande av en global transaktionsskatt för valutahandel, en s.k. Tobinskatt, med följande motivering: När man bedömer och värderar Tobinskattens egenskaper som instrument för att skapa finansiell stabilitet måste man beakta dels den omfattande kritiken mot Tobinskattens förmåga att uppnå avsedda effekter, dels det faktum att den förutsätter internationell enighet. Slutsatsen av en sådan genomgång blir enligt utskottets mening att det i praktiken är omöjligt att införa Tobinskatten. delar denna bedömning i sitt yttrande. När behandlade betänkande 2004/05:UU8, avslogs motion om införande av en global transaktionsskatt för valutahandel, en s.k. Tobinskatt, med följande motivering:. Skatten måste vara baserad på ett multilateralt åtagande från alla relevanta länder i det finansiella systemet. Därmed är, menar utskottet, Tobinskattens införande i praktiken en omöjlighet. Denna bedömning delas av finansutskottet. Självklart är införandet av en global skatt på valutamarknaderna en komplicerad historia. Men vi kan inte dela vare sig utskottets eller regeringens pessimism. har medvetenheten om den globala finansmarknadens stabilitetsproblem vuxit sig starkare på den globala arenan. Det blir allt vanligare att företrädare för de globala ekonomiska institutionerna och för regeringar uttalar sig positivt om globala skatter. Även regeringen själv påtalade i skrivelse 2002/03:118 Spelregler för globala marknader svensk strategi för ökad internationell finansiell stabilitet att de stora kapitalflödena visat sig kunna leda till instabilitet och kriser. Den ökade medvetenheten om vikten och behovet av att införa globala skatter gör det nu lättare än tidigare att få fram ett beslut om global transaktionsskatt. Valutahandeln är dessutom oerhört koncentrerad. 30 banker står för av valutahandeln och av handeln är koncentrerad till , och . av handeln äger dessutom rum i bara fyra valutor: dollar, pund , euro och yen.7 Denna starka koncentration leder fram till slutsatsen att det inte är nödvändigt att alla länder är med på tåget om resan går mot en global transaktionsskatt på valutahandel. Det finns gott om exempel på andra områden där det föreligger svårigheter att nå framgång i det internationella samarbetet. Det gäller t.ex. Kyotoprotokollet för reduktion av koldioxidutsläpp, regler för rättvis handel inom WTO-förhandlingarna och internationella konventioner för att trygga fred, mänskliga rättigheter eller för reducering av den globala fattigdomen. Detta har dock inte avhållit en internationell opinion, som stat eller andra stater, att verka i en riktning mot ett ökat internationellt samarbete. EU borde vara ett naturligt organ för att driva krav på införande av en transaktionsskatt. Där finns, som redan nämnts, ett stöd för behovet av en global transaktionsskatt. EU är även lämpligt ur ett finansiellt perspektiv, eftersom en så stor del av valutatransaktionerna sker via EU-länder. bör därför i EU agera för att en transaktionsskatt på valutahandel införs bland EU:s medlemsstater. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3Kombinera en transaktionsskatt på valutahandel med en spärr vid större kriser Det har framförts kritik mot att en transaktionsskatt på valutahandel inte kan rädda länder från akuta kriser eller från större spekulationer. Man har då pekat på att såväl och sammanbrott hade skett även om det funnits en transaktionsskatt. Den kritiken är riktig såtillvida att syftet med en transaktionsskatt är att göra spekulationen trögare, inte omöjlig. Det ska kastas grus i maskineriet, inte stora stenbumlingar. Men det har också lanserats ett förslag av den tyska ekonomen , som vill förena en transaktionsskatt med ett skydd mot större spekulationer. Han föreslår att den låga nivån på en transaktionsskatt övergår till en hög avgift när valutakurser rusar i väg uppåt eller nedåt utanför en viss spännvidd. Med en sådan konstruktion kombinerar man transaktionsskattens bromsande effekt vid normala tillstånd med en ordentlig spärr vid stora spekulativa förlopp. föreslog 2003 i motion Fi251 av m.fl. (v) att en sådan spärr vid stora spekulativa förlopp införs i kombination med en transaktionsskatt. När finansutskottet behandlade yrkandet om att förena en transaktionsskatt på valutahandel med en spärr, valde man att inte kommentera yrkandet med ett enda ord, utan avslog det tillsammans med andra yrkanden som berörde en transaktionsskatt. upprepade kravet om en växlingsspärr i motion Fi220 av m.fl. (v), men utrikesutskottet, liksom finansutskottet året innan, valde att ej bemöta förslaget i sak. Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör i internationella sammanhang aktivt agera för att en låg global transaktionsskatt på valutahandeln kombineras med högre avgift när valutakurser rusar i väg uppåt eller nedåt utanför en viss spännvidd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är det bistånd eller skuldavskrivningar vi ser som medel i kampen mot fattigdom. Men förutom att en global transaktionsskatt på valutahandel leder till en stabilare finansmarknad skulle de medel som skatten inbringar även kunna användas till att öka tillgången till vatten och mat, ge grundläggande utbildning och sjukvård samt omfördela inkomster och utjämna olikheter. Globala avgifter/skatter skulle även kunna användas till att uppnå önskade styreffekter inom miljöområdet. För att nämna några förslag på globala skatter som just nu diskuteras: Syftet skulle vara att styra bort användningen av fossila bränslen till mer långsiktigt hållbara alternativ. Skatt på flygresor eller flygbränsle. Detta är ett förslag som bl.a.Tyskland och ställer sig bakom och kan ses som en annan lösning än koldioxidbeskattning. Skatt på vapenhandel. Det har även framförts många fler intressanta förslag till globala skatter. bör utreda vilka finansieringslösningar av globala skatter som är mest realistiska och effektiva och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v) The Currency Transaction Tax enhancing financial stability and financing development. tax network, 2004. Regeringens proposition 2005/06:1, budgetpropositionen . Se not 1. Det globala kasinot. Förslaget finns under rubriken , /ctt/se// Action against hunger and poverty. Report of the on Innovativ Financing Mechanisms Se not 1 + från Det globala kasinot.