ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Ub487 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma vikten av fortsatta fakultetsanslag till . I årets budgetproposition från den socialdemokratiska regeringen saknas fakultetsanslag till . Man kan fundera över om anledningen till det är den socialdemokratiska regeringens aversion mot privata stiftelser tillika en med ett diakonisällskap som huvudman och att inte är ett statligt universitet som man lättare kan styra som man vill. Men hur det än ligger till, är detta djupt beklagligt och riskerar innebära en stor förlust för den oersättliga forskning som drivs på högskolan. De vårdetiska program som drivs inom ramen för sjuksköterskeutbildningen med 15 poäng i etik redan på grundutbildningen är unika i . På det fyraåriga sjuksköterskeprogrammet kan man läsa 20 poäng i vårdetik. Kan man inte upprätthålla forskning på skolan, kommer även grundutbildningen drabbas i dessa oerhört viktiga frågor. bedriver forskning om frivilligt arbete också det ett område som få högskolor eller universitet tillhandahåller. Då den socialdemokratiska regeringen nu snålar in på fakultetsanslaget verkar det som om man stirrat sig blind på formen i stället för att titta mer på innehållet. Att är en privat stiftelse innebär inget hinder för att man samarbetar med andra högskolor i landet som i , eller . Med dessa högskolor/institut bedriver man också forskningsprogram som syftar till att belysa frågor som rör vårdens kärna: det medmänskliga bemötandet. Det finns inget annat forskningsinstitut i landet som på liknande sätt och med samma omfattning forskar kring dessa frågor. En annan satsning man vill göra och som regeringen redan gett rätt till att utfärda, är inrättandet av en kandidatexamen i kyrkomusik. En sådan utbildning skulle också vara unik i landet om man bortser från de utbildningar som ges vid de musikaliska högskolorna. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har tillsammans med granskat högskolans arbete och gett den goda vitsord där man framhåller den banbrytande verksamheten och den dynamiska och icke-hierarkiska andan. Det vore tacknämligt om regeringen lyssnade på verkets bedömningar. bedriver en för landet unik vårdforskning som inte kan säkras om den inte tillförs medel från staten. Att , då frågor om etik blivit en ofrånkomlig del av samhällsdebatten, dra in medel till de som är experter på området är inte annat än illa dolt kunskapsförakt. Regeringen bör därför ges till känna vikten av att erhåller forskningsanslag.
mot · GT02Ub488 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att all personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor. pågår i samhället en intensiv debatt om mat och hälsa. Många barn är överviktiga tidigt och de s.k. välfärdssjukdomarna kryper allt längre ner i åldrarna. Att inställningen till mat och motion är viktig och att man måste börja är många överens om. I detta arbete har familjen och skolan en viktig roll. Barn träffar många vuxna utanför hemmet inom bl.a. sjukvården, och skolan. Långt ifrån alla har relevant utbildning i kost- och motionsfrågor. För att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor bör utbildningsinsatserna för all personal som träffar och ger råd till barn ses över. Goda matvanor och fysisk aktivitet bidrar till att målet med en hållbar utveckling och hållbar konsumtion samt en bättre folkhälsa lättare skulle nås. Rezene Tesfazion (s)
mot · GT02Ub489 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka modersmålsundervisningens ställning. Av statistik för /99 framgår att av eleverna med invandrarbakgrund /99 inte fått slutbetyg från årskurs nio i ett eller flera ämnen och därmed inte fått möjlighet att ta plats i gymnasieskolan. Statistiken visar att bara 52,av eleverna med invandrarbakgrund berättigade till modersmålsundervisningen fick undervisning i sitt modersmål. Dessutom har deltagandet i modersmålsundervisning minskat kontinuerligt /94. I förskolan har andelen som erbjudits modersmålsstöd sjunkit från 1998. En viktig utgångspunkt för all inlärning utgörs av goda kunskaper i modersmålet. Ett invandrarbarn som accepterar och värdesätter sitt modersmål och sin kulturella bakgrund har lättare att lära sig svenska och komma in i skolsamhället och sedan samhället i stort. Saknaden av lagstiftning inom den kommunala förskoleverksamheten är tillsammans med kraftiga nedskärningar inom skolans område huvudsakliga skäl till den drastiska minskningen i modersmålsundervisningen. Jag anser att modersmålsundervisningens ställning i förskolan och skolan bör stärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub495 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att de klassiska språkens ställning bör säkras vid , , och i enlighet med vad som anförs i motionen. Den klassiska kulturen med såväl de grekiska statsbildningarna som det romerska imperiet har haft ett djupgående inflytande i vår del av världen. Tillsammans med den kristna idétraditionen har den klassiska kulturen format mycket av våra dagars . Det gäller allt från filosofi med , och i spetsen till arkitektur och romersk statskonst. Utbildningen i västerländsk idéhistoria och filosofi utgår från de klassiska grekiska filosoferna och den romerska civilisationen väcker fortfarande beundran. har grekiska och latin förmedlat kunskap och inspiration om kultur och vetenskap i . Från Medeltiden var latinet de lärdes modersmål och dominerade vetenskaperna helt även i . Latinet kan sägas ha gått två vägar. Dels övergick latinet långsamt till de romanska folkspråken, dels förblev latinet kyrkans och teologins men även de övriga vetenskapernas och lärdomens modersmål. De europeiska universiteten är därmed stöpta i samma kulturella och språkliga form. Alla vetenskaper har präglats av de klassiska språken och kunskaper i latin och grekiska är en god förutsättning för självständiga vetenskapshistoriska studier och insikter, vilket underlättar för studier i vår tids vetenskaper och för internationellt utbyte och förståelse. För svensk historia och längre tillbaka i tiden är kunskaper i latin oundgängligt. Till detta kommer att engelskan fungerar som dåtidens latin och med tanke på sitt ordförråd är ett slags modernt latin. Med ett ordförråd över 2000 ord kommer direkt eller indirekt från latinet och procent från grekiskan. Ju rikare ordförråd i engelska desto större blir andelen från i synnerhet latinet. Verkligheten ger vid handen att klassiska språk är oundgängliga i den svenska akademiska utbildningen. Vid , , och finns dessutom en internationellt erkänd och dokumenterat framstående akademisk tradition i de klassiska språken, men de har behandlats styvmoderligt . För att kunna upprätthålla denna tradition och för att kunna vidmakthålla såväl en språklig avancerad kompetens med kontinuerlig doktorandutbildning och en godtagbar kunskap i språken bland t.ex. språkvetare och historiker i gemen bör det finnas en adekvat basbesättning för de två språken vid de klassiska institutionerna. Den bör vara en professor, en universitetslektor och en universitetsadjunkt. Detta är också den tjänsteuppsättning i latin och grekiska som önskar sig och den bör vara likadan i , , och eftersom de fyra universiteten har samma uppdrag med grundutbildning och forskarutbildning. har det föreslagits en koncentration utöver detta med utbildning i klassiska språk i t.ex. eller och eller . Ett sådant beslut vore emellertid olyckligt i synnerhet för och Lunds del, eftersom erfarenheten visar att regional spridning är viktig när det gäller högskoleutbildning. Om latinet för exemplets skull skulle läggas ner i och koncentreras till , så skulle med all säkerhet studentantalet minska kraftigt, eftersom ytterst få skulle flytta från till för att läsa latin.
mot · GT02Ub499 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förskjutning av det svenska sommarlovet. Alltfler svenskar anpassar sig till de kontinentala semestervanorna och lägger därför sin semester med tyngdpunkt på augusti månad. En bidragande orsak är antagligen också miljöförstöringarna som gör att vårt klimat förändras. Växthuseffekten påverkar vårt klimat negativt så att väderförhållandena förändras till det sämre. Den svenska sommaren inleds alltför ofta med regn och kyligt väder, vilket är ett bra exempel på då stora mängder regn kom med svåra översvämningar som följd. Den svenska industrisemestern är ett minne blott. De svenska industrierna håller inte längre semesterstängt . Produktionen pågår i stället under hela den svenska sommaren, vilket får till följd att semesterledigheten får en större spridning . Det svenska läsåret ska omfatta minst och minst . Inom läsåret får det planeras in högst för planering av skolarbetet eller fortbildning av lärare. Hur läsåret ska förläggas under kalenderåret beslutas lokalt i varje enskild kommun. Dock gör den ökande globaliseringen att det svenska läsåret behöver anpassas till en mer internationell nivå. Därför bör uttala en viljeinriktning att det svenska sommarlovet får en spridning över en längre tidsperiod med hänsyn tagen till att antalet skoldagar uppfylls. För att våra skolelever ska få möjlighet att uppleva härliga sommardagar med svalkande bad och få fina sommarminnen behöver sommarlovet förändras. inledds ofta sommarlovet i början eller mitten av juni månad. Sommarlovet bör i stället inledas och sträcka sig fram . På så sätt kan skoleleverna få möjlighet att uppleva en härlig varm och skön sommar.
mot · GT02Ub502 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetensutveckling i hållbar utveckling i all pedagogisk verksamhet. Människors livsstil, levnadsvanor och konsumtionsmönster är en av hörnstenarna i . En av de största utmaningarna för i-länderna är att skapa förutsättningar för hållbart konsumtions- och produktionsmönster. Skolan är en viktig förmedlare av den grundläggande kunskap som är nödvändig för att kunna tillgodogöra sig information och kunna göra långsiktigt inriktade val som samhällsmedborgare, som konsument och i arbetslivet. Hållbar utveckling ska integreras i all pedagogisk skolverksamhet. Detta kräver en kraftig satsning på kompetensutveckling av lärare på alla nivåer, från förskola till vuxenutbildning samt universitet och högskolor. Sådan kompetensutveckling skulle även behöva omfatta lärare vid folkhögskolor och cirkelledare vid studieförbund. Utbildningen om hållbar utveckling i skolan bör fokusera på sambanden mellan livsstil och miljöpåverkan. Det är vidare viktigt att sätta miljöfrågor i ett samhälleligt sammanhang, det vill säga att förstå hur samhället fungerar och hur det är strukturerat.
mot · GT02Ub503 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov på modersmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov i minoritetsspråk samt svenska som andraspråk. har gjort en mindre studie om nationella prov lever upp till sin roll att vara ett stöd för likvärdig bedömning och betygsättning. De intervjuer med lärare, elever och rektorer som gjordes på fyra olika skolor med olika program visade bl.a. att nationella prov gynnar vissa elever och missgynnar andra. Lärarna ansåg att elever med annat modersmål än svenska och elever med läs- och skrivsvårigheter missgynnas vid proven medan elever på de studieinriktade programmen var bättre rustade inför provet. Elever som har svårt att tillgodogöra sig undervisning på svenska har rätt till både studiehandledning och ämnesundervisning på sitt modersmål. Elever som läser modersmål saknar nationella bedömningsgrunder för sina kunskaper och de är i många fall mer godtyckliga än för barn med svenska som modersmål. Dessutom varierar kvaliteten på undervisningen i olika delar av landet och därför går det inte att bedöma kunskaper nationellt. har tagit kritiken på största allvar och ska kritiskt granska provens form och innehåll, bl.a. gällande mängd text och språklig nivå i proven i matematik A. För elever med annat modersmål är det viktigt att kunna genomföra nationella provet i ämnen som är relevanta i första hand matematik och engelska och/eller svenska. Vi vill föreslå att regeringen studerar konsekvenserna av att låta elever med annat modersmål än svenska genomföra de nationella proven på sitt modersmål, samt undersöker förutsättningarna för att införa nationella prov på svenska som andraspråk och elevernas modersmål. Det vore ett lyft för de nationella minoritetsspråk som talas i om elever tillhörande nationella minoriteter kunde ha sitt modersmål som nationellt prov.
mot · GT02Ub504 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafiksäkerhet i läroplanen. För att uppnå fastställda målsättning om att till 2007 minst halvera antalet dödade och svårt skadade i trafiken behövs ytterligare initiativ i trafiksäkerhetsarbetet. Ett sådant kan vara att i läroplanen för både grund- och gymnasieskolan införa trafikkunskap. I många kommuner gör skolor satsningar på de allra yngsta, för att de ska få en säker transport/färdväg till skolan. Men ju äldre eleverna blir desto mindre blir informationen från skolan. Ska det mönster brytas som visar att det är de yngsta manliga bilförarna som är orsaken till de största olyckstalen i trafiken, måste attityder till biltrafik förändras i ett tidigt stadium. Naturligt blir då att ha en utvecklande trafikantutbildning som framåt gymnasienivå kan innebära att man är mogen för att genomföra teoretiskt prov för färdbevis för moped/skoter och/eller körkort för bil. Många gymnasieskolor har som frivilligt val körkortsutbildning på schemat.
mot · GT02Ub507 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunernas ansvar för godkännande av fristående förskolor. Den svenska förskolan tillhör de samhälleliga verksamheter som har det allra starkaste stödet bland medborgarna. Till det bidrar att det inom förskolan finns en mängd verksamhetsformer som möter olika behov hos barnen och att verksamheten på ett framgångsrikt sätt förenar barns behov av utbildning och omsorg. har det skett en förhållandevis kraftig ökning av antalet fristående förskolor. Flera av dem har en särskild pedagogisk profil. Många drivs som föräldra- och personalkooperativ och utgör värdefulla bidrag till mångfalden inom förskolan. Utbyggnaden av fristående förskolor har kunnat ske i nära samverkan med kommunerna och utan att försvåra för kommunerna att ta det övergripande ansvar för förskolan som åläggs dessa. Ett viktigt skäl härför har varit att det är kommunerna och inte staten, som har ansvaret för att godkänna de fristående förskolorna. I flera riksdagsmotioner har dock föreslagits att det ska införas så kallad etableringsfrihet också för de fristående förskolorna. Jag menar att en sådan utveckling vore olycklig. Det skulle försvåra för kommunerna att ta det helhetsgrepp på förskolan som är viktigt för att tillgodose behovet hos barnen och säkra en så bred verksamhet på förskoleområdet som möjligt. Det skulle också skapa onödiga motsättningar mellan de fristående förskolorna och den kommunala förskolan. I stället bör samhället värna det goda samarbete som präglar förskoleverksamhet med olika huvudmän. Jag vill därför föreslå att genom ett uttalande till regeringen markerar som sin uppfattning att nuvarande förhållande där kommunerna fattar beslut om godkännande av fristående förskolor behålls också i kommande skollag.
mot · GT02Ub508 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att intagningsprov och -tester i begränsas till att omfatta musik och dans. I takt med att skolor kommit att profilera sig på olika områden har alltfler kommit att använda sig av prov och tester för elever som söker sig till attraktiva grundskoleutbildningar. Jag känner stor oro för utvecklingen. ska stå öppen för alla elever och eleverna ska känna sig välkomna i närmaste skola. Profilering av olika utbildningar ska bidra till att alla elever får möjlighet att utveckla sina intressen, inte till att utestänga elever som inte är lika begåvade som andra inom ett område. Därför finns starka skäl för att inta en mycket restriktiv hållning inför den ökande användning av tester som sker, kanske främst inom fristående skolor, men också i viss mån inom den kommunala . finns beslut om att tester ska kunna tillämpas för äldre elever i musik och dans i fristående skolor. Med hänsyn till att verksamheten är väl etablerad och bedöms få begränsad omfattning föreslår jag ingen förändring i rådande förhållanden. Som konsekvens av strävan att så långt möjligt likställa förutsättningarna mellan fristående och kommunala skolor borde också kommunala skolor ges denna möjlighet. Däremot måste samhället vara mycket tydligt i att inte tillåta regelverk som möjliggör tester och prov inom det teoretiska utbildningsområdet. I stället är det en styrka i svenskt skolväsende att elever med olika förutsättningar möts i samma klass och skola. Jag känner också stark tveksamhet till att vidga rätten för skolor att använda sig av prov och tester inom hela det praktisk-estetiska ämnesområdet. Ett praktiskt exempel är idrottsområdet, där sent utvecklade elever skulle stoppas från att delta i en idrottsklass för att de inte fullt ut kan konkurrera med sina starkare kamrater. Rätten att tillämpa prov och tester bör sålunda begränsas till området musik och dans, tillämpas med restriktivitet och inte i de yngre årskurserna.
mot · GT02Ub511 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att träning i civil olydnad och icke-våld borde vara en självklarhet i den demokratiska processen och även vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Den blinda lydnaden är ett hot mot demokratin. Det är till stor del genom civil olydnad och icke-våld som de reformer som lett till vårt demokratiska samhälle kommit till stånd. Filosofen säger att civil olydnad är den demokratiska rättsstatens grundbult. Vad händer med vår demokrati om vi fostrar elever till att finna sig i arbetsgivarnas, marknadens eller den politiska maktens diktat även i de fall då dessa diktat strider mot en allmän moral- och rättsuppfattning eller undergräver människors levnadsvillkor? I en demokrati borde varje medborgare kunna få lika stort inflytande över besluten. Men så är det ju inte. De stora företagen inom oljeindustrin, tobaksindustrin, vapenindustrin, bilindustrin, bankvärlden osv. kan med sina lobbyister, sina ekonomiska påtryckningar och sin makt över massmedierna forma demokratiskt fattade beslut som undergräver förutsättningarna för drägliga levnadsvillkor för flertalet människor på vår jord och för hela mänskligheten . Enda sättet att hindra detta är att skapa en massiv folkopinion. Men det krävs mycket pengar och makt över massmedierna för att skapa en sådan opinion. De eldsjälar som ger sig in i denna kamp mot har varken de pengar eller den makt som krävs. Därför måste de tillgripa spektakulära åtgärder som ger dem gratisplats i nyhetsflödet. har skrivit att det första man måste göra om man vill främja frihet och demokrati är att avskaffa hot och maktspråk i uppfostran. I seklets början uppfostrades eleverna i skolan till lydnad genom ett hot i form av straffdom och ett maktspråk i form av en rotting. tvingas eleverna till lydnad med mer sofistikerade metoder. Hotet lyder, att om du inte är tyst och följer med på lektionen så klarar du inte provet och då får du inte bra betyg och då kommer du inte in på gymnasieprogrammet eller högskolan och då får du inget jobb eller i varje fall ingen bra lön. Det är nog dessvärre inte bara eleverna som behöver kurser i den civila olydnadens historia. Även lärarutbildare och skolledare kan behöva lära sig att uppmuntra och försvara olydnad där olydnad bör försvaras. Att tillgripa våld är inte försvarbart. Enligt min mening bör träning i civil olydnad och icke-våld vara en självklarhet i den demokratiska processen och skall även vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på , gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Ub512 · 2005-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Anslag (tkr) motsätter sig den av regeringen föreslagna utbyggnaden av nya högskoleplatser innan tillräckliga resurser tillskjutits för att stärka kvaliteten inom den befintliga högre utbildningen. Om de nya högskoleplatserna således inte kommer till stånd kommer behovet av studiemedel inte heller att öka i den utsträckning som regeringen föreslår. Det medför att anslaget till studiemedel kan justeras ned med jämfört med regeringens förslag. har tillsammans med kommit överens om en rad åtgärder för att underlätta framväxten av nya, riktiga jobb. Som en del av finansieringen av dessa förslag föreslås en avveckling av rekryteringsbidraget varför en besparing om kan göras på detta anslag.
mot · GT02Ub514 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett program för kultur i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av skolbiblioteken. De borgerliga partierna vill prioritera barn- och ungdomskulturen. Vikten av att ge det unga möjligheter till kulturupplevelser kan inte nog betonas. I en rotlös tid har kulturen en viktig roll att fylla. Det handlar i hög utsträckning om att bättre uppmärksamma kulturens och kunskapens roll i skolan. Det politiska ledarskapet måste stödja föräldrarna i deras strävan att erbjuda barn alternativ till tv- och dataspel, liksom de alltfler dokusåporna i tv. Därför presenterar vi ett program för kultur i skolan riktat till grundskoleelever. Det är ett kulturellt program med förebild från den av den borgerliga norska regeringens satsning 2003 på Den kulturelle skulesekken. En satsning som i blivit mycket framgångsrik. Programmet är riktat till grundskolelever och syftet är att skolbarn skall få ett professionellt möte med kultur i form av teater, dans, museipedagogik, konst etc. Detta skall ge alla grundskoleelever tillgång till ett professionellt kulturutbud och göra kulturen till en naturlig och viktig del i alla barns vardag. En ny borgerlig regering avser satsa på denna typ av program. Rent praktiskt är det meningen att enskilda skolor i hela landet skall kunna söka bidrag till kulturell verksamhet, som teater- och dansföreställningar. Men även kulturella projekt, kulturpedagogiska satsningar och liknande skall kunna ge rätt till stöd. Administrationen av skolsatsningen bör skötas av . Att varje skola själv skall ansöka om bidrag säkerställer att pengarna inte används till att täcka underskott i kommunerna utan verkligen kommer eleverna till del. Regeringen bör återkomma till om förslag till en sådan satsning. Utöver programmet för kultur är behovet av fungerande skolbibliotek inom skolväsendet stort. Skolbiblioteken spelar en viktig roll i att ge eleverna olika typer av kulturupplevelser. saknas till exempel skolbibliotek på var tredje skola. Många saknar skolbibliotekarie. I nya bibliotekslagen kräver man att kommunerna skall utarbeta en biblioteksplan för biblioteken i kommunen. Även om vi är emot en bibliotekslag så är det rimligt att kommunerna har fungerande bibliotek inom skolväsendet. Skolbiblioteket har stora möjligheter att bli ett rum för lärande. Den pedagogiska miljön från förskolan till gymnasieskolan är avgörande för elevens språkutveckling och därför är bibliotekarien en bra resurs. Att organisera kulturella aktiviteter på skolan är en arbetsuppgift som kräver både tid och kunskaper. Att lägga hela det ansvaret på enstaka lärare kan innebära att alla elever inte nås av det utbud som finns. Där kan skolbibliotekarien vara en ovärderlig hjälp genom att hon/han inte är uppbunden av lektioner och som dessutom har kontakt med alla elever och känner till deras intressen.