mot · GT02MJ594 · 2005-10-05 00:00:00 — presenterade ett första delbetänkande (SOU 2005:36) . Utredningen ansluter sig till en landsbygdspolitik som länge varit pådrivande för. Det kommande landsbygdsprogrammet bör ta fasta på landsbygdens särskilda förutsättningar. Landsbygden måste ses som en integrerad del i en större helhet med tätorter, städer och goda kommunikationer. Landsbygdens befolkning kommer att växa och jordbruket står för en mindre andel av sysselsättningen. utgör jordbruket en viktig grund för olika verksamheter på landsbygden och för landskapet. För att landsbygdsprogrammet skall kunna medverka till en utveckling och strukturomvandling krävs att samtliga samhällsnivåer arbetar med visioner, mål och strategier. Det är av största vikt att det finns en kontinuitet i landsbygdsprogrammet och att de areella näringarnas centrala roll för en levande landsbygd lyfts fram. Landsbygdsprogrammet bör integreras med andra insatser för regional utveckling i landet. Den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och den nationella politiken behöver samordnas för att förbättra landsbygdens möjligheter till utveckling. De areella näringarnas konkurrensförmåga bör stärkas som natur-, kultur- och rekreationsvärden utvecklas. Landsbygdsprogrammet bör vidare underlätta en omställning av jordbruket så att produktionen av varor och kollektiva nyttigheter svarar mot samhällets behov och önskemål. Bland de kollektiva nyttigheterna intar miljökvalitetsmålen en central roll. Landsbygdsprogrammet bör därför innehålla goda förutsättningar för miljöinsatser. Naturvårdens värde för näringslivet bör lyftas fram. anser att det fortsatta arbetet med miljö- och landsbygdsutveckling måste ha ett klart fokus på jordbruksnäringen. Den största delen av EU-stöden bör även fortsättningsvis riktas mot miljöförbättrande åtgärder. Framför allt är förebyggande av växtnäringsläckage en viktig uppgift, vilket föranleder stöd till odling av vall och andra fånggrödor. Bevarande av landskapsbilden måste också prioriteras. Vad som här sagts om landsbygdspolitikens utveckling bör ges regeringen till känna. har föreslagit att alla ersättningar för betesmarker, slåtterängar, landskapselement etc. skall samlas i en ersättningsform. Detta skulle innebära administrativa förenklingar och främja ett landskapsperspektiv. anser att en förenkling av ersättningsformerna skall ske inför nästa programperiod. Detta bör ges regeringen till känna. 8.2.2Kulturbärande element i odlingslandskapet rapporterar i sin årliga uppföljning för att delmål 3 i miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är svårt att nå. Delmål 3 handlar om att mängden kulturbärande element som vårdas, t.ex. odlingsrösen, åkerholmar och hamlade träd, inte ökar i den takt som behövs. För att ersättning skall utgå krävs att den sökande uppnår ett totalt stöd om . Denna kvalifikationsgräns upplevs vara för hög. Många värdefulla objekt kan inte anslutas därför att jordbrukaren inte når upp till kvalifikationsgränsen. Det förenklade regelsystem som efterlyser ovan bör därför undvika att sätta en kvalifikationsgräns som är alltför hög. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheterna att föra ekologisk och konventionell odling närmare varandra bör undersökas närmare. Bland annat borde användandet av enskilda inslag från det ekologiska jordbruket i konventionell odling främjas. Ett förslag med denna inriktning, Resurseffektivt jordbruk () lades fram av Ekologiska lantbrukarna och 1998. anser att ett system med resurshushållande konventionellt jordbruk utifrån inriktningen i REJO-förslaget skall övervägas inför nästa programperiod. Detta bör ges regeringen till känna. Kompensationsbidrag beviljas av länsstyrelserna till jordbrukare inom mindre gynnade områden (stödområde 15c, dvs. området utanför jordbruksområdena i och ) som iakttar god jordbrukarsed. För att få bidraget krävs att särskilda regler uppfylls, exempelvis skall vall ha betats och slagits, betesmark skall ha betats året före stödåret. Kompensationsbidraget tillsammans med övriga stöd och ersättningar kompenserar produktionsnackdelarna inom dessa områden till i genomsnitt . anser att det är välkommet att kompensationsbidraget höjs i årets budgetproposition, men att kompensationsnivån bör höjas ytterligare för att på ett bättre sätt kompensera för merkostnaderna i dessa områden. Detta bör ges regeringen till känna. 8.2.5Startstöd till unga jordbrukare Företagande i den gröna sektorn präglas av ett stort kapitalbehov. Särskilt tydligt blir detta vid nystartande av lantbruksföretag. Medelåldern för den svenska lantbrukarkåren är hög och stigande. Denna utveckling måste brytas. Miljö- och landsbygdsutredningen (SOU 2003:105) konstaterar att startstödet i sin nuvarande form inte fungerat som avsett i förhållande till de uppsatta målen. Utredningen föreslår därför att startstödet i sin nuvarande form avvecklas. bedömer att den bristande måluppfyllelsen beror på att startstödet urholkats. menar därför att startstödet till unga jordbrukare i stället bör höjas så att det kommer närmare den nivå som finns i och . Detta bör ges regeringen till känna. beslöt att ett vallstöd åter skall utgå även utanför de mindre gynnade områdena. anser att vallodling är en gynnsam odlingsform ur miljösynpunkt och för att förbättra markstrukturen. Därför bör stödet till vallodling redovisas separat. Stödet bör också utformas så att det specifikt riktar sig till odling av vall; är det primärt inte vad man odlar som man får stöd för, utan för att odlingen sker ekologiskt. Vallstöden har i tidigare program prismässigt varierat per hektar beroende på var i landet odlingen sker. anser att det är angeläget att vallstödet ligger kring denna nivå. I Syd- och , där näringsläckage till havet kan befaras vara störst, har svag ekonomisk konkurrenskraft gentemot spannmål och sockerbetor. För att minimera kväveläckaget i dessa områden är det därför önskvärt att rikta miljöstödet just mot vallodling, fånggrödor och kantzoner. 8.4Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion Det är mycket angeläget att inom EU få till stånd ett förenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. En översyn av regelverket har också initierats av kommissionen. Ett förslag från kommissionen väntas . använder man sig av ett system med s.k. positivlistor, dvs. det som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för det ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd är mycket små. Systemet med positivlistor måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå. Detta bör ges regeringen till känna. En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera till utveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernas längd, möjligheten till parallellproduktion och kvaliteten i kontrollen. I EU krävs omläggningstid medan praxis i har varit . En förkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänliga och innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om till ekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende för ekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder. Det är viktigt att regelsystemet inom EU är harmoniserat. För att kunna utveckla den ekologiska odlingen måste det finnas möjlighet till handel med ekologiska produkter över gränserna. Då krävs gemensamma regler och färre nationella särregler. Detta bör ges regeringen till känna. Det bör vara möjligt att lägga om delar av växtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att övriga delar påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska och betesdriften till ekologisk djurhållning utan enbart till djurhållning. 8.5Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket är nödvändigt för att nå de uppsatta miljömålen. Framför allt handlar det om att minska näringsläckaget, vilket är nödvändigt för att nå miljömålet Ingen övergödning, som enligt är ett av de mål som är svårast att uppnå . Detta anslag används till många viktiga områden, bl.a. till forskning för att minska växtnäringsläckage, ammoniakavgång samt säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel. Dessutom ingår forskning och utveckling kring bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden. vill därför satsa mer än regeringen på anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för . Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull tappa i avkastning. Därför är det olyckligt att den begränsat möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor till , , , , och . I ett s.k. motiverat yttrande påpekar att om verkligen skall uppfylla EU:s nitratdirektiv bör stödet för odling av fånggrödor utvidgas så att det också omfattar jordbruksområdena runt , , och där jordbruket kan bidra till övergödning. föreslår att stöd till fånggrödor skall kunna ges även i dessa områden. Beroende på de olika jordarnas sammansättning kan olika metoder för att minska näringsläckaget vara olika effektiva inom olika områden. Därför bör stöd kunna betalas ut även för andra åtgärder mot näringsläckage om dessa är mer effektiva. I områden med tunga leror, t.ex. , bör stöd kunna betalas ut även t.ex. för en mer varierad växtföljd och odling av oljeväxter och ärter. Detta bör ges regeringen till känna. 8.7Slut kretsloppet stad landsbygd har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras från lantbruket in till tätorten utan att återföras, vilket är ett stort resursslöseri. Speciellt anmärkningsvärd är den stora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunna sluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruket återföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de stora framtidsfrågorna för samhället. Problemet är att osäkerheten är stor inte minst bland bönderna beträffande vad t.ex. slam och organiskt avfall innehåller. Upptäckten av små mängder flamskyddsmedel och tungmetaller i slammet har minskat intresset för gödning med slam. Läkemedelsrester i slammet är ett annat stort problem. Ett viktigt första steg för att få exempelvis rötslam mer accepterat hos bönderna är givetvis att se till att slammet är väl kontrollerat avseende tungmetaller, läkemedelsrester och sjukdomsalstrande bakterier. Studier har dock visat att halterna i slammet i allmänhet klarar EU:s gränsvärden för bakterier, tungmetaller och skadliga organiska ämnen. För att motverka tveksamheter inför spridning av rötrest har det tagits fram ett certifieringssystem för rötrest och kompost. Systemet innebär kontroller från externa certifieringsorgan avseende substrat, hygien m.m. Dessa kontroller är viktiga för trovärdigheten, och om slammet via dessa kontroller anses ofarligt skall bönderna bli väl informerade om detta. Målsättningen bör vara att slammet från avloppsreningsverk i största möjliga utsträckning skall kunna återföras till jordbruket, inte minst vid odling av energigrödor. För att bönderna skall kunna våga ta emot slam på sina åkrar och för att trovärdigheten skall kunna upprättas är det också av stor vikt att regeringen arbetar för att få bort en så stor del av de skadliga ämnena som möjligt ur kretsloppet. är garantierna vad gäller slammets innehåll av tungmetaller otillräckliga. Förutom rädsla för skadliga ämnen i slammet får bönderna också generellt lägre betalt för spannmål som gödslats med slam. Därför finns det flera anledningar för bonden att avstå. används slamgödsel därför i stort sett endast vid odling av energiskog. Det är viktigt att regeringen agerar så att fakta kommer fram. Fortsatt forskning kring säkra processer inom detta område är nödvändigt. Detta bör ges regeringen till känna. (2005) får enligt beslut inget slam eller organiskt avfall deponeras. ska dessutom av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligt riksdagsbeslut. För att den antagna lagen om förbud mot deponering skall kunna fungera är det viktigt att fungerande avsättningsområden finns för slammet från avloppsreningsverken. förutsätter att regeringen kraftfullt verkar för att minska riskerna på detta område. Om jordbruket skall kunna utnyttja slam och reducera slöseriet med fosfor och kväveresurser krävs också att EU:s lagstiftning ses över. och har fått igenom ett undantag som innebär att bönderna i dessa länder får lov att använda sig av hushållsavfall i form av komposter och rötslam från reningsverk vid ekologisk produktion fram till . Frågan behöver dock en permanent lösning. 8.8Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd Rapporteringen av bekymren med mul- och klövsjukan och med långa djurtransporter har med all önskvärd tydlighet visat att det finns en stor förbättringspotential i dagens livsmedelsproduktion ur etisk synpunkt och för att minska riskerna för sjukdomsspridning och försämrad livsmedelskvalitet. Problemen är komplexa och visar att det i det industriella jordbruket och medföljande livsmedelsproduktion kan uppkomma allvarliga brister, och vi anser därför att det är viktigt att också gynna det småskaliga jordbruket. Vi vill särskilt värna om småskaliga jordbruk i glesbygden och fjälljordbruket. föreslår därför att stöd till småskalighet särskilt beaktas inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet liksom i anslutning till det särskilda stödet för Norrlandsjordbruket. Detta bör ges regeringen till känna. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken får en medlemsstat avsätta högst av direktstöden till ett nationellt kuvert. Detta får användas för att bevilja ytterligare betalning för särskilda typer av jordbruk som är viktiga för att skydda och förbättra miljön eller för att förbättra kvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter. Regeringen har avsatt 0,av hektarstödet till ett nationellt kuvert, men det framgår tydligt av skrivelsen Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i (skr. 2003/04:137) att regeringen i fortsättningen avser att höja denna andel. Detta skapar ytterligare osäkerhet om de framtida produktionsförutsättningarna. avvisar regeringens förslag om att höja avsättningarna till det nationella kuvertet. anser att den nationella reserven behövs och att den bör vara av de frikopplade direktersättningarna. Även nytillkomna jordbrukare och jordbrukare som utökat sin produktion eller ändrar inriktning bör kunna få del av medel ur den nationella reserven. Norrlandsjordbruket har extra kostnader som man i övriga inte belastas med. har man därför erhållit en regionalpolitisk ersättning för att täcka de merkostnader jordbruket har. Motivet har bl.a. varit att det genom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppna landskapet. Genom jordbruket skapas också ett betydande antal arbetstillfällen, både inom själva jordbruket och inom livsmedelsindustrin. Genom att förädla norra viktigaste gröda, , till kött och mjölk har norra konsumenter tillgång till högklassiga närproducerade livsmedel. Merkostnadsersättningen bygger på mycket väl definierade merkostnader och har lett till effektiva jordbruksföretag med stor geografisk spridning. Merkostnadsersättningen till jordbruket i består av tre delar, varav en del har nationell finansiering. Stödet regleras i förordningen (1996:93) om stöd till jordbruket i norra . Den totala nationella ersättningen har legat under den referensersättningsnivå på som, enligt kommissionsbeslut 97/557/EG, tjänar som maxnivå för det nationella stöd som tillåts ge. Därutöver tillkommer visst stöd till potatisodling, som ligger utanför anslutningsavtalet. utbetalades 289 miljoner, 287 miljoner, 284 miljoner, 304 miljoner och år . Som princip bör gälla att de budgeterade medlen betalas ut i största möjliga utsträckning. Produktionen i norra minskar , vilket tyder på att lönsamheten är sämre än på andra håll i landet. Norra stora avståndshandikapp gör att kostnaderna för produktion av exempelvis mjölk, kött och ägg är högre än på andra håll i landet, som kostnaderna för uttransport av livsmedel genom befolkningsglesheten och många små butiker är höga. En höjd intransportersättning skulle sannolikt leda till ökad stabilitet och framtidstro. Införandet av kadaverinsamlingen i norra har medfört att jordbruket i norr drabbats av högre kostnader än i . Kostnaderna för kadaverinsamlingen var ej medräknade när referensersättningsnivån fastställdes. Nivån är inte heller indexreglerad. Referensersättningsnivån för det nationella stödet till norra omförhandlas så att det blir indexuppräknat och tar hänsyn till kostnaderna för kadaverinsamlingen. Detta bör ges regeringen till känna. Det utbetalade stödet bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. Detta bör ges regeringen till känna. Säterbruket var en livsnödvändig förutsättning för jordbruket i äldre tid och förekom . , när vi alltmer söker våra rötter, har intresset för säterkulturen ökat. Värdefulla kultur- och naturmiljövärden hotar att försvinna om inte säterkulturen stimuleras. Fäbodbruket spelar en viktig roll när det gäller att uppfylla nationella och internationella åtaganden inom miljövård, naturvård och biologisk mångfald. För att säkra fäbodbrukets rättigheter föreslår att en lag om betesrätt vid fäbodbruk införs. En sådan lag kan ta sin utgångspunkt i betänkandet Betesrätt vid fäbodbruk m.m. (SOU 2003:116). bör begära att regeringen lägger fram förslag om en lag om betesrätt vid fäbodbruk. bör också begära att regeringen upprättar en nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar. I ett samhälle som strävar efter välfärd för alla är det rimligt att också bönder skall kunna vara lediga från sitt arbete när de till exempel vill ha semester eller är sjuka utan att de drabbas hårt ekonomiskt. De olika system för avbytartjänst som växt fram i landet har visat sig ha svårt att utvecklas ekonomiskt. Det är därför lämpligt att det statliga stödet går direkt till den som använder sig av avbytare och att man får ersättning för uttagen ledig tid med ett maximum som kan höjas i takt med att avbytarstödet byggs ut. anvisar till ett nytt anslag för stöd till avbytartjänster. I takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute i ökar förutsättningarna för export. Det är därför angeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. måste likt andra EU-länder nu satsa nationella medel för att stötta marknadsföringen av svenska livsmedel. Viktigt är att stödja mindre livsmedelsföretag för att nå ut på marknaden med förädlade produkter. står därför bakom regeringens satsningar inom livsmedelsområdet för att främja exporten av svenska livsmedel och regional utveckling av livsmedelsförädling. Det svenska lantbruket är världsledande när det gäller att producera livsmedel av hög kvalitet med ett minimum av hälsorisker och negativ miljöpåverkan. Den viktigaste resursen i det arbetet är landets jordbrukare. För att bevara framtidstron inom denna yrkesgrupp är det viktigt att svenska jordbrukare kan konkurrera på lika villkor med sina kollegor i framför allt andra EU-länder. har länge arbetat för rättvisa villkor för bönder. Det innebär bl.a. att skatter och avgifter på eldningsolja, diesel och handelsgödsel harmonieras med övriga EU-länder. Därför föreslår att dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner sänks till per liter. De skatter och pålagor som staten håvar in från jordbruket i form av bekämpningsmedels- och handelsgödselskatten bör återföras till jordbruksnäringen bl.a genom stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser. Bönderna i har fortfarande mer skatter och pålagor än i andra länder. vill bryta denna utveckling. I är dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner per liter. I är den per liter och i per liter. Det råder alltså en obalans i konkurrenshänseende till de svenska böndernas nackdel. föreslår därför att dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner sänks till per liter. 10.2Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel Basen för uttag av gödselmedelsavgift var från början innehållet av kväve och fosfor i handelsgödsel. slopades avgiften på fosfor. I stället infördes avgift på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. Gödselmedelsskatt skall nu betalas med per kilo kväve och per gram kadmium. Bekämpningsmedelsskatt skall betalas med per kilo verksam beståndsdel. Skatten på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket via ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Återföringen av skattemedel kommer att ske under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur under vilket anslag viss återföring kommer att ske . Det är viktigt att slår fast att återföringen av skatten i form av forsknings- och utvecklingsinsatser som gynnar jordbruksnäringen fortsätter. Det vore olyckligt om detta anslag i stället användes för medfinansiering av det nya landsbygdsprogrammet. anser att det nya landsbygdsprogrammet skall tillföras maximal medfinansiering som de kollektiva forsknings- och utvecklingsinsatserna för näringen fortsätter. Detta bör ges regeringen till känna. anslår mer än regeringen till anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. 10.3Det svenska jordbrukets konkurrenssituation Den svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens och står sig väl i konkurrensen så länge den sker på lika villkor. Problemet är att skatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer. Det är därför angeläget att inom EU kraftfullt driva frågan om harmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. Om inte aktuella skatter harmoniseras med övriga EU-länder innebär det att fler svenska lantbruk läggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringen som inom livsmedelsindustrin. Detta bör ges regeringen till känna. 10.4Nej till olagliga avgifter Det är viktigt att staten inte avkräver bönderna otillåtna skatter och avgifter. Åren 19981999 tvingades bönderna betala in per hektar och år i kartavgift vid ansökan om EU-stöd för grödor och foderareal. har EG:s domstol fastslagit att dessa avgifter var olagliga och staten måste betala tillbaka plus ränta. Med en mer jordbrukarvänlig politik kan sådana pinsamheter undvikas. bör tillkännage för regeringen som sin mening att de avgifter som tas ut av enskilda näringsidkare skall ha en legitim grund inom EG-rätten. Gentekniken kan kanske vara ett verksamt medel för att föda en växande världsbefolkning men också för att bota mänskligt lidande. Gentekniken öppnar fantastiska möjligheter, men det finns också problem som gör att stor försiktighet måste iakttas. 11.1Risker för människors hälsa Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer (GMO). Det är angeläget att genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas. Men åligger det den politiska makten, på nationell och europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Det finns en risk att genmodifierade växter sprider sina anlag till närbesläktade arter och stör ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergena ämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner.