mot · GT02Kr373 · 2005-09-29 00:00:00 — 1987 tillkom det undantag från mervärdesskatten gällande ideella föreningar. Detta strider mot EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Regeringen har låtit utreda frågan, men aviserar i budgetpropositionen att denna fråga kommer att införlivas i en större översyn av hela skattesystemet som påbörjas först . Det innebär att en nyordning troligen inte är att vänta . anser att det är mycket viktigt att den ideella sektorn fortsättningsvis kan ha en enkel administration och en enkel ekonomisk reglering som inte innebär att ökade krav ställs på specialkunskaper för att kunna driva en förening. Trots den samhällsnytta de stora evenemangen gör på olika plan är det oftast den arrangerade idrottsorganisationen berörd kommun som ensam tvingas stå för riskerna. Ett exempel är i , som enligt den gjorda utvärderingen genererade avsevärda samhällsintäkter men ändå medförde ett stort ekonomiskt avbräck för . Denna situation har lett till att många idrottsförbund säger sig vara tveksamma till att söka arrangörskap för stora internationella mästerskap eftersom de inte vill riskera sin framtida verksamhet. Med tanke på evenemangens samhällsbetydelse bör de inte betraktas enbart som en fråga för idrotten och idrottspolitiken. Större idrottsevenemang kan förväntas bidra till en ökad internationell uppmärksamhet av . anser därför att regeringen bör undersöka hur staten kan stå som ekonomisk garant för större internationella idrottsevenemang. 7.4Skattefrihet för allmännyttiga stiftelser För att stiftelser skall kunna bli skattebefriade i enlighet med 7 kap. 3 § i inkomstskattelagen krävs att de enligt 7 kap. 4 § huvudsakligen skall ha till ändamål att främja vård och uppfostran av barn, lämna bidrag för undervisning eller utbildning, bedriva hjälpverksamhet bland behövande, främja vetenskaplig forskning, främja nordiskt samarbete eller, stärka försvar under samverkan med militär eller annan myndighet. Förarbetena till lagstiftningen lämnar ingen vägledning kring den närmare innebörden av dessa ändamål: både i utredningen och i propositionen framhålls att skattefriheten omfattar verksamheter som det offentliga annars hade varit tvungen att bidra till. Idrottsrörelsen har här kommit i kläm. med ändamål att genom stöd åt idrott främja vård och uppfostran av barn har inte ansetts vara inskränkt skatteskyldig (RÅ 1982 1:12). menar att man bör utreda vilka ändamål som ska innebära skattefrihet för att särskilt pröva om idrottsliga ändamål för en allmännyttig stiftelse ska kunna rymmas inom detta regelverk. Karriären för en professionell idrottsman eller kvinna skiljer sig från de flesta andra yrken. är den på grund av fysiska skäl begränsad till relativt tidigt i livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligt att idrottaren tjänar mycket pengar för att sedan tjäna avsevärt mindre. Resultatet av detta bli att idrottaren tvingas betala mycket höga skatter under de år han eller hon tjänar som mest trots att det är väl känt att inkomsten kommer att minska kraftigt . På grund av detta är det vanligt att framgångsrika idrottare flyttar utomlands. För att lösa detta problem finns möjligheten att införa så kallade idrottskonton, vilket finns bland annat i och . Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottaren sätter en viss del av sin inkomst på kontot, och så länge den finns på kontot är den skattebefriad. Idrottaren skattar i stället på inkomsten när den tas ut från kontot, vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det s.k. skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst . Naturligtvis finns det svårigheter med att införa idrottskonton. Bland annat krävs att vissa avgränsningsfrågor utreds ordentligt. anser dock att det finns stora fördelar med ett sådant system och menar därför att det finns anledning att utreda om det går att införa konton av detta slag i . Socialdemokraterna har varit mycket negativa till idrottskonton och avslog så sent som ett förslag från oss om att utreda frågan. Idrottsminister har dock visat en viss öppenhet inför idén, vilket är positivt, även om hennes utspel har mötts av kritik från bland annat finansministern. Regeringens syn på frågan ter sig därför splittrad. utgör statens stöd ett eget anslag riktat direkt till friluftsorganisationer. Ett friluftsråd har inrättats vid som skall fördela detta riktade anslag. har , , Simfrämjandet, , , Cykelfrämjandet samt FRISAM fått bidrag. I (SOU 1998:76) talades om att målet för det statliga stödet skall vara att stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. anser att det är riktigt att tydliggöra stödet genom ett eget anslag, men anslaget måste kunna innefatta även andra organisationer som bedriver friluftsverksamhet. Idrott kan som få andra företeelser skapa broar mellan människor från olika kulturer och lösa knutar mellan nationer som går tillbaka långt tillbaka i tiden. Ett ökat internationellt idrottssamarbete kan öka förståelsen för olika kulturer. är ett utmärkt exempel på ett projekt som främjar kulturmöten och därigenom ökar förståelsen mellan länder och kulturer. Även i biståndsarbete kan idrotten fylla en viktig funktion. bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för både ledare och aktiva inom såväl breddidrotten som elitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagn för avspänning och samförstånd. Idrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationella arbetet är mycket positiva. Flera satsningar har gjorts från t.ex. sida för att utveckla samarbetet med andra länder framför allt inom EU. Vi anser att ett särskilt fokus i det internationella samarbetet bör riktas på det nordiska samarbetet och samarbetet med våra baltiska grannländer. Deklarationen om de särskilda kännetecknen för idrott och idrottens sociala funktion i som bör beaktas vid genomförandet av den gemensamma politiken (Idrottsdeklarationen) antogs av . Deklarationen noterades därefter i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i . Idrottsdeklarationen fastställer en allmän syn inom flera viktiga idrottsområden. Idrottsdeklarationen är också ett tecken på att man inom EU inte bara ser de ekonomiska delarna av idrotten utan också ser vikten av idrottens sociala roll. Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut i folkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen och enskilda människors idrottsutövande. Genom en artikel i förslag till ny konstitution föreslås att idrotten får en formell status. Denna hade inneburit att EU kunnat stödja och bidra till att främja idrottsfrågorna i . anser att idrottsfrågorna måste framhållas i de fortsatta processerna inom EU. Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner över en lång rad områden från fysiologi, medicin och teknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Utbildningen och forskningen är en förutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn och ungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskap och forskning behövs kring idrotten som folkrörelse. En fråga som bör ges särskild uppmärksamhet är idrottens betydelse för integration. Idrottsrörelsen har också pekat på behovet av forskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor. Inte minst viktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning. , F. m. fl. Trends in overweight and obesity among 18-year-old males in between 1971 and 1995. Acta Paediatr 1999;88(4):431437. , och , M. Increase in the prevalence of overweight and obesity from 1995 to 1998 among 18-year-old males in . Acta Paediatr 2000;89(7):888889. (2003) Motorik, koncentrationsförmåga och skolprestationer.