ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N412 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den långsiktiga finansieringen av måste tryggas för att möjliggöra en verksamhet på minst dagens nivå. är den statliga instans som skall jobba med företagsutveckling, finansiering och innovation med inriktning mot små och medelstora företag. har tre kärnvärden, dels är de nära kunderna, med sin regionala närvaro i samtliga 21 län, dels har de en unik kombination av affärsutveckling och finansiering, dels innehar de småföretagarkompetens. har en nyckelroll för att åstadkomma en positiv utveckling av de små och medelstora företagen. Resultaten visar att 1443 nya företag startades och 890 företag gjorde nyinvesteringar för med hjälp av lån från . Vidare genomfördes ca 71000 möten med företagare för att hjälpa till med företagsutveckling. Effektmätningar av insatta åtgärder visar att kundföretagens omsättning ökar , motsvarande siffra för kontrollgruppen var . Kundattitydundersökningen visar på en mycket hög kundnöjdhet, av kunderna rekommenderar till sina kollegor. löpande drift har bedrivits med underskott. Dessa har uppstått som ett resultat av att regeringen successivt har sänkt anslaget till verksamheten från 1996 till 2004. så har moderbolagets anslag till dotterbolagen, enligt gällande regionala samarbetsavtal, varit i genomsnitt . Detta har skapat ett genomsnittligt årligt underskott på ! Denna medvetna tömning av bolagets tillgångar har nått vägs ände. Det fria egna kapitalet räcker knappt till drift till. Sen återstår endast att börja minska reservfonden, något som får anses helt olämpligt med hänsyn till den riskexponering lånestock har. Kvar finns då att skära ned omfattningen drastiskt och anpassa företagets verksamhet till den nivå som dagens statliga ägaranslaget räcker till. Följden blir uppskattningsvis en halvering av verksamheten. I dessa tider då hela det svenska samhället letar efter nya jobb, där just småföretagen ofta lyfts fram som en huvudfaktor för att skapa ny arbetstillfällen, är en halvering av helt oacceptabel. Företagets regionala spridning och småföretagskompetens är unik, den måste bevaras och utvecklas. I den globala kampen om de nya jobben har en given plats som en utvecklingspartner till de små och medelstora företagen. Därför måste den långsiktiga finansieringen av tryggas för att möjliggöra en verksamhet på minst dagens nivå. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N413 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som försöksområde för koldioxidneutral energiförsörjning med stöd från nationella myndigheter och EU:s fonder. är forskarna överens om att växthuseffekten är verklig. så är alla numera överens om att oljeutvinningen i världen redan har passerat sitt maximum. De kända oljetillgångarna tar enligt vissa beräkningarna slut om med hänsyn taget till ökad användning bland annat i och . Det blir mer och mer uppenbart att dagens generation befinner sig i slutet av den fossila skördeperioden. Dessa två förhållanden kommer mer än någonting annat att påverka vår framtid framöver. Inom energiförsörjningen kommer det att bli en jakt på alternativa bränslen som kan ersätta de fossila. Fokus på de förnyelsebar bränslena kommer att ställas mot energieffektivitet, koldioxidpåverkan och givetvis pris. har mycket bra förutsättningar att bli självförsörjande med koldioxidneutrala bränslen. Det visar två studier gjorda i ämnet. Det unika är att det finns bra förutsättningar för så många olika alternativa energislag, t.ex. vindkraft, biogas, biomassa från åker och skog, solenergi, havsvärme, geotermisk värme (djupvärme) och vågkraft. Ett grundförhållande som är en stor resurs i sammanhanget är det faktum att det finns mycket per innevånare ca 1,4 ha/person jämfört mot genomsnittet i på ca 0,3 ha/person. utredning visar att med helt inhemsk energiförsörjning, som finns möjlighet att nå, så skapas ca 600 varaktiga arbetstillfällen och en omsättning på ca tillförs . kommer att behöva ställa om till en uthållig energiförsörjning inom några få decennier. är ett i miniatyr, det skulle vara mycket klokt att nyttja som ett försöksområde för att vinna erfarenheter i den mindre skalan, som sedan kan användas i övriga landet. För att en sådan process skall komma igång behövs samhällsstöd ifrån nationella myndigheter och EU:s fonder. Vad som ovan anförts om som försöksområde för koldioxidneutral energiförsörjning med stöd från nationella myndigheter och EU:s fonder bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N414 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett europeiskt miljöfordonscentrum i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skapandet av en nationell vätgasstrategi. En av de största miljöpolitiska utmaningarna är att komma till rätta med utsläppen av klimatpåverkande gaser. Människans påverkan på den naturliga växthuseffekten kommer att kunna få mycket stora konsekvenser, inte bara för miljön utan också för världens ekonomi och säkerhet. Framför allt kommer de fattigaste länderna på jorden att vara hårt drabbade. Men även den rika delen av världen kommer att drabbas hårt av det förändrade klimatet. ekonomi är precis som andra länders djupt beroende av olja. Stigande oljepriser kan på ett markant sätt hindra ekonomisk tillväxt, vilket gör sårbarheten i ekonomin stor. Det finns därför starka ekonomiska skäl, utöver miljömässiga och säkerhetsmässiga, som talar för att ett minskat beroende av olja är önskvärt. som land har goda förutsättningar att producera framtidens förnybara drivmedel oavsett om de baseras på gas eller alkohol. Vi har skogen, vi har åkerarealen och vi har entreprenörerna. Vi har genom vår fordonsindustri och det stora kunnandet goda förutsättningar att producera framtidens miljöfordon. bör ta täten med sikte på att bli världsbäst på alternativa drivmedel, nya energilösningar och miljöbilar. gäller det att skapa de politiska förutsättningarna för en långsiktig politik som gör att och svenska företag och tekniker kan bli ledande på en global marknad. Görs det kommer teknikutvecklingen att ta ytterligare fart och en miljödriven tillväxt stimuleras, något som i sin tur leder till nya jobb i . ligger långt framme inom biobränsle- och logistikforskningen. Steget är inte långt till att bli ledande i . En stor del av dessa kunskaper och möjligheterna till utveckling finns i i form av exempelvis fordonsindustri, universitet och högskolor. Detta unika kluster ger stora tillväxtmöjligheter. Det krävs dock ett tydligt agerande från både näringsliv och det offentliga. Ett första steg i detta arbete bör vara att etablera ett europeiskt miljöfordonscentrum i . Detta bör ges regeringen till känna. Vätgas kommer att ha en nyckelroll i övergången från fossila bränslen till förnybara energikällor och ett hållbart energisystem. Runt om i världen ökar aktiviteterna inom vätgasområdet. I pågår ett antal demonstrationsprojekt med tyngdpunkten i . När vätgas och bränsleceller ersätter fossila bränslen och traditionell förbränningsteknik växer en ny industri fram. Det innebär efterfrågan på nya komponenter, system- och marknadslösningar. Möjligheterna för tillväxt och nya arbetstillfällen är stora. Tidiga initiativ ökar chanser att vara en stark aktör . Vi anser därför att en nationell vätgasstrategi bör tas fram, strategin bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N416 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att överväga insatser för hur ökade medel för medfinansiering av EU-projekt kan tillskapas. Utvecklingsprojekt har stor betydelse för utveckling och tillväxt. EU-projekt kan i detta sammanhang vara en betydelsefull tillgång. Det har från flera håll påtalats problemen med brist på offentliga medel för medfinansiering. En konsekvens har blivit att gått miste om möjligheten att nyttja EU-medel för tillväxtfrämjande framtidsprojekt. Vi riskerar att förlorar möjligheter att driva för företagsamheten intressanta och utvecklande insatser. Det finns inget givet svar på hur ökade medel kan tillskapas för medfinansiering av framtida tillväxtfrämjande projekt. Olika möjligheter för att tillskapa medel bör belysas och övervägas. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga insatser för hur ökade medel för medfinansiering av EU-projekt kan tillskapas.
mot · GT02N417 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om glasbruksnäringen. Glasblåsning är en del av den svenska historien och har haft en stolt glasblåsartradition. fanns det glasbruk spridda över hela , många av dem välkända. har glasbruken haft allt svårare att klara konkurrensen med det fabrikstillverkade glaset. är de flesta glasbruken samlade i , men de finns även på andra orter i . gjorde regeringen ett flertal satsningar på Glasriket i . Dessa satsningar inriktade sig på att marknadsföra och utveckla glasbruken i . Regeringen beviljade också medel till ett internationellt marknadsföringsprojekt där svenskt glas skulle lyftas fram som exempel på spjutspetskompetens inom form- och designområdet. Dessa satsningar är något som vi tror är nödvändigt om glasblåsartraditionen ska leva vidare, men vi anser att stödet skulle ha gått till glasnäringen i stort och inte till en specifik regional del av landet. Som vi redan påpekat så är den flesta glasbruken belägna i men det finns andra glasbruk och det vore både olyckligt om framtida stöd skulle fördelas ojämnt mellan olika glasbruk och på så sätt snedvrida konkurrensen. Reijmyre glasbruk i är ett exempel på ett glasbruk utanför Glasriket. Glasbruket är ett av äldsta och ett av de få som blåser och tillverkar alla delar i . Många andra glasbruk har flyttat produktionen helt eller delvis utomlands för att minska tillverkningskostnaderna. Reijmyre glasbruk har samma problem och marknadsförutsättningar som övriga inom näringen men har inte fått del av det statliga stödet till de småländska kommunerna och glasbruken och därmed missgynnats i konkurrensen om kunderna. För kommun är glasbruket en viktig faktor för möjligheterna att skapa sysselsättning utanför centralorten. Det kan absolut inte finnas några skäl till att och Reijmyre glasbruk skall lämnas utan stöd, och glasbruket borde därför få del av det nu pågående stödet och likabehandlas med de småländska kommunerna och glasbruken.
mot · GT02N418 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av stöd för kooperativa företag. De lokala utvecklingscentrumen, LKU, finns över hela vårt land och ger stöd till regional och lokal utveckling för de kooperativa företagen. Dessa företag kan betyda mycket för att ge människor möjlighet att försörja sig själva istället för att bli arbetslösa. Företagare inom det kooperativa området har ofta en verksamhet av relativt liten omfattning. I dessa företag är det extra angeläget att det finns tillgång till lokalt riskkapital och att reglerna för företagandet är så enkla som möjligt. Det kan lokalt vara svårt att få stöd med investerings- eller riskkapital för att få möjlighet att starta ett företag. Även om det vidtagits åtgärder för att förbättra förutsättningarna, bland annat vad avser så kallad såddfinansiering, så är det fortfarande angeläget att stimulera till ökade möjligheter att starta kooperativa företag. De kooperativa företagen kan, med rätt stöd och ökade möjligheter, ge människor en ny framtidstro och kommer därigenom att motverka arbetslöshet och avfolkning i glesbygden.
mot · GT02N422 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbyggnad av elkraftsöverföringen till och från . På finns över 160 vindkraftverk i drift, i olika storlekar och lokaliserade såväl i inlandet som längs kusterna och till havs. Vidare finns på . har under delar av året en produktion av vindkraftsel som överstiger elbehov. En av överföringskablarna till fastlandet har gjorts reverserbar (möjlighet att överföra el åt båda hållen) så att elkraft kan exporteras från . Långtgående planer finns för utbyggnad av vindkraften inte minst i form av havsbaserade vindkraftverk. Detta är helt i enlighet med de planer som antagit. En utbyggnad av vindkraften är viktig inte minst för att nå mål för vindkraftsutbyggnad. För att möjliggöra detta behöver kapaciteten för att överföra vindkraftsel från utökas. Förutom utbyggnadsplanerna så pågår nu ett generationsbyte av befintliga vindkraftverk. Gamla, omoderna verk byts ut mot nya typer och därmed fyrfaldigas ofta effekten jämfört mot den tidigare vindkraftsparken. Detta snabbar ytterligare på behovet av ökad överföringskapacitet från . I de baltiska länderna finns behov av ytterligare elkraft. En möjlighet att säkerställa detta är att en kabel till exempelvis byggs från svenska fastlandet via . Detta skulle kunna vara en möjlig väg för att också kunna exportera vindkraftsel från . Utredningsarbetet behöver omgående startas för att komma fram till förslag om hur utbyggnad av elkraftöverföring till och från kan ske. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N423 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om landsbygdspolitik. På landsbygden, i tätorter med mindre än 10 000 innevånare, i våra skogs- och mellanbygder, den rena glesbygden samt våra skärgårds- och kustsamhällen bor mer än 2 miljoner innevånare. Det är ungefär lika många som bor i . Men skillnaden mellan våra större städer och landsbygden är uppenbar. Därför måste såväl metoderna som perspektiven delvis vara annorlunda. Det är viktigt att inte sätta städernas utveckling i motsatsställning till landsbygden eller vice versa. Som ett litet land i en alltmer globaliserad och konkurrensutsatt värld är det helt uppenbart att vi är starkt beroende av varandra. Ett framgångsrikt och konkurrenskraftigt behöver dynamiska, pulserande storstäder och högskoleregioner sida vid sida med levande industribygder och kreativa, livskraftiga landsbygdsmiljöer. För att stötta och hjälpa till för en levande och livskraftig landsbygd behöver de regionalpolitiska målen kopplades samman med energipolitiken och ekologiskt, socialt och ekonomiskt tänkande. Om så sker kan landsbygden bli en bas för en omfattande produktion av råvara för energi, industriråvaror, uthållig livsmedelsförsörjning, turism, biologisk mångfald och ökad livskvalitet. Svensk och internationell forskning visar entydigt på kulturella skillnader som orsak till varför vissa bygder har medan andra saknar ett entreprenörsklimat. Smålandsbygden och till exempel det röda i är en produkt av en lokal kultur där det uppstått en sorts stödjande medborgerlig infrastruktur. Anställda som har en idé uppmuntras att utveckla den. Företag som har kapacitetsproblem får hjälp av grannen. Oavsett associationsform är det idén om samverkan som präglar kulturen. Dessa civila strukturer finns runt om i vårt land och de kan spela en aktivare roll som katalysator. Den viktigaste kraften och potentialen är sannolikt den byarörelse som vuxit fram , som ett resultat av ska leva! Denna rörelse samlar cirka 100 000 aktiva i drygt 4000 lokala utvecklingsgrupper. Ett arbete pågår just nu med att bygga upp IT-baserade stödtjänster och konsultativt stöd till landsbygdens eldsjälar. Det finns även skäl att genomföra en översyn av regelverk, förordningar, regleringsbrev etc. för att landsbygdsperspektivet ska framträda tydligare och utvecklandet av en livskraftig landsbygd underlättas. Det är också angeläget att stöd till organisationer och organ som vill bidra till att bygga upp stödjande infrastrukturer på landsbygden prioriteras. De myndigheter och organ som på olika sätt hanterar landsbygdens tillväxtfrågor bör arbeta utifrån en gemensam agenda för att kunna nå största möjliga resultat. Motiven är starka för en aktiv politik för landsbygden, den har förutsättningar att i högre grad bli ett stöd för den nationella tillväxtpolitiken om frågorna sätts in i sitt rätta sammanhang.
mot · GT02N424 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om infrastrukturens betydelse för turismens utveckling. Enligt Turistdelegationen omsatte turistnäringen och sysselsatte 130 000 personer. har turismen dessutom ökat kraftigt. Bland annat har antalet gästnätter stigit med . Den ökande turismen har på olika sätt påverkat både företag och regioner. Företag som har haft en direkt nytta av ökningen är exempelvis rese- och hotellföretag. Utvecklingen torde dessutom ha givit upphov till en rad indirekta effekter. Exempelvis har handeln i bl.a. dragit stor nytta av det stora inflödet av norska shoppingturister. Ett annat exempel kan vara att lokala byggföretag drar nytta av turister som bygger/renoverar sina fritidshus. Vidare har turismen både en nationell effekt genom att den bidrar, via de utländska turisternas konsumtion, till ökade skatteintäkter och en regional effekt genom att den kan stimulera den regionala utvecklingen. Det råder dock en bristande och djupare förståelse för hur turismen exempelvis påverkar den regionala utvecklingen. För att undersöka turismens betydelse för näringslivet och också för den regionala utvecklingen har olika metoder använts. Av vad som framkommit i Turistdelegationens redovisning så finns två bärande faktorer, den ena faktorn är bristen på kunskap om turistnäringen och dess betydelse för olika näringar, den andra faktorn är att tydliggöra turismens betydelse som tillväxtfaktor. Som exempel nämns Glasriket, Fjäll och . En näring som växt sig allt starkare är upplevelseindustrin. En förklaring till detta är bl.a. att människors inkomster ökat, vilket möjliggjort en ökad konsumtion av upplevelser. Den största näringen inom upplevelseindustrin är turistnäringen. En mycket viktig förutsättning för att turismen ska utvecklas positivt är att vägar och järnvägar byggs ut men även att mindre flygplatser i glesbygd ges bra förutsättningar att finnas kvar. Vi vill också peka på att alla former av telekommunikationer blir allt viktigare. Vi konstaterar att på samma sätt som för övriga basnäringar har infrastrukturen en avgörande betydelse för turismens utveckling.
mot · GT02N425 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra förutsättningarna för vattenkraften och speciellt den småskaliga vattenkraften. har vattenkraften varit en trotjänare i den svenska energiförsörjningen. De stora framgångarna för den svenska verkstads-, skogs- och stålindustrin beror till stor del på att vattenkraften kunde förse dem med tillräckliga mängder el till rimliga priser. Den har fortfarande mycket stor betydelse för vår basindustri i . Vattenkraften har också varit till stort gagn för samtliga elkonsumenter. Än står vattenkraften för omkring hälften av totala elproduktion. När den svenska omställningen av energisystemet diskuteras måste vattenkraften få en ännu mer framskjuten plats i den diskussionen, inte bara den småskaliga vattenkraften utan näringen i sin helhet. Vattenkraften är en förnybar energikälla, och det är en av viktigaste naturresurser. För att säkerställa fortsatt gott resursutnyttjande av befintlig vattenkraft gäller det att se upp så att vi kan hitta bra och miljömässigt riktiga produktionsökningar. Det kan handla om omprövning av vattendomar där det handlar om att både ta hänsyn till naturintressena och även behovet av en effektivare energiutvinning. Det är viktigt att vi skapar ett bra investeringsklimat. Vi vill ha långsiktighet vid både investeringar och reinvesteringar av vattenkraften, och då behöver spelreglerna vara hållbara över tiden. Det gör att man vågar investera eller reinvestera, och vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla kraven på förnybarhet. Vi anser att det är viktigt att vi ännu mer lyfter fram vattenkraften och dess betydelse vid den fortsatta energiomställningen i vårt land.
mot · GT02N426 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiförsörjningen i . En god tillväxtpolitik kräver ett samspel mellan staten och näringslivet. Vår socialdemokratiska arbetslinje bygger på insikten om att vi alla behövs. Vår arbetslinje handlar om att människor vill vara med och bidra till det gemensamma. Därför ska vi tillsammans skapa förutsättningar för riktiga jobb med goda och seriösa arbetsvillkor för både företagaren och de anställda. Vårt mål är full sysselsättning genom att fler riktiga arbeten blir till. En nödvändig uppgift är att vi är med och utvecklar energiförsörjningen. Staten måste här ge tydliga signaler, garantera långsiktiga villkor samt ge nödvändiga tillstånd så att näringslivet vågar göra de investeringar i energisystemet som behövs. Det gemensamma vinner på denna investering i form av en bättre miljö och nya arbetstillfällen. och dess industri har ett stort energibehov. Industrin står för en större del av energiförbrukningen i än i landet som helhet. Det är framför allt de sex stora industrierna: , , Outokumpu, och pappersbruk och i som står för detta. I finns även ett annat energikrävande område, nämligen turistindustrin. Energiförsörjningen bygger till stor del på kol och olja. Inriktningen bör vara att öka användningen av förnybar energi, till exempel biobränslen. Men förutom i skogsindustrin har biobränsle en begränsad användning i tillverkningsindustrin. korttidsprognos visar på fortsatt ökat energibehov inom industrisektorn, som följd av ökad produktion. Den nya pappersmaskinen i står ensam för en del av detta ökade behov. Industrins totala energibehov väntas öka med över , varav elbehovet ökar med . Årets prisuppgång på el och olja visar att industrin behöver fler ben att stå på när det gäller energiförsörjningen. Ju fler alternativ som finns på energimarknaden, desto bättre förutsättningar har industrin att klara sig. Större delen av är sammanlänkat i ett naturgasnät som försörjs från olika källor från till . Alla viktiga industriregioner i EU har tillgång till naturgas, utom . I vill såväl stålindustrin som skogsindustrin att naturgas blir tillgängligt som ett komplement på energimarknaden. En sådan utbyggnad måste ske på kommersiella villkor, vilket kräver att de som skall göra investeringarna får långsiktiga villkor och uppmuntrande signaler från den förda energipolitiken. Om industrin får tillgång till naturgas innebär det stora fördelar för hela samhället som minskad miljöpåverkan, höjd verkningsgrad i processen, möjlighet till förenklade industriprocesser, lägre drift- och underhållskostnader, bättre reglerbarhet samt ökad konkurrenskraft och tryggare jobb. Naturgas kan användas i nästan alla industriprocesser och lämpar sig mycket bra för elproduktion i kraftvärme eller industriellt mottryck. Vissa industriprocesser kräver tillgång till gasformiga bränslen.