mot · GT02Ub587 · 2005-10-05 00:00:00 — Vi anser inte att projekt initierade av en statlig myndighet är den bästa garanten för att skapa trivsel, trygghet och ordning i skolor i socialt utsatta områden. Vi vill i stället att anslaget ska användas för att skolor tillsammans med ideella organisationer ska kunna engageras och med ett aktivt arbete ute i skolorna skapa en bättre skolmiljö. Det kan t.ex. handla om projekt tillsammans med klassmorfar, invandrarorganisationer, kamratstödjare eller frivillig läxhjälp. Medlen ska efter ansökan fördelas av . Bokens betydelse som informationsbärare kan inte överskattas. Bra och uppdaterade böcker är en förutsättning för att skolarbetet ska fungera. Av skolans totala kostnader är det mindre än en procent som går till läromedelsinköp. avsätts ca /elev och år till läromedel. Anslagen för läromedelsinköp har minskat . På var tredje lågstadieskola får barnen inte behålla en enda bok. Bra skolböcker är också en förutsättning för att föräldrar ska kunna följa skolarbetet och stötta sina barn. Fräscha och aktuella läroböcker har stor betydelse för undervisningen. Vi anser att en ambition bör vara att varje elev får behålla minst en lärobok per årskurs. För att betona vikten av goda läroböcker anser vi att läromedelsinventering ska vara en viktig punkt vid den statliga kvalitetsgranskningen av skolorna. Även i skolornas egna kvalitetsredovisningar bör situationen gällande läroböcker klargöras. Det behövs en stor satsning på läromedel, såväl böcker som andra verktyg, för att eleverna ska nå målen. föreslår ett statligt anslag för inköp av läromedel. För detta ändamål satsar vi , vilket räcker till ca per elev i . Det skulle alltså innebära en nästan 40-procentig ökning av anslagen för läromedel. Genom att inte låsa resurserna till antingen läroböcker eller andra läromedel ges skolorna stort utrymme att själva avgöra inköpen efter sina behov. Informationstekniken utvecklas snabbt. Kommunikationer, utbildning och forskning bygger alltmer på digital teknik. Det är därför nödvändigt att alla elever får såväl kunskaper som färdigheter i att utnyttja den digitala tekniken. Datorerna kan även ge möjligheter till mer individualiserad undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kan exempelvis gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning, elever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i något särskilt ämne. Att fler skolor använder datorn som hjälpmedel är särskilt viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnaden mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor. God tillgång till tekniska hjälpmedel i skolan kan motverka framtida klasskillnader. som den nya tekniken kan innebära fantastiska möjligheter för eleverna innebär den också nya utmaningar. Det enorma informationsflödet som görs tillgängligt via Internet ställer krav på skolan att lära eleverna källkritik, att sovra och värdera den stora informationsmängden. avslutades ITiS, en satsning för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. anser, i likhet med rapporten steg från , att det är viktigt att inte de kunskaper som nåtts med ITiS förloras utan att arbetet med att förbättra kunskapen om och undervisningen med IT fortsätter. Alla skolans ämnen har sin egenart och är viktiga delar av skolans verksamhet. Här vill vi lyfta fram några ämnen där vi vill göra några särskilda påpekanden. Undervisningen i svenska är grunden för allt annat lärande i skolan. Att behärska språket är en förutsättning för att klara sig i samhället. Det handlar om läsning och skrivning men också om det muntliga talet. Undervisningen i att tala och argumentera är dock mycket begränsad i till skillnad från i flera andra länder som t.ex. där Speach är ett viktigt ämne i skolan. anser att förmåga att uttrycka sig väl och att argumentera för sin sak blir allt viktigare och därför måste undervisningen i retorik och argumentationsteknik stärkas. är det först i kursplanen för årskurs nio som det finns ett tydligt mål när det gäller talet: Eleven skall aktivt kunna delta i samtal och diskussioner och sätta sig in i andras tankar samt kunna redovisa ett arbete muntligt så att innehållet framgår och är begripligt. vill ge i uppdrag att formulera tidigare och tydligare mål vad gäller tal och retorik i kursplanen för svenska i och gymnasiet. 13.2Religion och historia värdegrundsbärande ämnen Utöver de grundläggande basfärdigheterna, att läsa, skriva och räkna, har skolan ansvar för att förmedla den värdegrund som ligger till grund för vårt samhälle. För att lyckas med detta krävs att barnen får en förståelse för vår historia och kultur. Däri ligger rötterna till de värden som reglerar vårt sätt att leva tillsammans. Kunskapen om våra historiska rötter har dokumenterade brister, vilket kan få förödande effekter . Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration är av särskild betydelse för unga människor. Genom ökade kunskaper historia kan ungdomar få kännedom t.ex. om bakgrunden till många av de extrema politiska rörelser som finns . På så sätt kan skolan bidra till att minska ungdomars lockelse till dessa rörelser och stärka arbetet mot t.ex. rasism, främlingsfientlighet och anarkism. Det är viktigt att historieämnet får tillräcklig tid och plats i undervisningen så att alla barn och ungdomar når de uppställda kunskapsmålen. Eftersom det är väl känt att det finns brister i de historiska kunskaperna är det motiverat att som ett komplement till den ordinarie undervisningen genomföra tillfälliga kampanjer. Kunskapen om nazisternas brott under har stärkts i och med detta må ni berätta som genomfördes . Betydligt färre ungdomar känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen. Forum för levande historia bör få i uppdrag att genomföra en liknande kampanj om kommunismens illdåd. Religionskunskapens roll bör utvecklas. Ämnet ska vara en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Religionskunskapen är viktig för att lära känna det svenska kulturarvet men också andra länders religiösa och kulturella arv. Att ha god kunskap om och känna trygghet i den egna kulturen är nödvändigt för att känna respekt för andra kulturer. Därför måste kristendomen ha en särställning i religionsämnet. Genom att bli förtrogen med både sin egen och andras kulturella tradition kan en ömsesidig respekt och tolerans skapas där främlingsrädsla och främlingshat minskar. Antalet könssjukdomar ökar i . Undersökningar visar att ungdomar är alltmer oförsiktiga när det gäller att skydda sig. Barn och ungdomar möter en alltmer sexualiserad värld. har visat att tonårspojkar framför allt får sin sexualundervisning genom porrfilmer och porrtidningar medan tonårstjejer får sin genom sexspalter i tidningar. Detta skapar en snedvriden bild av relationer och sexualitet som kan vara till direkt skada för ungdomarna. Det finns därför ett enormt behov av att ge ungdomar en annan bild av relationer och sexualitet t.ex. genom sexualundervisningen i skolan. Ungdomsmottagningarna har en stor kompetens inom detta område och samarbetet mellan skolorna och mottagningarna bör därför öka. delar även åsikt att sex- och samlevnadsundervisningen bör blir mer inriktad på relationer, hur man vårdar och hanterar en relation och vad det innebär att vara tillsammans med någon, än på att lära ut sexuella tekniker. har många oroande siffror presenterats rörande barns och ungdomars inställning till och bruk av alkohol, narkotika och tobak. Alltfler ungdomar röker (ökningen är störst bland flickor), konsumerar stora mängder alkohol och prövar narkotika. Vid en undersökning i av 9 000 elever i årskurs nio och gymnasiets årskurs två framkom att var fjärde 17-åring har prövat narkotika och att mer än var fjärde niondeklassare regelbundet dricker sig berusad. Sedan motsvarande undersökning gjordes hade siffrorna ökat markant. Detta visar att tillgången på droger och alkohol har ökat samt att inställningen till framför allt narkotika förändrats. Samhället har intagit en mer drogliberal hållning, vilket naturligtvis även påverkar ungdomar. Utvecklingen är mycket oroande och vi anser att skolorna måste ta ett större ansvar och förbättra sin ANT-undervisning. Skolan måste ta sig att föra samtal och diskussioner med eleverna om droger och dess effekter för den enskilde och för samhället. Staten har tillsammans med bl.a. , och initierat ett antal satsningar för att öka informationen om alkoholens risker för ungdomar. Det är viktigt att det görs en genomgripande utvärdering av dessa insatser för att snabbt få bekräftat vilka typer av insatser som ger bäst resultat. 14Skolgårdar och klassrum en miljö för lärande Skolan är största arbetsplats. En god fysisk miljö borde därför vara en självklarhet. Eleverna omfattas dessutom liksom övrig personal på skolan av arbetsmiljölagen och har därigenom rätt att kräva en god arbetsmiljö. En snygg välskött skolmiljö har även stor pedagogisk betydelse. En välskött skolmiljö signalerar att verksamheten är viktig och prioriterad, vilket gör att eleverna känner att deras verksamhet är meningsfull och att de tar ett större ansvar, detta till skillnad från en nedsliten och ostädad miljö som i stället inbjuder till ökad skadegörelse och oordning. Enligt lyfter eleverna själva ofta fram toaletterna som ett av de största problemen i skolan. Eleverna tvingas acceptera att toaletterna inte fungerar eller inte städas tillräckligt ofta, något som aldrig skulle accepteras på en arbetsplats för vuxna. Det kan inte accepteras. Staten måste ta ett ökar ansvar för arbetsmiljön i skolorna. bör få i uppdrag att göra en översyn av den fysiska skolmiljön i landets skolor. När översynen är gjord bör det leda till införande av ett statligt stimulansbidrag för att uppmuntra kommuner och andra skolhuvudmän att göra de åtgärder som krävs. Alla elever och lärare har rätt till en skolmiljö som de kan vara stolta över. är elever fria att välja vilken skola de vill gå i, vilket skapat dynamik i det svenska skolväsendet. Men det finns vissa förhållanden som begränsar elevers reella möjlighet att välja. Ett exempel är skolskjutsen. En kommun är skyldig att ordna skolskjuts åt eleverna till den närmaste kommunala skolan, men de är inte skyldiga att ordna skjuts om ett barn väljer att gå i en annan skola eller en fristående skola. föreslår att kommunen ska vara skyldig att betala skolskjuts även till en fristående skola eller annan skola, så länge det inte innebär en merkostnad för kommunen. Om en elev som får busskort för att åka till den närmaste kommunala skolan börjar på en fristående skola, dit han eller hon kan åka på samma busskort, ska busskortet inte dras in, vilket sker . Vid val av annan skola än den närmast belägna anser vi det vara rimligt att kommunen står för resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola. Resten av kostnaden får bekostas av elevens föräldrar.