mot · GT02Bo298 · 2005-10-04 00:00:00 — Enligt mening bör utjämningsgraden i det kommunala inkomstskatteutjämningssystemet sänkas för att rätta till rådande missförhållanden. Principen om en skatteutjämning slår däremot vakt om, kommuner och landsting ska ha förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet. Men utjämningen ska baseras på tydligt mätbara strukturella kostnadsskillnader. Kreativa kommunpolitiker som, både bildligt och bokstavligt, vill bygga ut sin kommun ska inte straffas för det. Kommunernas roll som fastighetsägare Lagen om allmännyttiga bostadsföretag förhindrar kommuner i egenskap av fastighetsägare att sälja kommunalt ägda bostäder. Försäljningar ska prövas av länsstyrelse och i sista instans . Lagstiftningen har medfört avslag på försäljning så att ingen försäljning kan ske t.ex. till bostadsrättsföreningar. Detta är ett intrång i det kommunala självstyret och ett hinder mot att kommuner som fastighetsägare kan vidta strukturella ändringar i sitt bestånd för att frigöra resurser och tillmötesgå de boendes önskan att äga sin bostad. Allmännyttan anses från socialistiskt håll vara garanten för en god bostadspolitik. Men dess roll har de facto ändrats och det sociala ansvarets omfattning likaså. Allmännyttan ställer höga krav för att godkänna en hyresgäst vad gäller både eventuella betalningsanmärkningar samt fast jobb och inkomst. Hemlösa återfinns även i kommuner där allmännyttan har lediga bostäder. En vanlig invändning mot tanken att avyttra delar av allmännyttan är att det skulle medföra att kommunerna avhänder sig möjligheten att sörja för att också socialt utsatta människor får en bostad. Det är viktigt att kommuner även har möjlighet att tillhandahålla ett kommunalt bostadsbestånd av både sociala och näringspolitiska skäl, men detta kan även ske i samarbete med övriga fastighetsägare. Argumenten för att kommuner ska ha rätten att sälja en större eller mindre del av de kommunala bostadsbolagen är flera. Det kommunala självstyret ska råda. Genom att vidta åtgärder kan man förebygga framtida bostadsakuter och statliga insatser. innefattar de kommunala bostadsbolagen en betydande verksamhet med kommersiella fastigheter som medför ökade affärsrisker. De kommunala bolagens risktagande riskerar att allvarligt påverka kommunernas ekonomi i kristider och därmed minska utrymmet att koncentrera sig på huvuduppgifterna myndighetsutövning, skola, vård och omsorg. Lagen om allmännyttiga bostadsföretag infördes för att ersätta den s.k. stopplagen. I båda fallen har regeringens syfte varit att inskränka den kommunala självstyrelsen på bostadsområdet och begränsa innebörden av äganderätten. Vi vill att beslutar att upphäva lagen om allmännyttiga bostadsföretag. Samhällsplanering för ökad valfrihet Ett stort antal lagar och regler påverkar direkt eller indirekt den enskildes boende och rättigheter i övrigt vad gäller fastigheter. Exempel på sådana lagar är (PBL), , fastighetsbildningslagen, jordabalken, lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (BVL), expropriationslagen, förköpslagen etc. bestämda uppfattning är att detta komplexa regelverk måste ändras så att den enskilda medborgarens ställning stärks vid en avvägning mot allmänna intressen. Regelverket ska dessutom underlätta en effektiv planering. Det är viktigt med flexibilitet både i regelverket och i tillämpningen av detsamma för att man ska kunna ta hänsyn till och göra avvägningar utifrån lokala förutsättningar. liberalerna har i kommittémotionen Samhällsplanering för ökad valfrihet utvecklat tankarna kring några konkreta förslag om sådana regelförändringar. Vi vill ta bort hindren i den tredimensionella fastighetsbildningen för att ge möjlighet för enstaka ägarlägenheter och nya ägarformer i skiktade flerbostadshus, och öka möjligheterna att friköpa tomt som upplåts med tomträtt. Vi vill att fastighetsägaren ska få ersättning till fulla marknadsvärdet vid expropriation. Vi vill också stärka konkurrensintresset vid tillämpningen av och ta bort kommunernas möjlighet att stoppa lågprisbutiker inom dagligvaruhandeln med stöd av . Etableringsrätten ska vara fri. Vi anser det vara hög tid att hänsyn tas till växthuseffekten i den kommunala planeringen. arbete med en översyn måste nu följas av regeringsförslag som innehåller konkreta förenklingar i plan- och bygglagens regelverk. Det behövs fler friggebodsbeslut, enklare planförfarande och en effektivare överklagningsprocess. Infrastruktur en förutsättning för bostadsbyggande Regeringen och behöver fatta långsiktiga beslut angående infrastrukturfinansiering. Samplanering mellan infrastruktur och bostäder leder till ökat byggande i attraktiva bostadsområden. Vårt behov av tystnad måste lösas planmässigt. Nyproduktion av bostäder i våra storstäders centrala delar får inte blockeras av orimliga krav. Regelverket måste vara så flexibelt att man genom att utnyttja modern byggteknik för bra inomhusmiljö och genom att så långt möjligt försöka åtgärda vid bullerkällan skapar förutsättningar för bostadsbyggande. Vi vill motverka varje form av boplikt då det ger en snedvriden bostadsmarknad med bl.a. fallande fastighetsvärden på hus med boplikt. Man måste kunna tillåta nyproduktion av bostäder även i områden med bullerproblem i städer och tätorter och då med tekniska åtgärder begränsa problemen i inomhusmiljön. Ett lokalt anpassat strandskydd som ökar den enskildes möjligheter att bo strandnära inom områden med lågt exploateringstryck utan att äventyra allmänna intressen behövs. För vissa kommuner kan det lokalt anpassade strandskyddet medföra att nya kommuninvånare kan lockas till kommunen om attraktiva bostadsprojekt kan möjliggöras. Bra boendemiljö och bra boende för miljön Kopplingen boende och miljö har stor betydelse både för enskilda människors boendekvalitet och för hur boendet i sig påverkar miljön i ett större perspektiv. Enligt vår mening behövs åtgärder för att skapa bättre boendemiljöer både inomhus och utomhus. Men det krävs också åtgärder för att boendet inte ska påverka miljön på ett oacceptabelt sätt. liberalerna har utvecklat tankar och förslag kring detta i sin kommittémotion Bra boendemiljö och bra boende för miljön. Vi vill att arbetet med en bostadspolitik för friska hus prioriteras genom flertalet åtgärder i enlighet med ovan angiven motion. Det måste bli ett slut på att vi accepterar dåliga inomhusmiljöer för våra barn, inte minst när det gäller skolor. Utomhusmiljön bör förbättras genom att grönområden i närhet till bostäder bevaras och stärks. Beskattning av boende måste förändras Boendet har blivit stor skatteinkomstkälla för staten. Största intäktskälla är fastighetsskatten, införd och något modifierad stora skattereform. Från att skattesubventionerna till boendet som uppgick till /år, främst genom räntebidragen till flerbostadshus och småhus med borgen varit en stor negativ post i statens budget, är boendet högt beskattat, genom fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, mervärdesskatt, stämpelskatt och andra former som direkt riktar sig mot boendet. Beroende på hur man räknar har 1990-talets underskott vänts i ett överskott i storleksordningen . taxeringsprocessen måste reformeras och fastighetsskatten sänkas för att avvecklas, satsningar på energibesparande åtgärder inte ska straffas med höjd fastighetskatt. Huvudmotivet för detta är att fastighetsskatten på tre skilda sätt strider mot grundläggande skatteprinciper. Den tas inte ut efter bärkraft och följer inte vare sig likviditetsprincipen eller påverkansprincipen. Tillkomsten av olika undantagsregler nedsättnings-, begränsnings- och/eller takregler i fastighetsskattebestämmelserna är i själva verket inget annat än ett erkännande att principen skatt efter bärkraft inte fungerar inom dagens fastighetsbeskattning. Man ska betala med pengar som man inte har förrän man säljer fastigheten, och den är opåverkbar och därmed oförutsägbar för den enskilde. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Det betyder dock inte att småhus eller sommarbostäder ses som kapitalplaceringar. Praktiskt taget alla svenskar har sina hus för att bo i. Fastighetsskatt och, ofta därtill, förmögenhetsskatt gör att boendet blir orimligt högt beskattat, boendekostnaderna stundom oöverkomliga. är vi medvetna om att avskaffandet av fastighetsskatten inte kan ske . Skatten beräknas enligt regeringens budgetproposition 2005 inbringa ca till statskassan från boende i hyresrätter, bostadsrätter, småhus och villor samt industrifastigheter. , enligt budgetpropositionen 2005, kommer småhusägarna att stå för av statens fastighetsskatteinkomster. Från får alla småhusfastigheter nya taxeringsvärden, senare kommer också hyresfastigheter och kommersiella lokaler att genomgå samma process. anser att taxeringsprocessen måste ses över och reformeras, men tills vidare måste vi godta dessa nya taxeringsvärden. Sänkningen av fastighetsskatten ska påbörjas genast, från . Vi föreslår att skattesatserna i procent (och anger även en inriktning ) jämfört med fastställs enligt nedan (nybyggda fastigheter som är helt eller delvis undantagna från fastighetsskatt är ej med, ej heller kommersiella fastigheter där ingen ändring jämfört med regeringen föreslås): Vi accepterar sänkningen från dagens till av vad en enskild som mest ska behöva betala av sin taxerade inkomst i fastighets- och förmögenhetsskatt. Slutligen vill vi påtala att investeringar i energibesparande åtgärder aldrig bör leda till höjd fastighetsskatt. Detta bör enligt mening ges regeringen till känna. anser att energibesparande investeringar, allt från att ersätta oljeeldning med exempelvis bergvärme till byte av energislösande fönster till miljövänliga treglasfönster, ska löna sig. Vi vill uppmuntra sådana investeringar. De mycket höga elpriserna, till stor del bestående av skattehöjningar som initierats av regeringen och dess två stödpartier, understryker vikten av att föra en sådan taxeringspolitik att elsparande lönar sig. har arbetet med att ta bort förmögenhetsskatten då den är tillväxthämmande. Förmögenhetsskatten har, trots att den undre gränsen för beskattning av förmögenheter höjts, fått orimliga konsekvenser för många enskilda hushåll. vill avskaffa såväl förmögenhetsskatten som sambeskattning av förmögenheter. Trots att den nedre gränsen för beskattning av förmögenheter nu höjs, får den stundom orimliga konsekvenser för enskilda hushåll. Dessutom, inom ramen för den socialdemokratiska förmögenhets- och sambeskattningspolitiken, skapas nu en ökande orättvisa genom att hushåll med sambeskattad förmögenhet får större skattesänkning än vad tidigare sambeskattade änkor och änkemän kommer i åtnjutande av. Det är för den som drabbas obegripligt, orimligt och orättvist. anser att de som inte kunnat påverka den hushållssituation de försatts i änkor och änkemän beskattningsmässigt inte ska hamna i en sämre situation än då deras partner levde, vilket nu blir fallet med regeringens samverkande sambeskattnings- och förmögenhetsskattepolitik. behöver en utfasning inledas av räntebidraget men vill vi i även sänka fastighetsskatten för de berörda fastigheterna utöver den fastighetsskattesänkning som vi föreslår generellt för flerbostadshus. Utfasningen av räntebidragen beskrivs i denna motion under . Utfasningen av räntebidrag påverkar ej den statliga kreditgarantin som långivare till fastigheter med räntebidrag har beviljats. När bostadsbidraget infördes var det ett produktionspolitiskt stöd. På grund av den djupa lågkonjunkturen ville staten stimulera byggsektorn. Bidraget skulle leda till ökad bostadskonsumtion där större och mer välutrustade bostäder skulle leda till minskad trångboddhet och högre boendestandard. Orsakerna till flerbarnsfamiljernas trångboddhet var enligt den politiska analysen ekonomiska. blev bidragets legitimitet i stället en grund för ett fördelningspolitiskt eller familjepolitiskt mål. Ekonomiskt svaga hushåll skulle stärkas för att dessa hushåll skulle kunna efterfråga bostäder. Bostadsbidraget kopplades till hushållens storlek och till inkomst. Längre fram kom bostadsbidraget även att omfatta hushåll utan barn. är det främst ensamstående med barn som erhåller bostadsbidrag. Antalet hushåll har minskat med nästan 351 000 över perioden . Kostnaderna har minskat med . Den största minskningen ägde rum genom att regelsystemet ändrades 1997. Ett nytt system för inkomstprövning infördes för att minska kostnaden. Det infördes också ett tak för hur stor del av boytan som var bidragsgrundande. Många av dem som bodde i bostadsrätt eller eget småhus har tvingats ut ur bidragssystemet. Vi föreslår ingen ändring av bostadsbidraget trots att vi är fortsatt kritiska till bostadsbidragens marginaleffekter. Grupper med särskilt stor försörjningsbörda, som barnfamiljer, kan komma att kompenseras genom ökade generella stöd för att möjliggöra deras bostadskonsumtion. Marginaleffekterna kan därigenom minskas. Därför säger vi ja till en ökning av barnbidragen i enlighet med regeringens förslag i avvaktan på ytterligare reformer. De ensamstående föräldrarna är till största delen kvinnor. Långsiktigt gäller det att skapa förutsättningar genom andra politiska åtgärder för att möjliggöra för kvinnor att försörja sig själva lika lön för lika arbete, och andra åtgärder inom jämställdhetsområdet för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det ska löna sig att arbeta även för kvinnor. Ökade löner och ökad efterfrågan på kvinnor som arbetskraft bidrar till att utgifterna för bostadsbidrag kan minska. Vad gäller våra konkreta förslag inom jämställdhet vill vi hänvisa till mer ingående förslag i vår jämställdhetsmotion. Vi behåller även bostadsbidraget för personer i syfte att förstärka yngre konsumenters möjligheter. Regeringens bostadsfinansieringsgrupp konstaterar att den avreglerade kapitalmarknaden erbjuder bostadssektorn väsentligt bättre finansiella betingelser än det varit möjligt att reglera eller subventionera fram (Ds 2005:39 Bostadsfinansiering s. 15). Vi ansluter oss till denna ståndpunkt. Bostadssektorn är inte längre plan- och normstyrd. Byggande och bostadsförvaltning ställdes inför stora, och nödvändiga, krav på anpassning till en mer konkurrensutsatt situation. Ett nytt bostadsfinansieringssystem infördes och subventioner avvecklades. Vi anser att det nu är dags att slutligen inleda den sista fasen av den avveckling som inleddes och avser att inleda en utfasning av räntebidragen. Vi föreslår att några nya räntebidrag ej beviljas fr.o.m. . För fastigheter som är befriade från fastighetsskatt trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden, som är , ned successivt från år . För fastigheter som betalar fastighetsskatt trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden ned från år . Därtill avser vi att avskaffa skattelättnaden för vissa byggtjänster och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder. Beviljandet av ansökningar för dessa stöd föreslår vi upphör . Våra minskade subventioner till bostadssektorn och den närmare utformningen av minskningen är en följd av att vi reducerar fastighetsskatten på flerfamiljshus. Utöver den generella sänkning av procentsatsen som vi beskrivit under fastighetsskatteavsnittet avsätter vi följande för en sänkning av fastighetsskatten: för utfasning av räntebidrag där kompensation utgår med sänkt fastighetsskatt samt därutöver en långsammare infasning av hyresrätter i nyproduktion i fastighetsskattesystemet. säger nej till regeringens investeringsbidrag och vill att de avvecklas. Vi säger nej till ytterligare skattekrediteringsbidrag. framtida uppdrag bör förändras, ett första steg kan tas . Vi vill se en tydligare uppdelning mellan olika organisationer inom denna sektor och vi väljer att prioritera länsstyrelsernas arbete. Länsstyrelserna och SCB producerar omfattande statistik avseende Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, och där bör rollfördelningen även tydliggöras så att SCB ansvarar för mer av den nationella statistiken. Vi vill avveckla andra kortsiktiga bidrag/subventioner, vilket avlastar administration av dessa. Byggkostnadsforum bör avvecklas. Vi anser att detta är en forskningsuppgift i samarbete med näringslivet, inte en uppgift för en myndighet. Byggkostnadsforums verksamhet är enligt vår bedömning en uppgift för forskningen och branscherna och har därmed anslagit motsvarande belopp till Formas. Vi vill flytta verksamheter till andra organ bl.a. och till gagn för bostadskonsumenterna. Vi vill öka länsstyrelsernas anslag (32:1) med extra för bl.a. statistikproduktion, effektivare handläggning, skyddat boende och insatser för nationella minoriteter (10 miljoner). Avveckling av investeringsbidrag samt räntesubventioner som kräver administration frigör resurser och möjliggör ökade insatser för effektivare handläggningstid av ärenden, förädling av framtagen statistik m.m. Vi säger nej till för ungdomsbostadssamordnare och föreslår att pengarna i stället används för ökad benchmarking med andra länder och insatser för ökad jämställdhet. roll inom det europeiska samarbetet förutsätter också ett ökat samarbete inom Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande även för del. roll inom det globala samhället förutsätter delaktighet på det internationella planet, såsom Habitat m.fl. områden. Specifika insatser avseende kvinnor inom byggbranschen bör synliggöras. Specifika nyckeltal för jämställdhet behöver tas fram. I övrigt handlar det om kunskapsöverföring och kunskapsspridning för att frågan om kvinnor inom byggbranschen ska få den belysning som krävs. Anslag (tusental kronor) Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Internationellt, jämställdhet, mångfald Anslag (tusental kronor) Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Internationellt, jämställdhet, mångfald Anslag (tusental kronor) Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Internationellt, jämställdhet, mångfald Axel Darvik (fp)