ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02N208 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge ökade resurser för att bevaka konkurrensen på olika områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av befogenheter med intentionen att ge ökade befogenheter att ingripa då rättvisa konkurrensförhållanden hotas av en kommuns beteende. Offentligt ägande riskerar att snedvrida konkurrensen till förfång för privata företag. Erfarenheten visar att många offentligt ägda företag agerar på en marknad där det finns fungerande privata företag. Statens och kommunernas roller måste renodlas för att skapa förutsättningar för fler livskraftiga företag, något som så innerligt väl behöver. har uppvisat ett antal privata karteller, vilka måste bekämpas med kraft. Prissamarbeten har avslöjats mellan bensinbolag och asfaltläggare.
mot · GT02N209 · 2005-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skillnaderna mellan och . Integrationen i försvåras av ofta helt olika regelsystem mellan länderna. Olika synsätt präglar lagstiftning, ekonomiska förhållanden, sociala förmåner och utvecklingsmöjligheter. Som ett viktigt steg i integrationen framstå det alltmer nödvändigt att vi verkligen lär oss skillnaderna mellan våra system för att kunna sammanjämka dem. För att lära oss skillnaderna måste vi först identifiera dem. Därför: Tillsätt en utredningsman med uppgift att identifiera skillnaderna mellan och som ett första steg i ökad integration i .
mot · GT02N211 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanslagning av till en ny myndighet med namnet . Såväl som har till uppgift att tillvarata intressen hos de människor och företag som uppträder som kunder på en marknad. Bägge sysslar med utformningen av ramverket kring marknaderna där kunder och företag opererar. Båda myndigheterna sysselsätter sig med konsumentfrågor av skiftande slag, som reklam och avtalsvillkor. Båda har också som huvudmål att tillvarata de möjligheter som en fri och välfungerande marknad ger. Det var därför beklagligt att regeringens konkurrenspolitiska proposition Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald, prop. 1999/2000:140, som regeringen överlämnade till , inte förordade en samordning av dessa myndigheter till en gemensam organisation. De två myndigheternas egna beskrivningar av sina verksamheter visar nämligen hur nära dessa egentligen ligger. På skriver man om en förbättrad konkurrens: Konkurrens är bra för konsumenterna genom att priserna på varor och tjänster pressas, kvaliteten höjs och utbudet breddas. Omvänt skriver i sitt informationsmaterial om behovet av att ge konsumenterna större kunskap om marknaden lokalt och för att öka konkurrensen. Det är mot denna bakgrund därför märkligt att vi har en uppdelning mellan dessa två myndigheter på ett sådant sätt att man nästan kan ana en ambition att skapa en rivalitet dem emellan. En myndighet som ägnar sig åt att bekämpa kartellbildningar och konkurrensbegränsningar borde med fördel kunna kombineras med en som slår vakt om behovet av information till konsumenterna kring exakt samma problematik. Förekomsten av två myndigheter innebär ett dubbelarbete av onödig natur. Mot bakgrund av de vinster i samordning som skulle uppstå bör därför de två sammanföras till en ny myndighet, förslagsvis benämnd .
mot · GT02N212 · 2005-09-20 00:00:00 — beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3) i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutade att i kärntekniklagen införa en bestämmelse (6§) som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Den som bryter mot denna bestämmelse kan straffas med fängelse, med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från flera utgångspunkter allt sedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning och det är minst sagt besynnerligt att använda en lagtext till att göra allmänna, politiska markeringar. Tankeförbudet har också en hämmande effekt på den akademiska friheten. Så sent som gjorde 102 svenska professorer och andra framstående forskare från så gott som samtliga landets universitet och högskolor ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Från forskarhåll har också hävdats att lagen får skadliga effekter bl.a. genom att försvåra forskning kring hur man kan utvinna ytterligare energi ur kärnavfall, en forskning som med framgång pågår i bl.a. . Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det överhuvudtaget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare skall inte behöva stå bredvid och passivt betrakta denna utveckling, som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiska förutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnkraftsområdet. Detta behövs inte minst då avveckling av kärnkraftverken och ett säkert omhändertagande av avfallet blir aktuellt. Även nya upparbetningsmetoder för att utvinna energi ur förbrukat avfall förhindras genom tankeförbudet. En bidragande orsak till att förslagen om att avskaffa paragrafen har avvisats är att frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land. Något sådant samband föreligger emellertid inte, vilket bl.a. framgår av att t.o.m. i instämde i att tankeförbudet utgör en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven. Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sitt betänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade nämligen att paragrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i en utpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen.
mot · GT02N213 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av användningen av sten i . Det finns en stor potential att öka stenanvändningen i eftersom vi använder mycket mindre sten än de flesta andra länder. Stenbearbetning är en liten bransch som sysselsätter ca 1200 personer men här finns goda utvecklingsmöjligheter som skulle kunna generera åtskilliga arbetstillfällen. är ett material som har många fördelar. Det är vackert, miljövänligt och hållbart. står exempelvis emot luftföroreningars påverkan mycket bra. Tyvärr så saknas mycket av kunskapen om stenens betydelse . Det finns ingen professor i sten vid tekniska högskolor och inget organiserat samarbete mellan arkitektstuderande och stenhuggare. Ny tekniska hjälpmedel gör att det är möjligt att forma och bearbeta stenen på nyare och mera effektiva sätt än som varit fallet. Det är därför angeläget att satsa mera på användningen av sten i vårt land.
mot · GT02N214 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på småskalig kraftvärme. De stora skadeverkningar som stormen åstadkom har aktualiserat behovet av att utveckla alternativ till landets sårbara centrala elsystem. Ett sätt att öka tryggheten i elförsörjningen är att satsa på småskalig kraftvärme som kan producera el och fungera självständigt utan koppling till ett fungerande elnät. Med naturgas eller biogas som bränsle blir tekniken enkel och dessa kraftvärmeaggregat kan gå själva utan att vara kopplade till något elnät. Om utveckling och tillverkning av småskaliga kraftvärmeverk skulle stimuleras så skulle detta innebära goda möjligheter till avsättning både i och utomlands. Dessa anläggningar skulle även öka elproduktionen och tryggheten och elförsörjningen särskilt på landsbygden. Vi kan förvänta oss flera stormar av omfattning och då är det viktigt att samhället vidtar alla möjliga åtgärder för att minska skadorna. Fullt utbyggd småskalig kraftvärme ger utöver tryggad elförsörjning även ny värdefull förnybar el.
mot · GT02N217 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utföra s.k. konsekvensanalyser vid lag- och regelförändringar som berör småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett regelbördetak. De administrativa kostnaderna utgör en stor börda för landets alla små företag. Den sammanlagda kostnaden för de regelverk som reglerar arbetsmiljö, skatter och miljö beräknas att kosta de mindre företagen per anställd och år. I ett flertal rapporter framkommer dessutom att företagarens brist på tid är ett stort hinder för fortsatt tillväxt i företaget. Det offentliga regelverket kostade landets företag . Enligt beräkningar från kostar det nuvarande regelverket ännu mer, närmare bestämt pengar som istället hade kunnat användas till att skapa jobb och tillväxt. Regelförenkling och förenklingsarbete har stått högt upp på agenda under den socialdemokratiska regeringens mer än tioåriga maktinnehav. Tyvärr har det visat sig att det bara varit tomma ord, i realiteten har nämligen ingenting hänt. presenterade undersökningar visar att regelbördan inte minskat utan tvärtom ökat. De fåtal förslag som regeringen lyckats klämma fram har inte medfört någon som helst regellättnad för det stora flertalet av landets småföretag. Det är därför dags att ta ett helhetsgrepp över regelbördan det är dags att gå från ord till handling! Många politiska beslut kan verka lovvärda vid en första anblick, men vid en närmare granskning finner man snart att de skulle vara helt förödande för de små företagen om de skulle genomföras. Varje politiskt beslut som tas måste därför, fram till dess att de små företagens regelbörda har minskat med minst en tredjedel, konsekvensanalyseras. Många av de pålagor som läggs på småföretagen är inte nödvändiga. Politikerna borde därför tvingas att prioritera. Inför därför ett regelbördetak som går ut på att inga nya regler och administrativa kostnader får läggas på de små företagen utan att en redan befintlig regel tas bort.
mot · GT02N218 · 2005-09-21 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning med avsikt att skapa en levande fjällvärld. Den svenska fjällvärlden utgör en stor del av den svenska vildmarken. Stora oexploaterade områden är öppna för friluftsliv, turism och rekreation. Men fjällen är även ett levande kulturlandskap. Näringar som vattenkraft, gruvnäring, och renskötsel har varit självklara och accepterade inslag. ser vi nya näringar växa fram, nämligen turism- och servicenäringen. Befolkningen i våra fjällområden växer i takt med att de nya näringarna hittar nya marknader. Turist- och servicenäringarna är helt nödvändiga för att vi ska ha en levande fjällvärld där människor kan bo, verka och arbeta. Sett ur ett regionalpolitiskt perspektiv är det därför av största intresse att vår fjällvärld får förutsättningar att utveckla sin tillväxtpotential. Det finns en rad motstridiga intressen som måste lösas för att så skall bli fallet. Miljömål måste ställas mot tillgänglighet, företagsamhet och regional tillväxt. Landsbygdsutveckling måste ställas mot en orörd miljö. Problemen är inte olösliga, men det är angeläget att finna lösningar där fjällvärldens unika miljö bevaras som vi ger människor möjlighet att bo och driva företag i dessa trakter. har vi sett en rad konkreta exempel på att politiken inte klarar av att göra dessa avvägningar. Det har exempelvis handlat om att begränsa tillgängligheten genom att införa flygförbud och ytterligare reglera skotertrafiken. Politiska beslut med olika inriktningar kommer att påverka möjligheten att skapa en levande fjällvärld. Entreprenörer och boende måste få ett besked: ska fjällen vara ett perifert reservat eller en levande del av landet? En parlamentarisk utredning bör därför tillsättas för att sammanväga de intressen som finns. Fram till dess att utredningen har kommit med sitt förslag bör inga beslut som rör fjällvärlden genomföras.
mot · GT02N219 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av den förda turistpolitiken och med utgångspunkt i denna sedan genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att fler arbeten och företag skall skapas inom turistnäringen. Turistnäringen är en av världens snabbast växande industrier och också en av de snabbast växande näringarna i . räknar näringen med att antalet gästnätter i norra kommer att öka till 100 miljoner, en tredubbling . Sysselsättningen i turistnäringen har ökat , eller 33 000 årsverken. Men potentialen inom den svenska turistnäringen är större än så. Jämfört med övriga länder i norra ligger näst sist vad gäller antalet utländska gästnätter per capita. Dessvärre bidrar den förda turistpolitiken inte till att förbättra villkoren för de många småföretag som finns inom turistnäringen. Höga skatter på arbete och högre konsumtionsskatter än vår omvärld gör att den svenska näringen inte har lika lätt att hävda sig på en internationell marknad som andra länders turistnäringar. Dessutom har en alltför kortsiktig politik och alltför många hot drabbat näringen och förmodligen också minskat växtkraften hos många små företag inom branschen. För vissa delar av landet är turistnäringen viktigare än för andra delar. I är turismen ett positivt tillskott till de traditionella basnäringarna. Men alltför ofta sätter klåfingriga politiker käppar i hjulen. Det kan handla om planer på fjällflygsförbud. Det kan handla om momsregler som gör att utländska turister väljer eller norra som resemål i stället för . Eller det kan handla om att Rikstrafiken inte sköter upphandlingen av såväl tåg som flyg på ett sådant sätt att turistnäringen kan känna sig trygg. Lokala bestämmelser om markanvändning och krångliga och byråkratiska regler som drabbar de små företagen bidrar givetvis också till att minska växtkraften inom näringen. som vi svenskar genom marknadsföringens hjälp övertalas att semestra i andra länder, exempelvis eller , kan vi konstatera att marknadsföringen av som turistland är mycket bristfällig. Jämfört med våra grannländer är den summa pengar som den svenska staten satsar på marknadsföring endast en tredjedel så stor per capita. Den svenska turistnäringen kan växa och kan komma att bli en av de stora framtids- branscherna i vårt land. Men för att det ska bli möjligt måste turistnäringen sluta behandlas styvmoderligt av regering och riksdag. Det är dags att göra upp med den tidigare förda turistpolitiken och ta avstamp i en ny turistpolitik som skapar möjligheter för som turistland och som skapar fler jobb och företag inom näringen. Ett första steg i den riktningen är att göra en översyn av den nu förda turistpolitiken.
mot · GT02N220 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskning i kärnteknik åter bör tillåtas i vårt land, att befintliga säkra kärnkraftverk inte stängs samt att nya kärnkraftverk åter tillåts byggas om behovet finns. välstånd och utveckling är starkt beroende av tillgången på energi. Tillgången på elektricitet har varit en av förutsättningarna för vårt lands tillväxt. På grund härav bör de befintliga kärnkraftverken inte stängas utan drivas så länge de är säkra och så länge det är ekonomiskt försvarbart. Alternativen vattenkraft, vindkraft, solkraft med flera kraftkällor kommer inte att räcka till för att trygga energiförsörjning. Särskilt inte om kärnkraften avvecklas. Utvecklingen visar att energiförsörjningen är en kritisk fråga med världsperspektiv. Den importerade elenergin är i stor utsträckning producerad genom förbränning av olja och kol och är därför en global miljöbelastning. Den kan också ha producerats i utländska kärnkraftverk. På grund av behovet av energi är det hög tid att kärnteknisk forskning tillåts i . infördes i kärntekniklagens sjätte paragraf en bestämmelse som säger att man inte får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Det är hög tid att kan återta sin position som en av de ledande nationerna inom kärnteknisk utveckling. De delar i kärntekniklagen som förbjuder både forskning och utveckling av en ny kärnkraft innebär ett tankeförbud. måste liksom exempelvis göra det möjligt att både kunna konstruera och bygga nya kärnkraftverk när behovet finns och så länge som de rigorösa miljö- och säkerhetskraven är uppfyllda. Det är därför viktigt att delar av kärntekniklagen förändras så att kärnteknisk forskning åter tillåts i vårt land och att den femte paragrafen i kärntekniklagen tas bort så att nya kärnkraftverk kan uppföras i vårt land.
mot · GT02N221 · 2005-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om laststyrning av elnätet. Risken för effektbrist i det svenska elnätet har uppmärksammats i olika sammanhang. Ett alternativ eller komplement till att bygga nya kraftverk eller förstärka ledningsnätet är laststyrning. Man kan till exempel genom kommunikation med vissa moderna elmätare under den korta tid då effektbrist är nära med automatik koppla ur elvärme och varmvattenberedare hos ett stort antal konsumenter, som i förväg gett sitt samtycke till det och kompenseras ekonomiskt för det. Laststyrning kan ses som ett sätt att effektivare använda energi, eftersom det är väldigt ineffektivt att överbelasta elnätet med värmelaster. Ansvarigt statsråd anförde i ett frågesvar till bedömer jag att förutsättningarna för att styra elförbrukningen med moderna metoder kommer att utvecklas positivt hos marknadens aktörer. Därefter har knappast något nytt hänt i sak, vilket visar på behovet av en annan inställning från den politiska ledningen. Regeringens passiva hållning att redan vidtagna åtgärder räcker kan inte få råda. I stället bör ge regeringen till känna betydelsen av en ökad användning av laststyrning i elnätet. Staten bör se över möjligheterna att i särskild ordning initiera eller stimulera en ökad användning av laststyrning i elnätet. Lämpligen bör ett större försöksprojekt inledas.
mot · GT02N226 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förnyad översyn av minerallagen i syfte att förstärka den enskilda markägarens förfoganderätt över sin egendom. Under /2005 fattade beslut om förändringar i minerallagen. Dessa förändringar innebar vissa förbättringar av den enskilda markägarens rättigheter. Trots detta är fortfarande den enskilda äganderätten och den enskilde markägarens rätt att förfoga över den egna egendomen svagare än i annan lagstiftning. Skyddet för den enskilda äganderätten har påtagligt stärkts i vårt land och har ett brett stöd i det allmänna rättsmedvetandet. Den syn på ägandet som däremot kommer till uttryck i minerallagen och där statsmakten har långtgående beslutanderätt över det enskilda ägandet har sin utgångspunkt i ett föråldrat synsätt på äganderätten. Minerallagen är inte i tillräcklig utsträckning anpassad till de ägandeförhållanden som råder i , som är tätt befolkat med en mycket stor andel av odlings- och kulturlandskap och där det finns ett stort antal enskilda markägare med förhållandevis litet markinnehav. Det är inte en händelse att de konflikter som uppstått mellan bolag som sökt undersökningstillstånd och enskilda markägare i första hand har uppstått i . Gruvnäringen är viktig för och för svensk ekonomi. Det är viktigt för näringen själv att dess verksamhet bedrivs inom ramen för en lagstiftning som har stöd i det allmänna rättsmedvetandet. Om så inte sker finns det risk för att näringens villkor försämras. En anpassning av minerallagen så att den i större utsträckning harmonierar med hur samhället i övrigt ser på enskild äganderätt och miljö- och kulturintressen gynnar därför ytterst även gruvnäringen själv. Markägaren bör ges en starkare ställning än i nuvarande lagstiftning. Markägare eller innehavare av nyttjanderätt bör alltid ges möjlighet att yttra sig innan undersökningstillstånd ges. Vid beslut om eventuellt undersökningstillstånd bör markägarens eller innehavarens av nyttjanderätt ståndpunkter väga avsevärt tyngre än i nu gällande lagstiftning. Det är viktigt att beslut om eventuellt undersökningstillstånd fattas av en myndighet med god lokal kännedom och med goda förutsättningar att ta hänsyn till miljö- och kulturintressen. Det krävs även av en sådan myndighet att den har kompetens att väga gruvnäringens behov mot andra näringars som turistnäringen och jordbruksnäringen. Den myndighet som bäst uppfyller dessa krav torde vara . bör ge regeringen till känna som sin mening vad ovan anförs om behovet av förändringar i minerallagen.
mot · GT02N228 · 2005-09-26 00:00:00 — beslutar att 6 § i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet skall upphöra att gälla. I lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet finns 6 § som lyder: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. har konsekvent motsatt sig denna regel. Det är enligt vår mening principiellt olämpligt att ha lagbestämmelser med denna karaktär av tankeförbud. Förbud ska avse att utföra något som är onödigt riskabelt, inte att upprätta konstruktionsritningar eller göra utredningar. Oavsett hur man värderar kärnkraftens risker bör denna paragraf tas bort då den i onödan inskränker individens frihet.
mot · GT02N229 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om basindustrins energiförsörjning. Basindustrin, det vill säga skogs-, kemi-, stål-, järn- och gruvnäringarna, står för en fjärdedel av exportintäkter och sysselsätter direkt och indirekt över en kvarts miljon medarbetare. Den är internationellt konkurrenskraftig genom ett högt förädlingsvärde och en effektivare användning av energi och andra resurser. Basindustrin arbetar på växande marknader, och för är utmaningen att bland annat se till att nya pappersmaskiner lokaliseras hit. En rödgrön politik hotar dock att förr eller senare spoliera basindustrins förtroende att fortsätta investera i . Orsaken är den rödgröna politikens oförmåga att åtgärda stigande elkostnader, energipolitisk osäkerhet och ett energiskattepolitiskt lapptäcke. För basindustrin, där elkostnaden kan uppgå till av förädlingsvärdet, är detta i längden förödande. Energipolitiken måste välkomna initiativ som kan öka utbudet på elmarknaden och bränslemarknaden. Vi ser nu en successiv utbyggnad av naturgasnätet i och . Naturgasen har snabbt blivit uppskattad av industrin i de områden där nätet är utbyggt. Men i , liksom i , saknas tillgång till naturgas. Naturgas kan bidra till såväl ökad konkurrens på bränslemarknaden som ökat utbud på elmarknaden genom byggande av små, kostnadseffektiva kraftvärmeanläggningar. Det är därför dags att välkomna en utbyggnad av naturgasnätet till och andra regioner med energiintensiv industri. En sådan utbyggnad skulle förbättra försörjningstryggheten och öka konkurrenskraften för industriföretag i . För att fullt utnyttja fördelarna är det viktigt att ge möjlighet till ny elproduktion som ökar utbudet på elmarknaden. Detta kan ske genom naturgasbaserad kraftvärme i de större städerna i . I kan även naturgas ersätta olja som bränsle i den befintliga gasturbinen. Det är viktigt att det investeras i ny elproduktion som kan ge el till konkurrenskraftiga priser. Därför är naturgas och kraftvärme angeläget för elförbrukande basindustri som exempelvis Pappersbruk i och Fundia i . Det skulle också skapa en större marknad för den på världsmarknaden så framgångsrika gasturbintillverkningen i . Lokaliseringen av naturgasledningen bör också ske så att naturgas blir tillgänglig för företag i som behöver få tillgång till fler bränslealternativ. Utbyggnaden av naturgasnätet måste ske utan subventioner, men i övrigt bör staten välkomna en ledningsutbyggnad som kan förbättra energiförsörjningen för basindustrin i .