mot · GT02Ju540 · 2005-10-05 00:00:00 — Kvinnojourernas arbete kan till vissa delar liknas vid det arbete som många brottsofferjourer genomför. Det är därför mer naturligt att stödet till verksamheten anslås via ett nytt anslag under utgiftsområde 4. Detta skapar också en större tydlighet kring statsbidragens omfattning. Regeringen bör ge , som har erfarenhet att hantera liknande typer av bidrag, i uppdrag att överta länsstyrelsernas och roll i fördelningen av statsbidrag till kvinnojourerna. Regeringen föreslår ett anslag för 4:10 på . För att ska ha möjlighet att korta handläggningstiderna för brottskadeärendena skjuter till till myndighetens budget. ger också till kvinnojourerna, vilket är utöver regeringens budget till för fördelning av medel till kvinnojourerna. Dessa medel lägger vi till ett nytt anslag, 4:16. Regeringen föreslår ett anslag för 4:15 Det brottsförebyggande arbetet, på . Om brott förhindras undviks mycket lidande. Det brottsförebyggande arbetet måste därför prioriteras. föreslår en ramförstärkning på ytterligare . mål är att det ska finnas en närpolis per tusen innevånare. Närpoliserna är viktiga inte minst i det brottsförebyggande arbetet och för den synlighet som fordras för medborgarens trygghet och rättsväsendets legitimitet. Mycket kan göras för att bygga bort brottslighet och skapa tryggare miljöer. Vi ger här några exempel på brottsförebyggande stads- och bostadsplanering. Polis, försäkringsbolag och brottsofferjourer ska tillfrågas när bostadsområden planeras och renoveras. Belysningen i parker och bostadsområden måste förbättras. Befolkade, offentliga och gemensamma områden som stimulerar till socialt liv ska främjas. Bilgarage med särskilda tjejparkeringar på upplysta platser nära utgångarna kan skapas. Säkerheten i bostadsområden kan förbättras genom att förhindra insyn, att entrédörrar och fönster på bottenvåningar förses med brytbleck och genom att undvika att lägga tvättstugor i källarplanet. Det bör också finnas nattliga kollektivbussar med flexibla stopp. Det viktiga är att ta vara på kunskap och erfarenhet om vilka brott som begås var samt göra det möjligt för människor att se och synas och på så sätt skapa trygga miljöer. Kommunerna ska inspireras att i sina översiktsplaner ta hänsyn till invånarnas säkerhet genom att planera och bygga bort brott. Varje bygglov ska prövas utifrån risk för kriminalitet. Vi anser att det vore lämpligt att ge i uppdrag att för kommunerna utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder mot brott. BRÅ har fördelat startbidragen till brottsförebyggande råd. Det är bra att kommunerna utformar brottsförebyggande program och trygghetsplaner. Med ansträngd ekonomi riskerar annars det brottsförebyggande arbetet att nedprioriteras. anser dock att kommuner i högre grad måste få del av det stöd som anslagits till brottsförebyggande arbete så att de lokala brottsförebyggande råden kan utvecklas så att verksamheten kommer närmare medborgarna. anser att det brottsförebyggande arbetet måste intensifieras och en helhetssyn tillämpas. Erfarenheter från andra myndigheter måste tas tillvara. BRÅ:s uppgift ska vara att samla in brottsförebyggande förslag som kan användas direkt i kommunerna. Kommunernas ansvar i dessa frågor måste klargöras och medel skjutas till för att prioritera de brottsförebyggande åtgärderna. anslår för utöver regeringen till arbetet med brottsförebyggande miljöer. Av dessa medel ska tillfalla som även får i uppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder mot brott samt ansvara för ett standardiseringsarbete ute i kommunerna. De resterande ska tillfalla det brottsförebyggande arbetet i kommunerna. Familjens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. , som var ordförande i , SOU 1990:92, har tillsammans med ledamöterna i utredningen hävdat: Barnomsorg, skola och kommunala fritidsaktiviteter har kommit att ta över delar av föräldrarnas ansvar för barnens uppfostran. Barnuppfostran har, kan man säga, professionaliserats. Det har emellertid visat sig att varken personalen inom skolan eller barn- och ungdomsorganisationer kan ersätta föräldrarnas roll när det gäller att skapa en gynnsam utveckling av de unga. Ungdomsbrottsligheten ligger på en oroväckande hög nivå. Det är därför viktigt att föräldrarna mobiliseras och att deras ansvar och betydelse för barnens utveckling lyfts fram även i lagstiftningen. Föräldrarna är den största brottsförebyggande resurs samhället har. En god familjepolitik är alltså i sin helhet en grundläggande förutsättning för ett fungerande brottsförebyggande arbete. vill därför lyfta fram behovet av en förändrad brottsförebyggande strategi i syfte att systematiskt, långsiktigt och med stor tydlighet arbeta med informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar och andra som har tillsyn över barn om värdeöverföringens betydelse och om stärkande av barns inre kontroll. Till detta arbete avsätter vi . I en annan kristdemokratisk motion redogör i detalj för förslag som rör brottsförebyggande arbete.