mot · GT02MJ448 · 2005-10-04 00:00:00 — Att vara bonde i en globaliserad värld6 Koncentration, anonymitet, låga priser7 Bondens nyttoproduktion i centrum7 Utan bönder ingen hävd7 Att leva på landsbygden7 Bättre tillgång till kapital för de små företagen8 Det decentraliserade och mångfasetterade lantbruket9 Utan mular ingen mångfald10 Alla djur har rätt till ett gott liv11 Var rädd om vårt goda djurhälsoläge11 Jordbrukets negativa miljöpåverkan måste minskas12 Ekonomiska styrmedel bonus till den som är duktig, börda för den som smutsar ned13 Kunskapsuppbyggnad att göra rätt från början är alltid smartast14 Det ekologiska jordbruket en helhetssyn som främjar hållbar utveckling14 Mål för ekologisk produktion15 Sänkt moms på livsmedel från ekologiskt certifierad produktion15 Ökad statlig ekologisk upphandling15 Kvalitetsfrågor måste få synas17 Ursprungsmärkning av animaliska livsmedel17 Ställ krav på importen18 Det ekologiska jordbrukets roll för uthållig utveckling och fattigdomsbekämpning21 Ett reformerat handelssystem som främjar hållbar utveckling23 Etisk upphandling ett viktigt steg på vägen24 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett jordbrukspolitiskt mål bör antas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regelförenklingar för småföretag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning i syfte att ta fram förslag som gynnar tillgången till kapital för småföretag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av ett decentraliserat jordbruk som är verksamt inom traditionella näringar för att nå målet om en hållbar landsbygdsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta göra en översyn av myndighetens föreskrifter i syfte att garantera att dessa medför en uppfyllnad av djurskyddslagens krav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att införsel och import av levande djur till hålls nere på ett minimum och att all införsel och import av djur är kopplade till krav på karantän och tillräckliga provtagningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbättringar av följdförfattningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning skall tillsättas i syfte att ta fram förslag på en utvidgad växtnäringsskatt som både omfattar handelsgödsel och inköpt foder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om återföring av jordbruksspecifika miljöskatter till näringen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om obligatoriska åtgärder för lantbruk som erhåller miljöersättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mål för ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om sänkt moms för livsmedel från ekologiskt certifierad produktion.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett mål för offentlig konsumtion av livsmedel från certifierad ekologisk produktion, inklusive mål för statlig konsumtion av livsmedel från certifierad ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att möjligheterna till anpassning av regelverket till den småskaliga produktionens behov tas till vara i samband med att EU:s nya livsmedelsförordningar integreras i svensk lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lagstiftning skall införas som garanterar konsumentinriktad ursprungsmärkning av animaliska livsmedel i såväl butik, restaurang som storkök. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de djurprodukter som importeras till skall komma från djur som levt på gårdar med samma djurskyddsstandard som svensk produktion har. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett investeringsstöd för gårdsbaserad biogasproduktion inom ramen för LBU-programmet införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall motsätta sig godkännande av genmodifierade organismer för kommersiella syften i alla relevanta beslutsforum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett förbud mot genmanipulation av livsmedelsproducerande djur skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för märkning av produkter som består av eller har framställts av GMO skall utökas till att även omfatta varor som har tagits fram med hjälp av GMO-produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ansvarsfrågor då det gäller samexistens mellan GMO, konventionella och ekologiska grödor och produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nationalisering av jordbrukspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reformera EU:s jordbrukspolitik till en politik med hög grad av transparens och i samklang med samhällets mål för jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en sådan reform även skall leda till att överskott av jordbruksprodukter inom EU-området ej dumpas på världsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall verka för att den första pelaren inom Cap avvecklas, med exportsubventioner och interventionsuppköp som första prioritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka för att det nuvarande gårdsstödet omformas till en arealbaserad brukningsersättning som skall vara lika inom hela EU-området, och att det inom detta system även ska finnas en djurersättning för får och nötkreatur, kopplad till beteskrav och krav på en grovfoderbaserad foderstat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka för att moduleringen utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om volymen på nästa programperiod inom Miljö- och landsbygdsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inriktningen på nästa programperiod inom Miljö- och landsbygdsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avsätta av miljömiljarden till ett program för utveckling av ekologiskt lantbruk i samarbetsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om jordbrukspolitikens och handelspolitikens ansvar för de produktionsmetoder, miljökonsekvenser och sociala aspekter de bidrar till.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom den internationella handelspolitiken skall verka för att ett nytt jordbruksavtal ger utvecklingsländerna stort utrymme att skydda sin jordbruksproduktion från importkonkurrens som hotar befolkningens livsmedelstrygghet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom den internationella handelspolitiken skall verka för att tulleskalering tas bort.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom den internationella handelspolitiken skall verka för att tullättnader skall införas inom OECD-området då det gäller ekologiskt och socialt producerade varor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett mål för offentlig konsumtion av rättvisemärkta varor skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett mål för andelen ekologiska livsmedel av totala livsmedelsimport bör införas. 1 Yrkandena 2, 3 och 3134 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 8, 9 och 12 hänvisade till SkU. har inga specifika målformuleringar för jordbrukspolitiken, mer än för ekologisk produktion, och jordbruket är enligt inte något eget politikområde. I stället berörs jordbruket av andra, näraliggande politikområden som landsbygdspolitik, livsmedelspolitik, djurpolitik och miljöpolitik. För dessa har fastställt mål. de gröna anser att det bör finnas ett jordbrukspolitiskt mål för . Detta mål skall syfta till en hållbar landbygdsutveckling med ett decentraliserat jordbruk där uppfyllande av miljökvalitetsmålen står i fokus och där produktionen bidrar till en hög självförsörjningsgrad på baslivsmedel. Att vara bonde i en globaliserad värld Jordbruksnäringen har att möta en allt större internationell konkurrens. importeras en stor del av de livsmedel som konsumeras i främst från andra länder inom EU dels också från mer långväga trakter som och . Ur ett rättviseperspektiv finns det emellertid stora problem med dagens globala livsmedelshandel. Det handlar dels om att handelsregler missgynnar odlare i utvecklingsländer, dels också om andra problem på marknaderna, som att företagskoncentrationen ökar snabbt i förädlings- och försäljningsled. Utifrån ett hållbarhetsperspektiv med stora behov av en övergång till kretsloppssamhället och minskade transporter finns det också skäl att betrakta handel med livsmedel annorlunda än andra varor. I dagens handel tappas olika kvalitetsaspekter bort, t.ex. krav på en djuretisk produktion och miljökvalitetsmål. anser att den basala livsmedelsförsörjningen skall betraktas ur ett regionalt och inte globalt perspektiv. Så är också situationen . av jordbruksprodukterna i världen konsumeras i de land där de har producerats. i WTO syftar till att skapa ett rättvist och marknadsorienterat system för handel och man likställer där handel med livsmedel med annan handel. anser att man inte kan se på handel med jordbruksprodukter på samma sätt som på handel med andra varor eftersom jordbruket har så många fler funktioner än att bara producera livsmedel. Dessa breddade funktioner är av stort samhällsintresse, och det kan därför inte bara vara marknadskrafterna som styr hur jordbruksproduktionen lokaliseras och utvecklas. Vi anser att det finns starka skäl för att bevara och utveckla jordbruket även i länder där detta inte är eller har förutsättningar för att bli konkurrenskraftigt på världsmarknaden. För livsmedelssäkerheten, miljön och av regionalpolitiska skäl finns det ofta stora värden att vinna med att ha en hög självförsörjningsgrad då det gäller baslivsmedel. Koncentration, anonymitet, låga priser Inom såväl livsmedelsindustrin som detaljhandeln har det skett en avsevärd koncentration, såväl i som globalt. har det blivit ett allt starkare fokus på låga priser. Detta kan leda till minskad valfrihet för konsumenterna som små producenter ställs utanför leverantörskedjorna. De företag som dominerar den globaliserade livsmedelshandeln drar fördel av de låga råvarupriserna, som leder till kvarstående fattigdom hos lantbrukare i fattiga länder. anser att den privata oligopolsituation som råder inom livsmedelshandel och livsmedelsförädling såväl nationellt som globalt missgynnar en decentraliserad lantbruksnäring och företagande över hela landet, i såväl som andra länder. Bondens nyttoproduktion i centrum Jordbrukspolitiken måste vara utformad med nyttan av de areella näringarna i centrum. Lantbruket är till skillnad från många andra näringar inte flyttbart utan är i mycket hög utsträckning hänvisat till naturgivna platsbundna effekter, t.ex. klimat och jordmån. I många regioner är lantbruket också en mycket viktig motor i det lokala näringslivet. Utan bönder ingen hävd Vårt öppna kulturlandskap är helt beroende av fortsatt hävd. ses en förbuskning av stora delar i , på grund av att många lantbruk har lagts ned. Detta är en mycket negativ utveckling som främst ses i och i skogs- och mellanbygder. Detta är områden som är missgynnade i den nuvarande jordbrukspolitiken, där i erhåller ett betydligt högre arealstöd än vad områden i mellersta och norra gör. anser att arealersättningen skall utgöras av en över landet enhetligt utformad brukningsersättning som skall vara kopplad till tydliga hävd- och miljökrav. Därigenom skulle lantbruket i områden som hotas av förbuskning kunna överleva. Att leva på landsbygden Jordbrukspolitiken måste också se vidare än till själva lantbruket, och beröringspunkterna mellan jordbrukspolitik och regionalpolitik är många. Vem vill vara bonde om det är till närmsta butik, skola eller nöjesliv? Vem vill vara bonde om det inte finns möjlighet till anställning inom annan verksamhet för make/maka? kan ett livskraftigt lantbruk, med välutvecklad vidareförädling av produkterna, goda lokala avsättningsmöjligheter och utveckling av nya landsbygdsanknutna näringar bli just den faktorn som gör att butiken inte slår igen, skolan blir kvar och nya familjer flyttar in till byn. Att det behövs fler växande småföretag i är de flesta överens om. Fler företag behövs för att ekonomin skall utvecklas, för att varor och tjänster som vi alla behöver skall kunna produceras och för att nya exportprodukter skall kunna utvecklas. De nya jobben kommer i de små och medelstora företagen. Det är också i det lilla företaget som människor kan utvecklas och förverkliga sina drömmar och livsvisioner. I det lilla företaget finns samhörighet och ofta ett reellt inflytande för personalen. I det lilla företaget mår människor bättre och ohälsan är lägre. Det lilla företaget befinner sig ofta nära sin marknad och kan bättre tillgodose de lokala behoven genom nära och kontakter med kunder och andra företag. Små företag skapar också ökad mångfald och robusthet i ekonomin. Många små företag skapar starka nätverk och förutsättningar för en social ekonomi. Flera små företag gör det lokala samhället mindre sårbart och mindre känsligt för globala ekonomiska svängningar. strävar efter ett gott företagsklimat för de små och medelstora företagen. Vi jobbar hårt för en minskad administrativ börda och driver på för enklare regler. Detta är särskilt viktigt för jordbruksföretag som ofta har att följa inte bara de ordinarie reglerna som gäller för företag utan också en omfattande lagstiftning gällande såväl miljö, djur som livsmedel. Eftersom den operativa tillsynen inom miljö, djurskydd och livsmedel ligger inom kommunens ansvar finns det stora möjligheter att samordna denna tillsyn, och givetvis är det viktigt att så sker. Därigenom sparas både tid och pengar för såväl lantbrukaren som kommunen. Målet för oss är att skall minska krånglet för de små och medelstora företagen till 2010. Detta skulle positionera i framkant av regelförenklingsarbetet. Vi står också bakom tvåundantaget i turordningsreglerna vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Denna reform är viktig och skapar utrymme för de små företagen att utvecklas och anställa. Vi har tagit initiativ till sänkta arbetsgivaravgifter för soloföretagen och avser gå vidare med denna reform . Bättre tillgång till kapital för de små företagen Ett stort problem som det riktats alltför lite ljus på är tillgången på kapital för de små företagen. Situationen är speciellt kritisk nu efter de reformerade förmånsrättsreglerna som minskat bankernas företräde till säkerhet i företagsinteckningen. Reformen har gjort att det minskade företrädet till företagsinteckningar har tagits ut i krav på ökade säkerheter hos företagen och i ökade krav på factoring. Reformen har gjort det dyrare och svårare för företagen att låna pengar. Eftersom möjligheten att låna pengar redan före reformen var en av flaskhalsarna för många svenska företag, särskilt nya och små företag och annorlunda företagsidéer, är denna ytterligare försämring ytterst allvarlig. I finns ett system med sänkt skatt vid investeringar i vissa företag som man vill gynna. Försäljning av aktier i vissa småföretag, s.k. Qualified Small Business Stocks (QSBS), är befriad från reavinstskatt eller har reducerad skatt. En svensk variant på detta skulle kunna vara att gynna investeringar i företag med t.ex. maximalt ett visst antal anställda, till exempel tio, eller med en begränsning i omslutning eller värde. Hur ett sådant här system som gynnar investeringar i små onoterade lokala bolag kan utformas bör utredas. anser att ett sådant system bör utredas. Företag är oftast bra på att bedöma andra företags möjligheter till utveckling. Företagare känner den lokala marknaden och har insikter i utbud och efterfrågan och ser vilka behov som finns för nya produkter och tjänster. Företagare bör därför uppmuntras att själva investera i nya företag. Ett förslag som förts fram av företagare själv handlar om att företag som använder sin egen vinst till investeringar i nya små företag bör kunna få skjuta upp beskattningen av de medel som investeras. Detta skulle också gynna att kapital stannar kvar i och återinvesteras i det regionala och lokala näringslivet. menar att ett sådant här system bör utredas. De bästa förutsättningarna att starta företag har ofta etablerade personer med en längre yrkeskarriär bakom sig. Då har man hunnit skaffa sig kontakter, specialkunskaper och erfarenheter. Men för dem som är etablerade på arbetsmarknaden kan det vara en ännu större chansning att lämna ett fast jobb för att starta en egen verksamhet och förverkliga sina idéer. Det är många som går med en idé i bakhuvudet men inte riktigt vågar kasta loss och pröva sina vingar på egen hand. För att göra det lättare att få kapital till att förverkliga sin företagsidé vill analysera förutsättningarna för att införa ett etableringskonto med möjlighet att sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. Det kan fungera som ett slags starta-eget-sparande där löntagare skattefritt kan spara för att ha en grundplåt till det egna företaget. Förslaget är hämtat från där systemet funnits . Det decentraliserade och mångfasetterade lantbruket sker en kraftig och snabb strukturrationalisering av det svenska lantbruket. Gårdarna blir större och koncentreras till bördigare områden. Effekterna av detta märks i t.ex. har slakterinäringen stora problem och finns det ingen möjlighet att slakta Kravdjur där. De stora djurgårdarna gör att ett stort antal djur samlas inom samma område. Detta ökar risken för näringsläckage och gör det lättare för smittsamma djursjukdomar att få fäste. En fortsatt strukturrationalisering gör också att antalet lantbruk minskar, något som har negativa effekter inte bara för de bönder det berör utan även för regionalpolitik och miljöpolitik. vill se en annan utveckling. Ett decentraliserat jordbruk som är verksamt inom såväl traditionella som nya näringar, som t.ex. produktion av ekosystemtjänster, och som finns över så gott som hela landet är en förutsättning för att devisen Hela ska leva! ska bli något annat än en tom slogan. Genom en rättvisare och välutformade miljö- och landsbygdsprogram som sätter det decentraliserade och mångfasetterade lantbruket i fokus kan vision bli verklighet. Djuren har en självklar roll i det hållbara lantbruket. Våra idisslare är ur resurssynpunkt unika då det kan göra kött av hö, dvs. förse oss med högvärdigt protein i form av kött och mejeriprodukter utifrån en vallfoderbaserad foderstat. Denna förmåga utnyttjar vi dock inte fullt ut , då såväl avel som rådgivning har fokuserat på att öka varje djurindivids avkastning i stället för att främja en resurseffektiv djurhållning. Trots att idisslare egentligen mår bäst av grovfoder innebär dagens djurhållning ofta stora kraftfodergivor, särskilt inom mjölkproduktionen. Gris- och fjäderfähållningen, som tidigare fick det som blev över i hushållet, är högt industrialiserad. Även om dessa djurslag med dagens konventionella måttstockar är effektiva foderomvandlare är en stor del av deras foderstat baserad på råvaror som egentligen duger bra som människoföda direkt utan att först passera grisen eller kycklingen. Dagens konventionella djurproduktion är alltså, precis som den konventionella växtodlingen, i hög grad beroende av externa insatser. Inom djurhållningen sker detta i form av inköpt kraftfoder, framför allt importerat proteinfodermedel. Utan mular ingen mångfald För att klara de högkvalitativa värdena i odlingslandskapet måste våra betesmarker hävdas av mular. I och med att de högsta naturvärden ofta finns på magra, marginaliserade marker är det ofta svårt för bonden att få en ekonomi i köttproduktionen från sådana marker. Men att klara den biologiska mångfalden är ett ansvar som inte bara ligger på den enskilda bondens axlar. Det är ett gemensamt ansvar, och samhället har, genom Miljö- och landsbygdsprogrammet, möjlighet att gå in med riktade betesersättningar till dessa marker. Genom hagmarksmärkning av köttet från dessa djur finns det också möjlighet att få ut ett merpris från marknaden. Därigenom hävden, och därigenom också den biologiska mångfalden, både genom att konsumenten handlar köttet från djuren och genom att samhället ersätter bonden för den samhällsnytta som de betande djuren utför. Alla djur har rätt till ett gott liv Den svenska djurskyddslagen är internationellt sett unik. Dess avstamp i djurens möjlighet att bete sig naturligt gör att lagstiftningen skall garantera inte bara frånvaro av stressrelaterade stereotypa beteenden och god fysiologisk hälsa utan också åtgärder som främjar livskvaliteten för djuret i fråga. Som exempel på regler där vi skiljer oss mot omvärlden är att grisar skall få böka i ströade boxar, kor skall få gå ute och hönor skall kunna sandbada. Trots detta finns det även i exempel på djurhållning som inte uppfyller djurskyddslagens krav på grund av svaga föreskrifter från den ansvariga myndigheten. Såväl slaktsvin som slaktkycklingar har det oacceptabelt trångt, det är fortfarande tillåtet att föda upp ungnöt på spaltgolv och minkarna bor i trånga burar utan tillgång till simvatten. anser att det är av stor vikt att djurskyddslagens följdlagstiftning lever upp till djurskyddslagens krav, och vi anser att skall få i uppdrag att se över sina föreskrifter i syfte att åtgärda detta. Djurens sista resa skall vara så kort som möjligt, och i idealfallet bara en kort promenad ut till gårdsplanen. Genom förändringar i EU:s livsmedelslagstiftning kommer det från att bli tillåtet med mobil slakt för samtliga djurslag, och har i det nuvarande regeringssamarbetet drivit igenom ett flertal åtgärder som gynnar den småskaliga slakten, t.ex. en sänkning av köttbesiktningstaxan för dessa slakterier och utvecklingsmedel på för att stimulera till närslakt. Det är också viktigt att nya system för omhändertagande av slakteriavfall utvecklas, då detta är en post som utgör en stor del av de småskaliga slakteriernas kostnader. Till exempel bör ett investeringsstöd för gårdsbaserad biogasproduktion införas. Var rädd om vårt goda djurhälsoläge Det är inte bara inom djurskyddsområdet som innehar en frontposition. Vårt djurhälsoläge är mycket gott. Vi är det enda landet inom EU som inte har drabbats av galna ko-sjukan, BSE. Salmonella är mycket ovanligt, och till skillnad från situationen i andra EU-länder är kött och ägg från svenska gårdar salmonellafria. Att djuren är friska är inte bara en djurvälfärdsfråga utan också en ekonomisk fråga för bonden och viktigt för folkhälsan. Som exempel kan nämnas att frånvaron av paratuberkulos, en kronisk sjukdom som ger försämrad mjölkproduktion, i våra mjölkkobesättningar har uppskattats av till ca 100 miljoner , och vårt goda salmonellaläge har besparat oss många fall av matförgiftningar. I har man ca 500 fall av salmonella som härrör från inhemskt producerat kött och ägg. Friheten från BSE gör också att kostnaderna för provtagningar är ca billigare än vad de annars hade varit. För att kunna bibehålla djurhälsoläget så är det viktigt att importen och införseln av levande djur hålls nere på ett minimum och är kopplade till krav på karantän och tillräckliga provtagningar. Jordbrukets negativa miljöpåverkan måste minskas Jordbruket är en mångfasetterad näring som har både positiv och negativ påverkan på miljön.