mot · GS02Fi15 · 2005-05-02 00:00:00 — Likaså kravet på att lämna uppgifter om hundens färg och utseende. Ansökan om tillstånd enligt den nya får nu ges in istället för som tidigare . Nya faktureringsregler för moms har införts. De slår bl.a. fast att det är säljaren som är skyldig att utfärda fakturor. Det kommer inte som någon överraskning att nyföretagandet minskat och att antalet konkurser är fortsatt högt. Antalet nyregistrerade företag minskade med nästan 6 500 stycken . Antalet aktiebolag har minskat . Enligt () minskade antalet sysselsatta i de nystartade företagen med . uppgick antalet anställda i företag i konkurs till 21 206 personer. Diagram 4.10 Antal egna företagare Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna 2.6Tio förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har medvetet skurits ner med drygt 1 200 , från 18 162 till 16 2004. Det motsvarar en minskning . Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt 10 poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskat med ca 1 100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 4.11 Antal anställda poliser Källor: årsredovisningar. 2.7Tio förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl innebär ett svårt mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas, och ett produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett misslyckande av gigantiska mått att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension - "olyckstalet" - har ökat med nästan och väntas uppgå till . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men steg till och ytterligare till . väntas den öppna arbetslösheten ligga på . Den tidigare minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättningar) och att arbetslösa har flyttats till andra kolumner i statistiken. är det över 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Därtill ska läggas de ca 223 000 öppet arbetslösa, de drygt 129 000 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de drygt 275 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl och de 149 000 latent arbetssökande. (SCB:s arbetskraftsundersökning ). Enligt Socialdemokraternas prognoser i vårbudgeten kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till prognosperiodens slut . Kostnaden beräknas överskrida . Det motsvarar per invånare. Enbart för är den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar värdet av drygt halva årets BNP, eller kostnaden barnbidragsutbetalningar. Diagram 4.12 "Olyckstalet" 1994-2004. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: Prop. 2003/04:100 (utgiftsområde 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95 samt Statens finanser 1995. Beloppen för : Prop. 2004/05:100 (utgiftsområde 10 och 13). 3.1Uddlöst mot vår tids stora utmaningar står just nu inför några av de största ekonomisk-politiska utmaningarna i modern tid. På kort sikt måste det växande utanförskapet på arbetsmarknaden brytas. På väntar såväl inhemska utmaningar från den demografiska utvecklingen liksom internationella utmaningar av den tilltagande globaliseringen och jobbflytten till låglöneländer. Socialdemokraternas politik för att möta dessa utmaningar har kommit till vägs ände. I vårbudgeten görs så små förändringar av politiken att de kan mätas i promille av den samlade ramen för de offentliga finanserna. Istället framstår vänsterkartellen rejält handlingsförlamad, delvis till följd av sin egen slapphänta hantering av statsfinanserna. Men främst för att Socialdemokraterna saknar visioner om hur framtidens utmaningar ska mötas. 3.1.1Utmaning 1: Utanförskapet Omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står av olika anledningar utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det motsvarar en total arbetslöshet, öppen som dold, på mellan , enligt chefen för sekretariat . Utanförskapet är en tragedi för enskilda människor och en djup reva i det svenska välfärdssamhället. Känslan av att inte vara behövd och att inte kunna svara för sin egen försörjning får många människor att känna maktlöshet och frustration. Åt dessa kortsiktiga utmaningar har Socialdemokraterna inga lösningar. Den arbetslinje som partiet påstått sig vara främsta garant för är nu bruten. Istället är det bidragslinjen som gäller. Genom att slussa människor allt längre bort från arbetsmarknaden hoppas Socialdemokraterna kunna dölja det som är uppenbart för nästan alla - att är ett land med massarbetslöshet på europeisk nivå. 3.1.2Utmaning 2: Demografin Svenskarna blir allt äldre. Inte bara för att vi lever , utan för att de äldre generationerna snart kommer att vara större än de yngre. kommer den åldersklass som inträder i arbetsför ålder att vara mindre än den som lämnar arbetsmarknaden. Det innebär att andelen människor som är utanför arbetsför ålder kommer att öka. Och inte förrän väntas det förhållandet vända. Fram till dess kommer således försörjningsbördan att öka. Detta innebär också en utmaning för de offentliga finanserna. Med fler utanför arbetsför ålder såökar belastningen påålderspensionssystemet. Det är visserligen numera frikopplat från de övriga offentliga finanserna. Men verksamheten kan också väntas fåökade kostnader när allt fler äldre kräver sin rättmätiga vård och omsorg. Därför är det av central vikt att de samlade offentliga finanserna står på fast grund, och att kvaliteten i vården och omsorgen får gå före andra satsningar. Här saknar Socialdemokraterna återigen en trovärdig politik. Statsbudgeten dras nu med de största underskotten krisår. Och kvaliteten i de kommunala vård- och omsorgsverksamheterna har trots löften om pengatillskott fortsatt att försämras. 3.1.3Utmaning 3: Globaliseringen Den tredje utmaningen kommer från en ökad internationalisering som lett till en global konkurrens om arbetskraften. Länder som tidigare ansetts för riskfyllda ur ett politiskt perspektiv och ofördelaktiga ur ett ekonomiskt perspektiv har blivit allt mer integrerade i världsekonomin. Det gäller och de övriga länderna i Öst- och , liksom de forna och deras före detta lydstater i diktaturens . Resultatet av denna globalisering syns såväl i den svenska sysselsättningsstatistiken som i storföretagens resultaträkningar. Medan vinsterna stiger till följd av att produktionen flyttar dit där den är billigare så blir antalet jobb som är kvar på hemmaplan allt färre. Stora varsel har blivit vardagsmat i tidningarnas rubriker, och ännu syns inga tendenser till att trenden är på väg att brytas. höga lönekostnader är en konkurrensnackdel som måste kompenseras om det ska finnas konkurrensutsatta jobb kvar i landet även . Även på detta område står dock socialdemokratin med fler frågor än svar. Istället för att bryta dödläget med offensiva reformer så tycks metoden vara att skylla på räntepolitik och vänta på att konjunkturen tar fart. 3.2Socialdemokraterna når inget av fem uppsatta mål Ett bevis på att utmaningarna inte möts kan också utläsas direkt ur vårpropositionen. Socialdemokraterna har satt upp ett antal mätbara mål inom viktiga politikområden och för budgetpolitiken. Det gäller målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, målet om ökad reguljär sysselsättning, målet för öppen arbetslöshet, för ohälsa och för antalet socialbidragstagare. Målen är tidsmässigt bestämda till vissa årtal. Det står redan klart att Socialdemokraterna inte kommer att lyckas med fyra av målen. Det femte, att halvera ohälsan , kommer med stor sannolikhet inte heller att nås. Förklaringen till detta misslyckande på egen planhalva är att målen inte följts av kraftfulla åtgärder och en verkningsfull tillväxtpolitik för att de ska kunna uppfyllas. 3.2.1Målet för finansiellt sparande nås inte ens i högkonjunktur Målet för det finansiella sparandet är att överskottet i den offentliga sektorn ska vara av BNP över en konjunkturcykel. Oavsett om detta mäts justerat för konjunkturläget eller inte så kommer genomsnittet för sexårsperioden ligga långt under Socialdemokraternas mål. Tabell 5.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 2003-2007 enligt vårpropositionen -0,1 Strukturellt sparande (justerat för konjunkturläge) 1 Det höga strukturella sparandet förklaras delvis av ökade skatteintäkter till följd av att vissa företag återfört delar av sin fondavsättning till beskattning. Det faktiska utfallet i de offentliga finanserna är som framgår av tabellen ovan delvis en förklaring av konjunkturen. Men även , som av allt att döma kommer att innebära en mer uthållig tillväxt än konjunkturtoppen , så kommer det ojusterade finansiella sparandet bara att uppgå till lite av BNP. Det s.k. strukturella sparandet väntas inte uppnå ens . Detta innebär i klartext att målet om 2 procents överskott har frångåtts under den innevarande mandatperioden. Det strukturella sparandet där konjunktur- och engångseffekter räknas bort ska ju, givet överskottsmålet, uppgå till . 3.2.2Sysselsättningsmålet uppnås inte ens Socialdemokraternas mål var att av befolkningen skulle vara reguljärt sysselsatt . Som reguljärt sysselsatt räknas inte de personer som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Däremot räknas många sjukskrivna fortfarande som sysselsatta. var ungefär 4,2 miljoner personer i denna åldersgrupp reguljärt sysselsatta, vilket motsvarar en sysselsättningsgrad på . bedöms sysselsättningsgraden enligt vårpropositionen minska till . räknar med att trenden ska vända, så att sysselsättningsgraden når tillbaka till . Därmed kommer det att saknas drygt 160 000 reguljärt sysselsatta för att målet ska nås . Bedömningen är något lägre än den som gjordes i höstens budgetproposition , framför allt när det gäller utvecklingen under innevarande och . I budgetpropositionen redovisades också en översiktlig långsiktskalkyl som sträcker sig ända . Den bygger i stora drag på den förväntade befolkningsutvecklingen och oförändrad sysselsättningsgrad bland olika grupper i befolkningen efter 2007. En mer optimistisk beräkning görs också av effekten av en antagen förbättrad integration av utrikesfödda på den svenska arbetsmarknaden. Inte ens i denna mer optimistiska långsiktskalkyl nås sysselsättningsmålet . Det faller i stället ner av arbetskraften. Även om många invändningar kan riktas mot antaganden i denna typ av långsiktiga kalkyler måste man, tills något annat har framkommit, förutsätta att de är gjorda efter bästa förmåga av personer specialiserade på just denna typ av beräkningar. Snarare ligger det i farans riktning att även dessa kalkyler är optimistiska. Både de kortsiktiga bedömningarna fram och de mer långsiktiga kalkylerna visar alltså med all tydlighet att den nuvarande socialdemokratiska politiken inte duger. En ökad sysselsättning (fler arbetade timmar) är helt avgörande för den framtida välfärdsutvecklingen. Det är hög tid för en kursändring där kraftfulla åtgärder vidtas för att öka drivkrafterna för arbete och företagande. Diagram 5.1 Reguljär sysselsättningsgrad 1993-2050 enligt regeringens optimistiska scenario I procent av befolkningen i åldern Källor: och budgetpropositionen , bilaga 2. 3.2.3Målet om 4 procents öppen arbetslöshet uppnås inte Socialdemokraterna räknar i vårpropositionen med en öppen arbetslöshet på 2005, 2007. Detta är en förbättring jämfört med antagandena , vilket står i bjärt kontrast mot andra bedömningar som görs i propositionen. Enligt prognosen kommer arbetslösheten att ligga kvar på en hög nivå, men tack vare en ökad sysselsättning, framför allt i kommuner och landsting, samt fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, så bedöms den öppna arbetslösheten börja minska. Detta förutsätter dock i kalkylen att den genomsnittliga arbetstiden också börjar falla. Tidiga indikationer visar istället det motsatta, att allt fler jobbar övertid. När det gäller nya jobb i den privata sektorn är bedömningen långt ifrån optimistisk. Endast 9 000 jobb kan väntas tillkomma . Men 2006 ska situationen genast förändras. Då ska större delen av sysselsättningsökningen på 48 000 personer komma från den privata sektorn. Lagom till valet ska den öppna arbetslösheten härigenom nå . Men det blir ingen varaktig förbättring. Årsgenomsnittet för såväl 2006 som 2007 ligger fortfarande tydligt över 4-procentsmålet. Detta betyder att Socialdemokraternas mål om "högst fyra procents öppen arbetslöshet och därefter full sysselsättning" inte på långa vägar är uppfyllt, trots en rad manipulationer av statistiken (t.ex. fler personer i åtgärder). Källa: och vårpropositionen 2005. Socialdemokraternas prognos för 2005-2007. 3.2.4Allt längre från målet om halverat antal socialbidragstagare vårproposition föreslog regeringen ett mål om att halvera antalet socialbidragstagare och beslutade i enlighet med förslaget. Detta "rättvisemål" är formulerat så att det är antalet "helårsekvivalenter" som ska halveras. En helårsekvivalent motsvarar en individ som får fullt socialbidrag (exempelvis bildar två personer med socialbidrag vardera tillsammans en helårsekvivalent). "Rättvisemålet" måste, vid sidan om sysselsättningsmålet, vara det allra största misslyckandet i Socialdemokraternas politik. Inte nog med att målet inte nåddes till 2004. Utvecklingen har gått i rakt motsatt riktning. ökade antalet helårsekvivalenter i socialbidragen enligt från 85 000 till 87 000. noterar också ett trendbrott när det gäller kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd, vilket styrker bilden av att regeringen återigen tappat kontrollen över socialbidragen. Det är tragiskt för många människor, men också något som undergräver kommunernas finanser och hotar inkräkta på offentliga verksamheter inom vården, skolan och omsorgen. För att till 2005 uppnå målet om halverade socialbidrag jämfört med skulle det nu krävas en ytterligare minskning med omkring 22 000 helårsekvivalenter. Den fortsatt svaga sysselsättningsutvecklingen kommer knappast att innebära att målet om halverade socialbidrag uppnås om inte åtgärder vidtas. Några sådana föreslås inte heller i vårpropositionen, som i övrigt inte längre nämner när målet om halverade socialbidrag väntas uppnås. Diagram 5.3 Socialbidragstagare: helårsekvivalenter Källa: , . 3.2.5Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder Socialdemokraterna har satt som mål att ohälsan ska halveras till 2008. Målet innebär konkret att antalet nettodagar med sjuklön eller sjukpenningska halveras . Även karensdagen inkluderas i beräkningen. ska antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (som tidigare kallades förtidspension) i snitt 2003-2007 vara lägre än 2002. Ökningen av antalet nettodagar med sjukpenning har avtagit och vändes till en minskning, vilket delvis beror på en förskjutning från heltids- till deltidssjukskrivningar Kostnaderna för sjukskrivningarna, som beror både på antalet sjukskrivna och på ersättningsnivån, planade ut temporärt . Enligt senaste prognos () kommer dock såväl nivån på kostnaderna som kostnadsökningen för sjukpenningen att vara högre framöver än i regeringens beräkningar. Till 2008 räknar ESV med att kostnaderna för sjukpenning, rehabilitering, aktivitets- och sjukersättning har stigit till , jämfört med knappt 110 miljarder . Målet om halverad ohälsa är ambitiöst och kommer, som bl.a. framfört i remissyttrande till promemorian Ds 2002:63, att kräva förändrade incitament för såväl arbetsgivarna, läkarna som de försäkrade. Det förefaller inte troligt att de åtgärder som presenterats kommer att kunna ge den önskade utvecklingen. Särskilt inte med tanke på att antalet sjukersättningar fortsätter att öka. Diagram 5.4 Ersatta sjukdagar Miljoner dagar (netto) Källor: och . - Nej, inte heller långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Det framgår tydligt av regeringens budgetproposition . Den långsiktiga BNP-tillväxten bedöms även vid en ökad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda medborgare uppgå till i genomsnitt . BNP per capita växer långsammare, med i genomsnitt. Det framgår av bilaga 2 i höstens budgetproposition som är framtagen av experter. Trots detta finns inga verkningsfulla åtgärder för ökad långsiktig tillväxt. Istället innehåller årets vårproposition ytterligare några mindre satsningar på att hålla människor borta från arbetsmarknaden, att lägga till de många miljarder som tidigare plöjts ned på detta område - och som uppenbarligen också haft önskad effekt. Socialdemokraterna har en dokumenterad ovilja eller oförmåga att på allvar genomföra verkningsfulla tillväxtåtgärder, vilket också avspeglar sig i de dystra långsiktskalkylerna. Istället ägnar sig regeringspartiet och dess intresseorganisationer åt att bortförklara tillväxtproblem antingen med svagheter i omvärldens ekonomier eller brister i penningpolitik. Och i tider då omvärldskonjunkturen är god så bortförklaras de svenska strukturproblemen med att "tillväxten" () är god. Socialdemokraterna blandar således medvetet ihop tillväxtpolitik med de svängningar i BNP som konjunkturen åstadkommer. Men tillväxtpolitik handlar om något helt annat, nämligen att genom en målmedveten och välanalyserad strategi förändra ekonomins långsiktiga, trendmässiga, tillväxttakt och produktionsförmåga - alldeles oavsett hur konjunkturen i omvärlden utvecklas. Det är i huvudsak bristen på politik inom detta område som lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. vill därför koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt, och som oavsett konjunkturläge kan öka potentiella tillväxt. Den internationella konjunkturen har givetvis på kort sikt betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska tillväxten i påverkas framför allt av konjunkturen i och . Det gäller särskilt på kort sikt. Men vad kan regering och riksdag göra åt den? I bästa fall går det att i någon mån parera de ekonomiska svängningar som beror på förändringar i omvärlden. Men denna uppgift - stabiliseringspolitiken - ligger hos en självständig riksbank. En riksbank som allt för ofta får klä skott för de strukturella svagheter som hämmar den svenska ekonomins tillväxtförmåga på både kort och lång sikt. Även om vi kristdemokrater hyser en betydligt större oro för hur bl.a. oljepriserna och en stigande skuldbörda i många länder kommer att påverka konjunkturen, så har vi ingen anledning att ha en annan uppfattning om den internationella konjunkturens huvudscenario än vad regeringen har. Det är en i stora delar positiv syn på tillväxten i omvärlden, vilket bör ge fortsatt draghjälp åt svensk exportindustri - om än i lägre takt än under föregående års exceptionellt starka uppsving. Däremot hyser vi en välgrundad oro för den inhemska utvecklingen. Inte minst mot bakgrund av att den politik som Socialdemokraterna presenterar på snart sagt varje punkt undviker att ta tag i de strukturella problemen. I vart fall ser vi ingen möjlighet att på allvar ska kunna börja återhämta det tapp i välståndsligan som fortgått allt . För det krävs strukturella reformer och ett kraftigt förbättrat näringspolitiskt klimat. Den inriktning som har att ta ställning till i vårpropositionen ger inte mycket hopp om att den fortsatta relativa eftersläpningen skall brytas och förbytas i en återhämtning. Som bäst kan det bli fråga om att inte halka efter ytterligare. Att propositionen saknar en djupgående diskussion om tillväxtbefrämjande åtgärder är den största - men långt ifrån enda - bristen 2005. Bland akuta problem framstår de galopperande utgiftsökningarna för sjukpenning och förtidspensioner som särskilt alarmerande. Socialdemokraterna har till slut uppmärksammat krisen och möter den med helhjärtade förhoppningar men som bäst bara med halvhjärtade insatser. 3.3.1För tjugotredje gången uteblir tillväxtåtgärderna Vårpropositionen har det gemensamt med samtliga tidigare tjugotvå budget-, vår-, sysselsättnings- eller s.k. tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , att konkreta tillväxtförslag saknas. Även föreliggande proposition saknar verkningsfulla tillväxtåtgärder för att trygga den svenska välfärden. Åtgärder för hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas uteblir. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att Simplexförordningen inte efterlevts av vare sig myndigheter eller - vilket är mest anmärkningsvärt - av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapporter om sitt regelförenklingsarbete är det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Se även avsnitt 3.5. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande diagram som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 5.5 Företagens kostnader per anställdoch år för regeladministration Tyvärr har Socialdemokraterna som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl.a. gör att kommuner och landsting, även under högkonjunktur och trots världens högsta skatter, lider av svår resursbrist. Som rapporterats i medier tycks inte heller pengatillskott hjälpa - kommunerna anställer ändå inte eftersom de pengar som anslås är allt för hårt styrda. Men Socialdemokraterna är bestämda. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste, och för den lilla grupp med mycket låga inkomster bland alla dem som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena som dessutom väntas stiga ytterligare. Socialdemokraterna har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina aktieinnehav. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Det är i längden ohållbart för ett samhälle att bestraffa idoga och skötsamma medborgare. Resultatet blir att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Socialdemokraterna har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagarsverige. På detta område är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. 3.4Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas så länge vänsterkartellen styr Valet 1998 innebar ett historiskt bakslag för Socialdemokraterna med efterkrigstidens lägsta valresultat. Genom en skarp vänstersväng lyckades statsminister ändå klamra sig kvar vid makten. bjöd han in till samarbete kring en socialistisk och tillväxtskeptisk regeringspolitik som är inne på sin andra mandatperiod. Kartellens viktiga byggstenar - Vänstern och - har utifrån skilda synsätt varit konsekvent negativa till ekonomisk tillväxt. Socialdemokraterna framhäver gärna vikten av tillväxt i ord och pamfletter, men tar ogärna en rejäl diskussion i den egna rörelsen om djupgående problem i form av en överreglerad företagssektor, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Socialdemokraternas s.k. tillväxtkongress blev också ett sällan skådat antiklimax. Budskapet där präglades av stor självbelåtenhet parad med en bristande idérikedom inom det område kongressen hade att behandla. Statsministern beskrev själv socialdemokratin som en snigel. Socialdemokraterna rör sig alltså enligt egen utsago mycket långsamt, där dessutom det mesta är bra enligt den egna världsbilden.