mot · GT02Ju358 · 2005-09-30 00:00:00 — 5Modern struktur och aktivt ledarskap5 5.3Strategier för ökad effektivitet metodutveckling10 6Polisen i medborgarnas tjänst11 8Modernisera utrustning och teknik16 10Samarbetet med andra aktörer måste bli bättre18 10.1Nya brott fordrar internationellt samarbete19 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall finnas 20000 poliser . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen skall organiseras i en myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den lokala förankringen måste stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återkopplingen till ingripande polisman avseende vidtagna åtgärder måste förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje enskild polis skall ha en personlig utvecklingsplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svensk polis i högre utsträckning måste ta del av internationella erfarenheter avseende metoder att bekämpa brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att metodutveckling skall ske från utvecklingscentrum i samarbete med åklagarväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polis skall svara högst en minut efter att allmänhet ringt 112. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisens kunskaper i bemötandefrågor måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en brottsofferhandläggare skall finnas inom varje polismyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en strukturerad verksamhet för hantering av klagomål bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att familjevåldsenheter skall finnas i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftning som påverkar polisens arbetsmiljö måste ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till poliser som är utsatta för våld och hot måste förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antagningskriterierna till polisutbildningen måste ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att praktik skall vävas in tidigare i grundutbildningen jämfört med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samarbetet med universitet och högskolor måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomgången vidareutbildning skall vara en förutsättning för befordran. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens utbildningsmodell skall utvärderas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en grundläggande ledarskapsutbildning i grundutbildningen bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ledarskapsutbildning görs till ett krav vid chefstillsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisens ledarskapsutbildningar bör utvecklas i samverkan med Försvarshögskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppföljnings- och utvärderingsarbetet inom polisen skall utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den polisiära forskningen måste byggas i samverkan med högskolor och universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av skall ges tillräckliga resurser för att klara framtidens krav på modern kommunikation över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att poliser i yttre tjänst måste ges effektiva IT-verktyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antalet IT-system inom polisväsendet måste minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hemlig avlyssning, buggning, bör tillåtas vid misstanke om grov brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utvidgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisens föreskrifter måste förenklas och förtydligas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att formerna för den lokala polisens samarbete med andra myndigheter måste ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det internationella perspektivet inom polisväsendet skall öka. Polisens främsta uppgift är att skydda medborgarna från brott. Medborgarnas förtroende måste vinnas och deras säkerhet garanteras. Polisväsendet måste präglas av ett medborgarperspektiv för att nå framgång i sitt arbete. Medborgarperspektivet verkar dock ha försvunnit i takt med att alltfler poliser hamnar bakom skrivbord med administrativa uppgifter och bristen på polisiär närvaro är uppenbar i stora delar av landet. Polisen har en nyckelroll i det brottsbekämpande arbetet. Polisen skall förebygga och upptäcka brott, ingripa och se till att den som begår brott identifieras och lagförs. Ansvaret och uppgifterna som de presenteras i övergripande mål har varit ungefär desamma . då polisen förstatligades anmäldes ca 440000 brott. Då var reglerna för föräldra- respektive sjukledighet andra, liksom reglerna för studieledighet och ledighet för att pröva annan tjänst. Det fanns ingen facklig förtroendemannalag, ingen vård av barn och inga deltidspensionärer. fanns det inte heller någon grov organiserad brottslighet, ingen trafficking, inga barnpornografibrott var kända, inga hedersmord, inga IT-brott och ingen grov ekonomisk brottslighet. Samhället såg helt enkelt annorlunda ut än vad det gör . anmäls 1248000 brott. Polisverksamheten måste också utvecklas och moderniseras. Vi anser att behöver fler poliser. En mer effektiv organisation förutsätter att polisutbildad personal används för primärt polisiära uppgifter. Att säga upp civil personal så att uppgifter av rent administrativ karaktär måste utföras av poliser är ineffektivt och försvårar en modernisering av rutiner och administrativ verksamhet. Att förtidspensionera äldre poliser innebär en förlust av viktiga erfarenheter. tvingas polismyndigheterna att göra både och för att hålla budget. har polisens ekonomi tvingat fram en prioritering mellan de prioriterade mål som ställts upp. Exempelvis har antalet årsarbetskrafter för polisens arbete mot narkotika nära nog fördubblats , utan att polisen fått fler anställda. Det betyder att andra uppgifter har fått stå tillbaka. Resultatet av den förda polispolitiken är att toleransen för vad medborgarna måste acceptera, eller i vart fall vad som inte beivras, successivt höjs. Många vittnar om att de inte ens kommer fram till polisen på telefon. Andra får beskedet att de inte kan komma när det behövs. Privata väktarföretag och enskilda vaktverksamheter får ta över bevakning av hus, hem och företag. Genom höjda försäkringspremier får vi betala för alltfler brott som aldrig utreds och där ingen förövare ställs till svars. Dessutom har vanligt folk börjat ta lagen i egna händer genom att med mer eller mindre illegala metoder lösa problemen.1 Vi moderater vill se en offensiv i brottsbekämpningen. Det behövs mer pengar och en övergripande strategi för nolltolerans mot företeelser och brott på bredden. Vi är beredda att pröva nya metoder och samarbeten för att lösa bekymren. Polisens budget ligger på , men täcker inte de åtaganden som lagts på verksamheten. års anslagstillskott har främst använts till att täcka tidigare underskott, otillräcklig pris- och lönekompensation, ökade pensionspremier och viss ökning av antalet poliser. Den budgetprognos som gjorts av visar att det krävs ansenliga tillskott för att klara den planerade ökningen av antalet poliser, investeringar i ett nytt radiokommunikationssystem m.m. Alternativet till ökade resurser är ytterligare besparingar genom nedläggning av polisstationer och uppsägningar av civilanställd personal. Men även operativa neddragningar behöver göras i form av bl.a. lägre minimibemanning, vilket leder till än längre utryckningstider. Polisens närvaro är redan dålig på många håll och polisutbildad personal tvingas att utföra uppgifter som kan skötas av andra inom myndigheterna. Detta är inte acceptabelt. Färre civilanställda slår direkt på polisens förmåga att arbeta effektivt. anser att det är helt nödvändigt att öka antalet poliser i aktiv tjänst. Ett femårsprogram behövs med sikte på att 2010 skall ha 20000 utbildade poliser. En sådan ambition kräver utbyggnad av polisutbildningen. Vi anser vidare att arbetet för att minska sjukfrånvaron är centralt. Sjukskrivningstalet 2004 på innebär att mer än 1100 anställda, vilket motsvarar exempelvis alla poliser i och , inte finns i tjänst. Aktiva insatser för ökad hälsa och rehabilitering kan därmed ge ett betydande personaltillskott som polisutbildningarna. Vi vill ha 20000 poliser 5Modern struktur och aktivt ledarskap Det behövs fler poliser och fler civilanställda. Många problem bottnar i brist på personal. Åldersstrukturen är dessutom ett växande problem då ett stort antal poliser kommer att gå i pension . Den socialdemokratiska regeringens mål om 4000 nya poliser är en papperstiger då cirka 1200 friska poliser erbjuds förtida pensionsavgångar för att finansiera nyanställningar. Härvid går mycket kompetens förlorad. Vissa polismyndigheter löser resursproblematiken genom att avskeda civilanställda, vilket gör att poliser får överta administrativa uppgifter inne på polisstationerna. Antalet civilanställda kommer att minska från 6753 till 2007. Således kommer antalet civilanställda att minska med närmare 800 personer de närmaste åren.2 Polisens arbete måste förändras från grunden. Gamla sanningar måste omprövas och nya vägar måste stakas ut. De problem som har identifierats är av betydande omfattning och kräver således stora reformer. Antalet anställda poliser har ökat från 15403 år 1980 till 17363 år 2005.3 har antalet poliser i yttre tjänst halverats4 och har andelen administrativa tjänster fördubblats, från 15 till 30 %.5 Denna utveckling tyder på stora strukturella problem inom polisen. Administration och byråkrati i organisationen måste minskas och moderniseras. Verksamheten måste bli mer effektiv. Då polisen inte förmår att synas nära medborgarna har röster börjat höjas för att återinföra den kommunala polisen. Kommuninvånarna har tröttnat på att deras polisstationer läggs ned, att polisen inte kommer när ett inbrott skett och att utredningarna läggs ned på ett tidigt stadium utan någon begriplig motivering. Men en mer splittrad organisation löser inte problemen, utan ökar svårigheterna att samordna polisens insatser när det behövs. Utmaningen ligger i att både klara avancerat polisarbete för att bekämpa grov, ofta gränsöverskridande brottslighet och att åstadkomma en bättre vardagspolis med lokal förankring som kan möta vardagsbrottsligheten. För att klara detta föreslår vi en modern struktur med ett aktivare ledarskap. () huvuduppgifter är att utöva tillsyn över polisen och verka för planmässighet, samordning och rationalisering. RPS beslutar om hur de medel som statsmakterna tilldelat polisen skall fördelas mellan polismyndigheterna. En viktig verksamhet för RPS är att ansvara för teknik- och metodutveckling inom polisen. Styrelsen är också chefsmyndighet för och ansvarar genom i och polisprogrammen vid respektive för polisutbildningen.6 RPS har således ett betydande ansvar för det arbete som bedrivs inom de 21 olika polismyndigheterna. En relevant fråga är om RPS i sin nuvarande form lever upp till sin ledande roll. Av granskning av stödet till polisens brottsutredningar framgår att RPS inte utnyttjar sitt omfattande mandat att styra polismyndigheterna till fullo.7 Nämnda rapport, som tar sikte på polisens tekniska rotlar, och , får anses medföra en kraftig kritik av RPS arbete och metoder. Denna kritik spiller i viss mån över även på regeringen. Bland annat kritiseras att det saknas en övergripande strategi för det kriminaltekniska arbetet, kvalitetssäkringen är bristfällig, arbetsfördelningen är oklar och uppföljningen av polisens tekniska rotlar uppvisar påtagliga brister. RPS bristfälliga styrning framgår också av en departementsutredning rörande strukturella brister inom polisen i vilken uttalas att det finns anledning för RPS att utöva en fastare styrning av polisverksamheten.8 Det är viktigt att polisen fungerar väl i hela landet. Statens ansvar måste vara att säkra tryggheten och kvaliteten i polisverksamheten, samt att tillse att begränsade resurser och specialistkompetens används effektivt. Vi föreslår därför att polisen organiseras i en myndighet med ett antal geografiska polisområden. Därmed kan byråkratin effektiviseras och resurser för egentligt polisarbete frigöras. Den nya organisationen skall ledas av en Rikspolischef och respektive polisområde av en områdeschef. Under omorganisationen finns det anledning att överväga att samtliga chefer sägs upp och att rekrytering till varje chefspost sker på nytt. Härvid kan anmärkas att rekrytering bör ske utifrån konstaterade ledaregenskaper varvid genomgången chefsutbildning skall premieras. Inom den nya myndigheten skall endast ett övergripande ansvar ligga på den centrala nivån. Målet är att få en mindre men skarpare ledningsfunktion. Den centrala ledningen skall formulera tydliga mål med realistiska prioriteringar för polisverksamheten och ta ansvar för specialkompetens som inte kan ordnas eller inte behövs överallt. Verksamheten skall följas upp och utvärderas löpande. Polisens arbete är av förklarliga skäl i mycket hög grad beroende av samhällets utveckling i övrigt. Polisens arbete måste således anpassas till nya krav, både på lokal och nationell nivå. Samordningen av polisens resurser måste ske på ett rationellt sätt med hänsyn till trygghet och insatstider. De länsgränser som finns myndigheterna emellan utgör ofta en oöverstiglig mur vad gäller samverkan. Till exempel är den beroende av att polischef i varje län fattar beslut om förstärkningsvapen när en operation rör sig över länsgränserna. I en ny organisation skall den centrala ledningen åläggas ett stort ansvar i denna del med bl.a. regelbundna länsöverskridande övningar som instrument. Härvid skall den centrala ledningen verka för att administrativa system är nationella för att förhindra problem vid samverkan. Organisationsstrukturer och arbetsfördelning skall regelbundet utvärderas och omprövas. En viktig uppgift för ledningen är att implementera kunskaper och rutiner för gränsöverskridande polisiärt arbete. Polisen skall organiseras i en myndighet Det är nödvändigt att ta den s.k. mängdbrottsligheten och polisens ansvar för att upprätthålla allmän ordning på stort allvar. Ledorden för polisverksamheten skall vara att lämna stöd och service till medborgarna. Glesbygden har drabbats mycket hårt av indragningarna och på många håll upplever invånarna att det lämnar efter sig laglösa områden i vårt land. Vi kan inte acceptera denna utveckling utan anser att den polisiära närvaron måste öka i hela landet. Som nämnts ovan har antalet poliser i yttre tjänst minskat kraftigt . Ort A, drygt 35000 invånare: Ort B, drygt 18000 invånare: Ort C, drygt 16000 invånare Bemanning 2003/2004 23 patruller som utgår från ort A Bilden för större städer är densamma. Stad med över 150000 invånare Antalet anställda poliser har utvecklats enligt följande: Medborgarens otrygghet är dessbättre sällan direkt knuten till de grövsta våldsbrotten. Det är i stället vardagsbrottslighet, såsom stölder, inbrott och klotter, som gör medborgarnas vardag otrygg. När polisen lämnar stora delar av brottsligheten därhän, fyller privata aktörer och kommuner igen tomrummet med stora investeringar i larmanläggningar och anställande av ordningsvakter. Denna påtvingade privatisering riskerar att leda till att de svagaste grupperna i samhället drabbas hårdast, eftersom de inte har råd att köpa dyra larm- och bevakningstjänster. Den socialdemokratiska regeringens politik för polisväsendet har präglats av kortsiktighet och brandkårsutryckningar när allmänhetens krav blivit alltför uppenbara. Polisverksamheten har ständigt omorganiserats med nedläggningar av polisstationer som en vanlig följd. Av ovan gjorda beskrivning har restiden ökat i takt med avstånden. Redovisning av dessa reskostnader i arbetstid lyser med sin frånvaro och effektiviteten per utfört arbetspass minskar naturligtvis betydligt när en stor del av tiden går åt till transporter. Vi vill bryta denna negativa trend och med långsiktighet bygga upp en polis för alla. Närpolisreformen kan sägas ha havererat, men de ambitioner som en gång ställdes upp var goda. Det finns anledning att utvärdera reformen och i en ny organisation ta till vara goda exempel. I den nya organisationen skall lokala intressen väga tungt. Polisen är till för medborgarna och deras trygghet. Från central nivå skall endast ställas grundläggande krav på vad den lokala polisorganisationen skall klara av t.ex. vad gäller att polis skall finnas tillgänglig dygnet runt. Det bör dock poängteras att även den lokala polisen skall använda sig av de arbetsmetoder som den centrala nivån beslutar med de lokala anpassningar som kan vara nödvändiga. Det är också nödvändigt att polisens kontakt med det samhälle de verkar i är utvecklad. Den lokale polischefen bör regelbundet hålla kommunledningar informerade om resultat och satsningar för att effektivisera arbetet. Den lokala förankringen måste stärkas Det skall löna sig att vara en bra polis. Dagens poliser utsätts för stora prövningar om de vill uträtta ett bra arbete. Den polis som kliver ur polisbilen och möter medborgarna kommer att få ta emot fler anmälningar av allmänheten. Fler anmälningar leder till omfattande administration i form av rapportskrivande. Rapportskrivandet kan i sin tur leda till att dagen blir längre efter passets slut. När den enskilde polisen dessutom inte får uppskattning för sitt arbete tar det inte innan en aktiv aspirant omvandlas till en passiv polisbilsåkande inspektör som varken ser eller hör. Rutiner och teknik för att avbyråkratisera det administrativa polisarbetet måste utvecklas och komma till användning. Men det behövs också ett bättre ledarskap. Med chefer som vågar ta ansvar och dessutom ges möjligheter att påverka den enskilde polismannens lön och arbetssituation kommer det att löna sig att vara en bra polis. Vid utvärderingen av den enskilde polisen måste chefens kunskap och kompetens kompletteras med bra och vetenskaplig statistik. Bra chefer kommer också att kunna ta de obehagliga samtalen med de kollegor som inte når upp till vad som förväntas. De medarbetare som efter upprepad misskötsel inte når upp till ställda krav skall kunna påräkna någon form av sanktion. En viktig del i den enskilde polismannens arbete är att få återkoppling till gjorda insatser. Alltför sällan får den polis som först kom till en brottsplats slutligen veta vad som hände: domstol m.m. Återkopplingen är viktig och nödvändig för motivationen.9 Exempelvis skulle domar kunna cirkuleras till alla inblandade poliser för kännedom. I större ärenden kan en genomgång med polisledning och åklagare vara av värde. Varje enskild polis skall även ha en personlig utvecklingsplan. sker ofta vidareutbildningar utan någon genomtänkt strategi. Det förekommer att poliser deltar i en utbildning men att de därefter inte får arbeta med frågorna. Det är givetvis ett oacceptabelt resursslöseri. Tvärtom skall en plan finnas avseende varje enskild polis vidareutbildning och karriär. Återkopplingen till ingripande polismän avseende vidtagna åtgärder måste förbättras Varje enskild polis skall ha en personlig utvecklingsplan 5.3Strategier för ökad effektivitet metodutveckling Begränsade ekonomiska och personella resurser tvingar fram prioriteringar inom alla verksamheter, även polisens. Av de redovisningar som gjorts bl.a. av framgår att narkotika och våldsbrottsbekämpning tar alltmer tid, medan mängdbrottslighetsinsatser får stå tillbaka. Vi menar att det utöver prioriteringar behövs mer uttalade strategier för att öka polisens effektivitet. Vissa insatser är mer framgångsrika än andra. Dessvärre saknas ofta underlag för att bedöma vad som fungerar väl och inte när det gäller polisens arbete. Dokumentation och utvärdering är ett eftersatt område som måste utvecklas. Märkligt nog, eller kanske en naturlig konsekvens av detta, finns få svenska vetenskapliga utvärderingar av polisiärt arbete. BRÅ:s rapport åtgärder mot brott (2004) har kunnat identifiera 15 sådana rapporter gjorda . Det är otillräckligt som stöd för utveckling av ett så viktigt område som brottsbekämpningen. Internationella erfarenheter visar att uppföljning och återkoppling är centralt för ett framgångsrikt polisarbete. New York-modellen som framgångsrikt minskat kriminaliteten i metropolen har ett statistiksystem där man går igenom utvecklingen för de viktigaste brotten, distrikt för distrikt. Lokala polischefer får inför polismästare och ofta borgmästaren stå till svars för eventuella ökningar när det gäller antalet anmälda brott. Då befintligt svensk forskning är otillräcklig måste information inhämtas från andra källor. Vi skall inte göra om misstag som begåtts i andra länder och vi skall inte uppfinna hjulet på nytt. Härvid kan den relevanta frågan ställas om huruvida vi har råd att inte utveckla polisarbetet i riktning mot de metoder som polisen i använder. Kan vi säga nej till minskning av brottsligheten ? Det finns även anledning att ta del av andra exempel. För finns handlingsplanen The anti-social behaviour strategy 20052008. Ett stort antal olika myndigheter och organisationer samarbetar: Government, British Transport , , Govt. Office for , , Fire & Emergency Planning Authority, , Metropolitan Authority, och Transport for . Planen ställer upp uttalade, klara mål, utser ansvariga myndigheter samt anger vilka åtgärder som skall utföras. Handlingsplanen bygger på ett utförligt underlag där intressegrupper och -organisationer konsulterats. Det är nödvändigt att metodutveckling leds och utförs på ett professionellt sätt. tenderar många projekt sluta i IT-utvecklingsprojekt10 som ökar administrationen, och dessutom har i många fall billigare lösningar kunnat göras genom upphandling av befintliga system som anpassats till polisens verksamhet. För att polisen skall fungera effektivt och med hög kvalitet är det nödvändigt att gamla sanningar ifrågasätts. Den enskilde polismannen på fältet skall kunna påverka sin situation, och förslag till förbättringar skall uppmuntras och belönas. Det skall löna sig att vara en bra polis. Större utvecklingsprojekt bör initieras från central nivå med representanter från de olika aktörerna i rättskedjan. Utvecklingsuppdragen läggs sedan ut på regional nivå där samverkan med övriga aktörer skall ske. Genom att tillskapa gemensamma utvecklingscentra för åklagare och polis kan sannolikt avsevärda samordningsvinster uppnås. Redovisade uppdrag remitteras till övriga regioner varefter slutprodukten implementeras i det operativa polisarbetet med de lokala variationer som är nödvändiga. Svensk polis måste i högre utsträckning ta del av internationella erfarenheter avseende metoder att bekämpa brott Metodutveckling skall ske från utvecklingscentra i samarbete med åklagarväsendet 6Polisen i medborgarnas tjänst Moderat kriminalpolitik kommer att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Polisarbetet skall ha sin utgångspunkt i medborgarnas behov och präglas av snabb och korrekt handläggning, god service och hög tillgänglighet. Att förebygga och beivra brott, skydda medborgarna och lämna god service är nyckelbegrepp i moderat polispolitik. Fokus på medborgarnas behov av trygghet och säkerhet är givna ledord.