mot · GT02So646 · 2005-10-03 00:00:00 — 6Psykisk sjukdom och folkhälsa6 8Den psykiska ohälsans omfattning7 8.1Äldre och psykisk sjukdom7 9.3Fler vårdplatser och färre huvudmän13 9.4Låt resurserna följa patienten13 9.5Inför kvalitetskrav och ackreditering14 9.8Ett nationellt och hälsa16 9.9.1Neuropsykiatri bland män som begått brott18 9.9.3Lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT)19 9.9.4Lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV)20 9.9.6Finansiering av rättspsykiatrisk vård22 9.11Behovet av förbättrad utbildning23 9.12En statlig finansiering av vården och avskaffande av landstingen25 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till diagnos. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en psykiatrisk vårdgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler vårdplatser och färre huvudmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta resurserna följa patienten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av kvalitetskrav och ackreditering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för behandlingshem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av ett nationellt och hälsa. begär att regeringen återkommer till med en samlad redovisning av hur psykiskt sjuka skall kunna beredas vård i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn med neuropsykiatrisk störning bör utredas professionellt och få adekvat behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa fängelseförbudet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om psykiatrisk tvångsvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om rättspsykiatrisk vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om humanitärt boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av den rättspsykiatriska vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av smart cards. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av förbättrad utbildning.3 1 Yrkande 7 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 11 hänvisat till JuU. 3 Yrkande 17 hänvisat till UbU. En psykiatrisk vård med patienten i fokus skall präglas av personligt ansvar och krav på evidens, det vill säga principen att varje åtgärd i sjukvården skall vara baserad på den bästa (mest tillförlitliga) kunskap som är tillgänglig vid beslutstillfället. Mångfalden inom vården skall öka och kvalitetssäkringen förbättras. Grund- och vidareutbildningen av psykiatrins personal bör förbättras. Det är något av det som vi lovar att verka för efter valet . Tillgång till en väl fungerande sjukvård borde vara en rättighet för alla. Inte minst för personer som har en psykisk sjukdom är det viktigt att allt fungerar. I dagens är det många som upplever att de saknar valfrihet, möjlighet till påverkan och rätt att ställa krav på sjukvården. Den svenska sjukvården, innefattande vården av psykiskt sjuka, är inte uppbyggd med fokus på patienten. Vi moderater vill låta patienten vara navet, det som sjukvårdens organisation skall kretsa kring. Alla människor bör ha rätt att ställa krav på den sjukvård de har betalat för genom skatter och patientavgifter. Patienter skall kunna förvänta sig en hög medicinsk kvalitet, men också ett gott bemötande. Att bli bemött med respekt och med hänsyn är en del av en god patientmiljö. Patienternas behov varierar och kräver en individuellt utformad vård. präglas psykiatrin av brist på evidensbaserade program. Samarbetet mellan kommuner och landsting fungerar dåligt och svårt sjuka människor lämnas vind för våg. Detta är inhumant och ovärdigt en välfärdsstat som . Stat, landsting och kommuner brister ofta i sitt samarbete. Den vanliga psykiatriska vården får stå tillbaka för den rättspsykiatriska. Många med psykisk sjukdom befinner sig i ett utanförskap, utan möjligheter till sysselsättning. Det finns yrkesgrupper som möter personer med psykiatriska problem som saknar relevant utbildning. utgångspunkt är individen. Tilltron till det personliga ansvaret präglar vår politik. Så är även fallet inom den psykiatriska vården. För människor som inte själva alltid har förmåga att ta ansvar för sin situation är det desto viktigare att detta ansvar tydligt delegeras till någon annan och att alla vet vem denne någon annan är. Modern psykiatri sätter ofta en kontaktperson, en case manager, i centrum. Sjukvården tar därvidlag ofta ett ansvar som sträcker sig långt utöver det medicinska. Detta är ett nödvändigt, men naturligtvis ofta resurskrävande, arbete. Som komplement och stöd finns även så kallade personliga ombud. Detta lyckade försöksprojekt vill permanenta och vi föreslår därför ett extra tillskott till verksamheten med personliga ombud. är det att rätta till de systemfel som finns och öppna dörrarna för en psykiatri med omtanke och vetenskap i fokus. Vi föreslår en lång rad åtgärder för att komma till rätta med dagens problem. har avsatt mer än regeringen för att utveckla verksamheten med personliga ombud. Vi avsätter även 800miljoner kronor extra i vårt alternativa förslag till statsbudget för att genomföra förbättringar av den psykiatriska vården. Vi ger kommunerna för att utveckla stödet till anhöriga. Dessutom vill vi tillföra sjukvården 3,7miljarder kronor för kvalitetsutveckling , varav en stor del kommer att tillfalla den psykiatriska vården. Frånräknat besparingar, främst i läkemedelsförmånen, tillförs vård och omsorg netto . var vården av psykiskt sjuka en kyrklig angelägenhet när klostren tog hand om de utstötta i helgeandshus. lade staten grunden för psykiatri som en medicinsk specialitet. som öppnades i var då ett av största mentalsjukhus. kunde många patienter skrivas ut från mentalsjukhusen, då läkemedel utvecklades mot psykos, depression, mani, epilepsi, och syfilis. förändrades attityderna till de psykiskt sjuka och krav restes på deras rätt till frihet och ett värdigt liv. Förändringarnas tid bröt in. Många skrevs ut från sjukhusen och antalet vårdplatser minskade från som mest 1967 till dagens 5000. Tvångslagstiftningen reviderades, psykoterapiutbildning infördes för specialistläkare och diagnostiken förbättrades. Nya vetenskapligt granskade behandlingar tillkom, med både läkemedel och specifik psykoterapi. 1995 fick kommunerna ansvar för bostäder och sysselsättning av utskrivningsklara patienter med långvarig psykisk sjukdom. Psykiatrin tar i anspråk en dryg tiondel av landstingens sjukvårdsbudget. motsvarade det för specialistvård eller per person. registrerades 85000 vårdtillfällen för psykisk sjukdom.1 av medicinsk metodik (SBU) beräknade samhällets kostnader för psykiskt sjuka till 45 miljarder. Då var kostnader för sjukersättning, gällde psykiatrisk vård, primärvård, privata vårdgivare och läkemedel . Det är alltså bristen på förmåga och möjlighet till arbete bland psykiskt sjuka som kostar samhället mest, inte läkarbesöken, medicinen eller besöken i primärvården. uppskattar att omkring hälften av samhällets kostnader för arbetsoförmåga i vuxen ålder beror på psykisk ohälsa. Kostnaden för sjukskrivning till följd av psykisk sjukdom ökade kraftigt och uppgick till , det vill säga av alla sjukskrivningar och av utbetald sjukpenning. Därtill kommer sjukpenning för s k utbrändhet och kostnader för förtidspension (det som heter sjukersättning); var fjärde beviljad förtidspension betingades av psykisk sjukdom. Så det är inte bara en humanitär och mänsklig insats att satsa på åtgärder för psykiskt sjuka. Det är också i hög grad en ekonomiskt klok åtgärd. Kostnaderna för hjärnans sjukdomar beräknades för i en studie som omfattar 25 EU-länder samt , och Schweiz.2 För del uppgick kostnaderna för psykiska sjukdomar till eller ca . De europeiska socialministrarna antog en gemensam femårsplan för att reducera mental ohälsa. Planen syftar bland annat till att minska stigma och diskriminering i skolor och arbetsliv till följd av mental ohälsa, att förebygga mental ohälsa och självmord, att utbilda personal, att prioritera samsjuklighet vid beroende och kroppssjukdomar, att slå vakt om mänskliga rättigheter, att definiera kvalitetsindikatorer för utvärdering av policy-effekter, att förbättra samarbetet mellan olika samhällsorgan och ta med representanter för vårdgivare och vårdtagare i planeringen, övervakandet och genomförandet av mentalvårdsaktiviteter. Alltså har den förbundit sig att på ministernivå prioritera och genomföra en mycket omfattande handlingsplan . Då är det något förvånande att man handlar som man gjort dumpat frågan på en samordnare och utredare. 6Psykisk sjukdom och folkhälsa Det finns många sätt att mäta folkhälsan. Ett är att se hur många friska levnadsår som går förlorade på grund av sjukdom. Ett sådant jämförande mått på sjukdomars inverkan på folkhälsan är (Disability Adjusted Life Years) eller funktionsjusterade levnadsår. Några exempel på hur många levnadsår per 100 000 personer som går förlorade i vid olika sjukdomar ges exempel på i nedanstående tabell. Vi konstaterar här att depression och neuroser är i listans topp, tvåa efter hjärtsjukdomar. (Disability Adjusted Life Years) eller funktionsjusterade levnadsår Antal förlorade år per 100000 invånare Cancer i ändtarm/tjocktarm När människor själva får frågan om sin psykiska ohälsa, bedömer mellan att de har nedsatt social funktion på grund av sin psykiska ohälsa. En enkätstudie bland vuxna patienter hos allmänläkare i visade att läkarna bedömde att av patienterna hade ett ångestsyndrom. Om man beaktade både de symptom som patienterna själva uppgav och läkarnas bedömning av dem, visade det sig att led av behandlad/obehandlad ångest/depression. Att identifiera psykisk sjukdom och ställa psykiatriska diagnoser innebär enligt den vetenskapliga litteraturen ofta avsevärda inbesparingar i onödiga utredningar, felaktiga behandlingar och arbetsoförmåga. I en intervjuundersökning av 2 000 engelsmän om vilken behandling de skulle föredra för psykiska besvär svarade nästan alla psykoterapi. I en sifoundersökning 1988 ansåg den svenska allmänheten att antidepressiva läkemedel var lika farliga som alkohol och farligare än bilar och kärnkraft. Attityder till behandling av psykisk sjukdom är alltså helt annorlunda än till behandling för sjukdomar såsom diabetes eller allergi. Attityderna kan bero på att psykisk sjukdom uppfattas som ett stigma (vanärande kännetecken). Den skuld- och skamprägel som är kopplad till psykisk ohälsa måste motarbetas och förändras. När någon av oss drabbas av diabetes, skulle vi inte ifrågasätta läkarens ordination av insulin, utan både försöka äta mer hälsosamt och noggrant följa det ordinerade dagliga intaget av medicin. Samma sak om vi får lågt blodvärde. Vi accepterar järnmedicin för att få upp dåliga värden. Att många ständigt har dåligt samvete för, eller ifrågasätter den medicin man blivit ordinerad för psykisk sjukdom hänger sannolikt ihop med den skam som psykisk sjukdom av tradition varit förknippad med. Vi anser att dessa attityder, som i sanning inte hjälper den som är sjuk, måste motarbetas. Alla som är sjuka har rätt till behandling och medicin. Det må gälla sjukdom i hjärtat, diabetes eller någon psykisk sjukdom. 8Den psykiska ohälsans omfattning Psykisk sjukdom utgör uppskattningsvis hälften av all sjuklighet. Risken att i livet få en behandlingskrävande depression är enligt en svensk studie för kvinnor och för män.3 På en viss dag uppger av vuxna i att de känner sig deprimerade. I finns 35000 personer med schizofreni och 70000 med bipolär (manodepressiv) sjukdom, sjukdomar som kräver livslång behandling och som i många fall medför kraftigt reducerad arbetsförmåga. Schizofrenin räknas till tredje dyraste sjukdom, alla kategorier. begår omkring 1500 människor självmord, den yttersta konsekvensen av psykisk sjukdom. 8.1Äldre och psykisk sjukdom Psykisk sjukdom kan ibland yttra sig först , även bland människor som inte lider av demens. Psykiatern intervjuade alla 85-åringar i födda 19011902. Bland dem intervjuade han personligen 347 som inte led av demens, och diagnostiserade där andra psykiatriska diagnoser hos av männen och av kvinnorna. Men majoriteten av äldre behöver knappt något psykiatriskt stöd.4 I den yngre gruppen av gamla finns mer ett behov av fungerande omvårdnad, än av psykiatrisk kompetens. Det finns dock en risk som måste uppmärksammas. Äldre som blir psykiskt sjuka får ofta sämre psykiatrisk vård än andra. Äldre personer drabbas oftare än yngre av behandlingskrävande ångest och nedstämdhet. saknas organiserad geropsykiatrisk kompetens i stor utsträckning inom geriatriken. Även i äldrevården skulle troligen psykiatrisk diagnostik och behandling medföra minskat lidande och möjlighet att klara eget boende . Omkring 75 000 svenskar uppskattas ha Alzheimers sjukdom. uppskattar att 100 000 personer med demenssjukdom vårdas hemma av anhöriga, huvudsakligen kvinnor. I boken beskrev den förre moderate partiledaren de sista årens äktenskap med sin hustru . Hon blev första kvinnliga bibliotekarie 1967. I ålderdomen drabbades hon av Alzheimers sjukdom: När mor i huset med några vänliga ord skulle hälsa på dem, kunde hon ibland påbörja meningar som inte fick något slut eller som hon plötsligt avbrutit med ett generat skratt. Barnen hade måst fylla i för att deras gäster inte skulle märka hennes förvirring Att hon själv då började komma till insikt om sina svårigheter gjorde saken ännu värre för henne. Hon blev djupt orolig och alltmer depressiv Hon kunde glömma kastruller på spisen, tills de kokade sönder. Familjens övriga medlemmar måste ägna sig åt ständig övervakning. Detta ledde i sin tur till att hon kände sig ännu mer utsatt och isolerad. Ju sämre blev och ju mera hon blev beroende av mig och barnen desto mer avtog hennes medvetande om den egna svagheten liksom också hennes känsla av övergivenhet och förtvivlan. Demens har kallats för de anhörigas sjukdom. Inte nog med att en älskad anhörig blir sjuk, som närstående ser man också sitt eget liv bli helt förändrat. Omsorgen, vården och tillsynen kräver oändliga sjöar av kärlek och tålamod av de anhöriga. har beräknat att av all vård av äldre (med eller utan demenssjukdomar) utförs i hemmen, av anhöriga. Det är därför viktigt att stödja och stötta de som vårdar sina anhöriga i hemmet. För anhöriga till personer med demenssjukdomar är det särskilt viktigt med avlastning och att den personal som finns för den sjuke har adekvat utbildning. Den som är sjuk skall också ha rätt till en diagnos och adekvat behandling. Det finns numera betydande anhörigorganisationer med stor samlad erfarenhet som för fram de äldres behov. Dessa grupper har behov av politiskt stöd och ett forum för sina åsikter. redovisar att det var totalt 1 485 personer och över som tog sina liv. Ytterligare några hundratal tillkommer om man räknar oklara olycksfall som kan ha varit självmord (till exempel singelolyckor eller förgiftningar). I genomsnitt sörjer sex personer för varje människa som begår självmord. Det är fler människor som tar sitt liv, än som dör i trafiken. har gjort en analys av de samhällsekonomiska kostnaderna för suicid och självmordsförsök. Deras analys visar att den totala kostnaden skulle uppgå till svindlande . I kampen mot självmord finns många komponenter. Att arbeta förebyggande, se till riskgrupper, utbilda lärare, utveckla skolhälsovården och också att forska mer och skapa mer kunskap. Psykofarmaka är också av stor vikt. Antalet självmord har minskat successivt i , beroende på bättre diagnostik, nya effektiva läkemedel och ett bättre omhändertagande av patienter med depression. I nästan alla fall av självmord går det att påvisa en psykisk sjukdom; psykos, förstämningssyndrom, substansrelaterade störningar och personlighetsstörning. Att utbilda primärvårdsläkare i att diagnostisera deprimerade patienter antas sänka självmordsfrekvensen. Trots det visade en självmordsstudie i att bara 17 av 62 patienter som sökte läkare för depression hade behandlats med antidepressiva läkemedel. års forskning visar att förstämningssyndrom (depression) skadar hjärnan genom att nybildningen av nervceller upphör. I debatten ges ibland argument för att använda äldre typer av antidepressiva preparat eftersom de är billigare. Den senaste generationen medel är visserligen dyrare men totalkostnaden för samhället blir betydligt lägre eftersom patienterna i högre grad fullföljer behandlingen och tillfrisknar i större utsträckning eftersom de nya medlen ger färre biverkningar. Därmed sjunker antalet sjukdagar och behovet av dyr slutenvård minskar. Psykos är samlingsnamnet för en grupp tillstånd med störd verklighetsvärdering. De vanligaste symptomen är vanföreställningar och hallucinationer, samt frånvaro av sjukdomsinsikt vilket betyder att omgivningens och den sjukes uppfattning av verkligheten uppenbarligen skiljer sig. I vissa fall förekommer förvirring. Psykotisk är en person med gravt störd verklighetsvärdering som missbedömer sina sinnesintryck och tankar och drar felaktiga slutsatser i uppenbar motsats till omgivningen. Dessa patienter kan lida av schizofreni, vanföreställningssyndrom, abstinens eller påverkan av droger, eller en svår affektiv sjukdom (mani eller depression). Psykos kan också vara en följd av organisk sjukdom (exempelvis hjärnmetastas, feber, demens) sömnbrist och av isolering (till exempel i häkte). I insjuknar 15002000 personer i psykos. Medelvårdtiden i sluten vård har minskat från 98 mellan som antalet vårdplatser minskat kraftigt. Det är inom denna sjukdomsgrupp som efter att psykädel genomförts det krävs stora kommunala insatser för boende och omvårdnad, som många patienter behöver psykiatrisk behandling som ansvarar för. Detta dubbla huvudmannaskap leder till oklara ansvarsförhållanden och oklar kostnadsfördelning. Neuropsykiatriska diagnoser förknippas ofta med barn och ungdom. Vanliga diagnoser är autism, ADHD och Aspbergers syndrom. Det är av alla barn som har någon form av neuropsykiatriskt funktionshinder. Många barn, ungdomar och vuxna med neuropsykiatriska svårigheter har goda förutsättningar att leva ett bra liv men alltfler får problem. För många barn såväl som vuxna innebär en korrekt diagnos en lättnad. Alla har rätt att få veta vad det är som orsakar de svårigheter som finns. Diagnosen är också i bästa fall nyckeln till att få hjälp. Stroke (hjärninfarkt eller hjärnblödning) drabbar omkring 30 000 personer i , och medför en högre risk för sekundär depression än till exempel cancer, reumatisk sjukdom eller hjärtsjukdom, vilket kan sammanhänga med förlusten av rörlighet, tal och kognition. Dödligheten efter stroke ökar vid en sekundär depression. Antidepressiv behandling ökar möjligheterna till rehabilitering och självständighet. Omkring 6 000 vuxna personer vårdas för hjärnskakning i , och omkring var tionde får förtidspension till följd av den skada som uppstår. Efter en traumatisk hjärnskada får omkring hälften av patienterna någon psykiatrisk diagnos, och tidigare psykiatriska diagnoser förefaller att förvärras av hjärnskadan.5 Depression förekommer hos av patienter med Parkinsons sjukdom; det finns 15 000 fall i . I har omkring 12 000 personer MS, och är dubbelt så vanlig bland kvinnor. Sjukdomen kan uppträda i skov. Även i lugnt sjukdomsskede är psykiatriska symtom vanliga; i en studie var fyra av fem patienter nedstämda, och en tredjedel var agiterade, ångestfyllda respektive irritabla.6 Flertalet patienter med aids utvecklar depression.7 I hade totalt 1 851 personer insjuknat i aids, och lever omkring 3 200 personer med hivinfektion. Alltfler överlever tack vare bromsmediciner. En särskild form av demens kan uppkomma vid aids. Depression är vanligt förekommande hos patienter med epilepsi före och mellan anfall, och man kan överväga om det finns ett orsakssamband.8 Epilepsi förekommer hos omkring 60 000 personer i , varav 10 000 är barn. En grupp som ofta hamnar mellan stolarna är psykiskt sjuka missbrukare. De har ett sammansatt vårdbehov som kräver resurser, kompetens och samverkan. Utöver psykisk störning och missbruket som oftast är alkohol och i andra hand narkotika, så har dessa patienter även omfattande fysisk ohälsa och oftast grava sociala problem. Det dubbla huvudmannaskapet, det delade ansvaret för psykiskt sjuka missbrukare, medför att många inte får den vård och den omsorg de behöver för att fungera. Det brister i avseende både på huvudmannaskapet och ansvarsfrågan men också i samverkan och samarbete mellan landsting, kommuner, behandlingshem, LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och kriminalvård. Troligen är det den här gruppen psykiskt sjuka missbrukare som betalar det högsta priset för de oklara ansvarsförhållandena mellan stat, landsting och kommun. har behandlingsmodellerna för narkotikaberoende saknat ordentligt vetenskapligt stöd, vilket medfört att behandlingarnas resultat ibland verkat slumpmässigt. Tack vare pionjärverksamhet av professor , , som underbyggts av moderna studier finns effektiva behandlingar. Långsiktigt ska behandlingsmålet vara drogfrihet. Utan adekvat behandling av opiatberoende återfaller så gott som samtliga . tillkom nationella riktlinjer för behandling med buprenorfin (Subutex) och metadon i samband med psykosociala vårdprogram vid narkomanvårdsenheter. Buprenorfin dämpar suget och blockerar euforin vid intag av bl.a. heroin. Behandlingen är inte problemfri, men den fristående vårdgivaren i kan här tjäna som förebild. Brister i tillgänglighet till vård gör också att psykiskt sjuka med missbruksproblem ofta inte får vård. klarar de dessutom inte heller att uppsöka en öppenvårdsmottagning , de oroar andra patienter och känner också sig själva besvärade i situationen. Bristerna i vården leder till ökad risk för en försämrad social funktion, relationsproblem, våld, kriminalitet, fysisk ohälsa, försämrad psykisk hälsa och återfall i missbruk. Det går dock att hjälpa och stödja psykiskt sjuka missbrukare, med användande av andra metoder än de vanliga. Ett är den mottagning för bl.a. tandvård som infördes i under moderat ledning. Många patienter cirkulerar i vårdapparaten, eller finns på samma mottagning år , trots att de inte fått någon diagnos. beskrivs diffusa besvär, ibland är det andra skäl till att diagnos inte är ställd. anser att alla patienter har en rätt till diagnos. Vi vill att var och en som söker för psykiska besvär skall kunna få sin diagnos ställd av en kvalificerad läkare . I de fall där professionen inte klarar av att sätta diagnos, får det ses som en viktig att gå vidare i arbetet med patienten. Arbetet med att vårda en patient kan aldrig lyckas om inte diagnosen är klar. Alla patienter inom barn- och vuxenpsykiatri skall därför ha rätt till bedömning av diagnos, svårighetsgrad och funktionsnivå enligt giltiga skattnings- och diagnosinstrument. Varje patient skall också ha rätt till en överenskommen vårdplan vars utfall redovisas ömsesidigt. Var och en som söker för psykisk sjukdom skall kunna få sin diagnos ställd av en kvalificerad läkare . Den av regeringen utlovade vårdgarantin som ska införas måste följas av ökade resurser. Såväl den slutna som den öppna psykiatriska vården måste byggas ut. Uppbackad av en förstärkt och bättre sammanhållen vårdorganisation kan en psykiatrisk vårdgaranti bli en framgång. Psykiskt sjuka bör ha samma rätt som kroppsligt sjuka att få vård och rehabilitering . En väl fungerande psykiatri kan i många fall reducera andra vårdbehov och kostnader för . Vår bedömning är att vårdgarantin inom psykiatrin kan utformas på ett sätt som inte leder till försämrad kostnadskontroll. Vi kommer också att arbeta vidare med förslag som säkerställer detta.