mot · GT02Kr334 · 2005-10-01 00:00:00 — Det behövs fler behandlingsplatser med kompetens att ta sig an spelberoende personer. Kunskapen om lämpliga metoder måste öka, och andra alternativ än institutionsvård måste också utvecklas. Över huvud taget finns det alldeles för lite undersökningar och forskning om hur spelare som blir beroende mår. De anhöriga får ofta dra ett oerhört tungt lass i samband med spelmissbruket och dess tragiska konsekvenser. Liksom ofta alkoholberoendes närstående blir delaktiga i vårdprocessen bör även de spelberoendes anhöriga vara det. Detta bör ges regeringen till känna. behöver ta ett större ansvar än vad som görs för spelberoende och ge anslag till kommunerna. Dessutom finns det outtagna vinster på , dessa pengar anser bör kunna användas till att hjälpa spelberoende. Dessa skulle exempelvis kunna gå till att stärka Hjälplinjen för spelberoende. Detta bör ges regeringen till känna. Idrottens roll för folkhälsan, integration, jämställdhet samt som underhållning kan knappast övervärderas. Även detta faller in under den kulturella allemansrätten; alla människor ska ha rätt att utöva den sport som intresserar dem. Idrottsrörelsen är vår största och mest livskraftiga folkrörelse med mer än tre miljoner medlemmar. Idrottsföreningarna bidrar, som andra folkrörelser, på många sätt till att hålla närsamhället levande. Idrotten ska även ges möjlighet att agera självständigt och ha frihet att själv bestämma den egna verksamhetens innehåll, inriktning och mål. Detta bör ges regeringen till känna. Föreningslivet har stor social betydelse och är ett effektivt verktyg för integration. Folkrörelserna, föreningslivet och folkbildningen kan spela en avgörande roll i detta arbete. Att skapa goda förutsättningar för deras verksamhet är en viktig uppgift för samhället. Detta bör ges regeringen till känna. Merparten av barns idrottande är spontant och sker inte på en idrottsanläggning. Tillgången på anläggningar som är lämpliga för spontanidrott är viktig för att barn och ungdomar ska kunna tillgodose sina behov av fysisk aktivitet en lust som efterhand kan övergå i mer organiserade idrottsaktiviteter. I samhällsplaneringen måste behovet av ytor och arenor för näridrottsplatser beaktas. Detta bör dock inte ske på bekostnad av föreningslivets behov. Detta bör ges regeringen till känna. Idrotten är en verksamhet för många ungdomar och gagnar barn och ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Alla ungdomar är dock inte intresserade av idrott. Många andra organisationer har också verksamheter som bidrar till barns och ungdomars goda uppväxtförhållanden. Som exempel kan nämnas: Vi Unga, 4H, Sverok, Scoutrörelsen, kyrkliga ungdomsverksamheter och organisationer som bedriver kulturaktiviteter för ungdomar. Dessa viktiga organisationer har inte samma ekonomiska förutsättningar som idrottsrörelsen för sin verksamhet. Detta är en orättvisa som bör uppmärksammas och ändras. Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och avgifter/särskild löneskatt. Det är viktigt att den ideella sektorn fortsättningsvis kan ha en enkel administration och en enkel ekonomisk reglering som inte innebär att långtgående krav ställs på specialkunskaper för att kunna driva en förening. Det är av stor vikt att staten och skattereglerna inte försvårar engagemang och tillgång till ledare och instruktörer. Detta bör ges regeringen till känna. Om samma regler gällde för alla allmännyttiga organisationer skulle dessutom många fler unga kunna få sommarjobb som lägerledare, hjälpledare vid till exempel 4 H-gårdar och medhjälpare i andra sammanhang. Man skulle också ge fler barn och ungdomar kontakt med skapande kulturverksamhet på ett naturligt sätt. Skillnaderna i skattelagstiftningen mellan olika allmännyttiga organisationer kan inte anses vara motiverade eller rättvisa. Reglerna inom idrotten bör även omfatta alla allmännyttiga organisationer. Vad som ovan anförts om att samma regler och samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla allmännyttiga organisationer bör ges regeringen till känna. För är det viktigt att skydda kulturmiljön. är det nödvändigt att vi ser över reglerna så att det inte uppstår orimliga kostnader vid till exempel en nybyggnation. Det kan ofta bli extremt dyrt att göra förundersökningar och grävningar i ett område i samband med ett bygge. I vissa fall kan utgrävningskostnaderna bli dubbelt så höga som kostnaderna för själva byggnationen. Detta ser vi som orimligt. Det är av stor vikt att planerare och byggare ges de rätta verktygen för att förutse vad som behöver göras vid byggnationer för att slippa de eventuella negativa konsekvenserna. Kunskaperna måste bli bättre för att utveckla de möjligheter som finns inom kulturmiljö och miljökonsekvensbeskrivningar. Det finns tekniska hjälpmedel som skulle kunna användas i större utsträckning. Dessa hjälpmedel kan ge snabba svar på vad som finns under markytan och därigenom kan grävningar undgås. Lokala fornfynd ska inte enbart lånas ut från nationella museer utan bör i större utsträckning visas nära fyndplasten. Detta bör ges regeringen till känna. Kultur får människor att må bra Människor behöver många olika saker för att må bra: mat, sömn, kärlek, stimulerande uppgifter för att nämna några grundläggande saker. Men människor behöver också koppla av genom att till exempel lyssna på en konsert, spela fotboll, läsa en bok, eller göra något kreativt med händerna. Antalet människor som i dagens känner sig trötta och nedstämda ökar ständigt, vilket i sin tur leder till ökade sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Kultur kan hjälpa människor att må bra, både i förebyggande syfte och som en del av rehabilitering. Det är angeläget att kopplingen mellan kultur och hälsa, både fysisk och psykisk, görs på fler håll inom politiken. I måste kopplingen mellan kultur och folkhälsa utvecklas inom forskningen. Det vore betydelsefullt att få svar på frågan Vad har kulturen för betydelse för människors hälsa och därigenom folkhälsan som helhet? Detta bör ges regeringen till känna. Vikten av förebyggande folkhälsoarbete har belysts under den pågående debatten om långtidssjukskrivningarna. Att fokusera på att fysiskt lappa ihop människor som är sjuka är inte den enda modellen. Det är minst lika viktigt med förebyggande insatser. finns det undersökningar som till och med visar att de personer som deltar regelbundet i kulturaktiviteter det kan vara att gå på bio, teater eller konserter har en större chans att leva lite längre. Det är angeläget att sätta i gång ett omfattande folkhälsoarbete där kulturen är en av de centrala ingredienserna för ett lyckat resultat. Det råder tydliga samband mellan konstupplevelser, musikupplevelser, imaginationer och förbättrad hälsa. Kulturverksamhet och kulturell stimulans skänker glädje och skapar mening i tillvaron, något som är oerhört viktigt för sjuka människor. anser att kulturen kan ge ett värdefullt bidrag till både läkningsprocessen och livskvaliteten hos vårdtagarna. Satsningar på kultur inom vården bör uppmuntras och stödjas. Inom sjukvårdsutbildningarna bör färsk forskning om sambandet mellan hälsa och kultur aktualiseras och undervisning på området bör ingå i en sjuksköterskas grundutbildning. Likaså är det viktigt att kompetensutveckling inom området ges till den befintliga sjukvårdspersonalen samt att den forskning som bedrivs inom området fortsätter. Då kulturell stimulans visar sig ha goda effekter för folkhälsan anser vi att kulturaktiviteter, liksom friskvårdsaktiviteter, bör prioriteras i människors liv. Ett sätt att öka välbefinnandet hos människor kan vara att prioritera kulturella aktiviteter på arbetsplatserna genom att låta kulturaktiviteter för anställda vara en avdragsgill kostnad för arbetsgivarna. Då skulle personalen kunna välja om de vill förbättra sin hälsa, och genom det folkhälsan i stort, även genom kulturaktiviteter. Detta system finns redan i där det är möjligt för arbetsgivarna att kvittera ut så kallade kulturcheckar åt sina anställda. Det innebär att man kan gå på konsert eller teater som en arbetsförmån. Regeringen bör återkomma med ett förslag på utformande av kulturaktiviteter som en skattefri personalvårdsförmån i likhet med skattefria motionsförmåner. Detta bör ges regeringen till känna. Det är ett känt faktum att människor som regelbundet utövar fysisk aktivitet mår bättre än de som inte gör det, både fysiskt och psykiskt. Inte nog med att de mår bättre , de förebygger också ett flertal sjukdomar och åkommor genom att vara fysiskt aktiva. Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för alla människor som på ett eller annat sätt vill utöva sport. Elitidrottarnas insatser spelar en viktig roll i att inspirera och motivera människor till att själva idrotta. En del av samhällets stöd innebär stöd till elitsatsningar. Om det kommer fram utövare som hävdar sig på världsnivå hälsas det med glädje av den idrottsintresserade delen av svenska folket. Borde då inte dessa utövare ha möjlighet att välja att bo och verka också i ? motverkar skattelagstiftningen detta. föreslår ett idrottskonto för att lösa elitidrottarnas skattesituation. Det innebär en speciallösning i skattelagstiftningen på liknande sätt som finns för andra grupper, till exempel skogskonto för skogsägare och upphovsmannakonto för författare. Idrottskontot handlar inte om ett sätt att smita undan skatt. Tvärtom kan det ses som ett sätt att förhindra skattesmitning, genom att våra elitidrottare genom att få möjligheter att sprida ut sina intäkter inte längre tvingas flytta utomlands till länder med ett lägre skattetryck. Självklart ska de betala skatt på inkomsterna, men först när pengarna rent faktiskt disponeras. Vad som ovan anförts om införandet av ett idrottskonto bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att även får stå som värd för , Paralympics och . bör ansöka om att få arrangera i Åre och 2018. Det är i detta sammanhang viktigt att handikappidrotten inte särbehandlas utan får sin rättmätiga del av stödet när det gäller deltagande i Paralympics. De dövas världsspel ska jämställas med denna tävling. Särskilda medel bör därför avsättas för att möjliggöra deltagande i . Vad som ovan anförts om att bör ansöka om bör ges regeringen till känna. En levande demokrati förutsätter många mötesplatser där människor kan träffas och skaffa sig nya kunskaper och erfarenheter. De mötesplatser som erbjuds medborgarna i genom föreningsliv, studieförbund och partier är oerhört värdefulla för den svenska demokratin. Studieförbunden erbjuder omistliga mötesplatser för det demokratiska samtalet i studiecirklar, kulturarrangemang och föreläsningar. Mötesplatserna ger människor redskap för att påverka samhällsutvecklingen. Med en god folkbildning får vi också ett rikt medborgarinflytande. vill behålla och utveckla den starka folkbildningstradition vi har i . Folkbildningen har bland annat en viktig integrationsskapande roll som måste tillvaratas. Om människor träffas kring likartade intressen, erbjuds tillfällen till förbättrade språkkunskaper, söker kunskaper och insikter om andra människors kultur och bakgrund kan positiva möten och en ökad förståelse uppstå. Förväntningarna på folkhögskolor och studieförbund är höga och växer. söker sig alltfler människor till folkbildningens verksamhet. När ökade förväntningar ställs på en verklighet där ekonomin är påtagligt ansträngd uppstår problem. Det blir svårt att upprätthålla kvaliteten i verksamheten och möta de nya behov som ständigt uppstår. Folkbildningen har inte fått någon uppräkning på sina anslag på ett flertal år. anser att det är nödvändigt att samhället underlättar medborgarinflytandet och stärker folkbildningen, vilket förutsätter en medveten ekonomisk prioritering. Detta bör ges regeringen till känna. Ideella och allmännyttiga organisationer gör många värdefulla insatser i samhället. Staten bör därför inte försvåra sådana organisationers verksamhet. Utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv föreslår att ideella föreningar ska momsbeskattas för sin näringsverksamhet. Om utredningsförslaget verkställs hotas studieförbundens verksamhet i hela landet och drabbar i förlängningen studiecirkeldeltagarna. Det finns undersökningar som visar att konsekvenserna av en momsbeläggning bland annat skulle resultera i en höjd deltagaravgift . räknar med en total merkostnad på för studiecirkelverksamheten i landet. Då riskerar vi att få en utveckling där endast de med höga inkomster har råd med folkbildning. Att momsbelägga dessa föreningar skulle innebära ett mycket hårt slag mot idéburen och frivillig verksamhet. Sjukhuskyrkan har en mycket viktig funktion att fylla för patienter men också för anhöriga och inte minst för personalen på sjukhuset. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusets personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I med ett högt uppskruvat tempo i vårt samhälle och där många människor upplever stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle, inte minst inom vården. Den andliga vården vid sjukhusen runt om i landet har ett stort mänskligt värde. Andlig vård ska vara tillgänglig för alla människor som vistas på ett sjukhus, oavsett trosinriktning. Den ursprungliga tanken var att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna för verksamheten vid sjukhuskyrkan. Men detta beslut har inte levt upp till . Därför behövs det en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Sjukhuskyrkan bör tilldelas det statsbidrag som den från början utlovades för att kunna fortsätta att bedriva sin viktiga verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Antalet intagna i häkten och fängelser ökar. Därmed ökar också behovet av andlig vård. Det är viktigt att de intagna får tillfälle att samtala om existentiella frågor med någon som har tystnadsplikt och som finns utanför rättssystemet. Även personalen på de olika institutionerna kan behöva någon utomstående att tala med. Trossamfunden erhåller bidrag för att erbjuda denna tjänst, men eftersom antalet kontakter ständigt ökar så bör fängelsekyrkan tillföras ytterligare medel. Detta bör ges regeringen till känna. fortsätter satsningen på ung kultur. Vi anslår ytterligare till i syfte att de ökade resurserna ska gå till unga människors kultur. handlägger bland annat ärenden som rör teater, dans, musik, utställningar, folkbildning med mera. Alla människor i hela landet har rätt till kultur av hög kvalitet. ska främja de kulturpolitiska målen och den kulturella mångfalden på flera olika sätt. Ett sätt att främja mångfalden är att satsa på unga människors kulturella skapande. Det extra anslag som vi tillför ska gå till ungdomars kulturverksamhet och ske på ungdomars egna villkor och oberoende av vuxnas idéer och ambitioner. Ungdomarna ska ges ökad makt att själva bestämma över, och skapa, sin kultur. Det ökade anslaget kallar vi för KULmiljoner vilket står för kultur till unga i hela landet av unga, med unga, för unga. Den tredje pelaren i kulturpolitik är den som behandlar kulturskapande. Det måste finnas utrymme för alla människor som har ett intresse av att skapa kultur att få göra det oberoende av om det sker på amatör- eller elitmässig nivå. De båda nivåerna måste få samexistera då professionella kulturutövare inspirerar och uppmuntrar amatörer och vice verca. Amatörkulturen är en självklar del av det lokala kulturlivet en grogrund för den enskilda människans växande och en inspirationskälla i det lokala samhället. För att finnas, fungera och utvecklas behöver amatörkulturen utöver sina egna eldsjälar både mötesplatser och ett pedagogiskt och ämnesmässigt stöd. Det offentliga måste här, genom stat och kommuner, medverka till att skapa goda förutsättningar i form av bland annat rimliga villkor för allmänna samlingslokaler och folkbildningsstöd med generösa utrymmen för amatörkulturarbetet. Amatörkulturen är en viktig resurs i kulturlivet och i samhället i stort. Därför är det av stor vikt att amatörkulturen prioriteras och utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Dansen är en konstform som likt andra konstformer kan spela en viktig roll i skolan och i olika terapiformer och därför bör utnyttjas bättre i dessa sammanhang. saknas det strukturer för dans ute i landet. Det är viktigt att ge scenerna ute i landet tillgång till den kompetens som finns centralt i till exempel . Film är en viktig del av den svenska kulturen och som dessutom många människor tar del av. Det är fortfarande en liten bransch med få medel för att kunna skapa film. Förutsättningarna för filmskapare borde förändras. En sådan förändring kunde till exempel innebära att filmare kan söka regionala ekonomiska resurser från landsting, kommuner, och länsstyrelser. Den regionala strukturen finns redan på filmområdet, i egenskap av regionala resurscentrum för film och video. Ofta är det ett krav att en filmare som söker statliga medel har fått regionala medel. Det är viktigt att kulturskapare inom filmbranschen ges möjlighet att få utbildning och nätverka med andra inom branschen. Om det finns möjlighet att låna eller hyra teknik skulle detta underlätta enormt för många av dem som har viljan och kreativiteten att skapa film men saknar medel. Ofta är det också svårt för filmskapare att visa den färdiga produkten, och detta beror i de flesta fall på att det är ont om digitala projektorer på landets biografer. vill därför att regeringen låter omfördela medel så att de regionala resurscentrumen ges möjlighet att bistå dem som producerar film samt att staten tar initiativ till att starta en investeringsfond vid övergång till digital visningsteknik på landets biografer. Detta bör ges regeringen till känna. Konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig från situationen inom de flesta yrken. Om fast arbete är det vanliga på arbetsmarknaden i stort, är arbetena inom kultursektorn ofta tillfälliga. Arbetslösheten inom konstnärsyrkena är fortsatt hög. Därför måste tillämpning av a-kassaregler och aktivitetsgaranti utformas med särskild hänsyn till kulturarbetarnas specifika arbetsvillkor. Det är också av stor vikt att undanröja de hinder som finns för att konstnärerna själva ska kunna försörja sig på sitt yrke. Det handlar till exempel om inkomstskatteförändringar och förenklade regler för företagande, något som dessutom förordar i alla sektorer. Vi föreslår därför att en översyn ska genomföras med fokus på vilka lagändringar som krävs inom till exempel företagar- och skatteområdet för att konstnärerna i större utsträckning ska kunna leva på sin lön. Detta bör ges regeringen till känna. Ett levande kulturliv förutsätter mötesplatser där människor kan utöva eget skapande samt ta emot olika kulturyttringar. Träffpunkter behövs inte bara i regionernas centrum utan också väl spridda över landet och nära människorna. I glesbygd och mindre tätorter utgör de allmänna samlingslokalerna ett nödvändigt medel för en decentraliserad kulturpolitik. Ett fint förgrenat nätverk av lokala arrangörer är en nyckel till att kunna erbjuda lokala kulturutbud och väl förberedda och genomförda evenemang. anser att anslaget till allmänna samlingslokaler bör ökas. Det behövs särskilda insatser för att nå ungdomar och bidraget till ombyggnationer och handikappanpassning bör höjas. Detta bör ges regeringen till känna. För att samlingslokalerna ska fungera som träffpunkter för människor och kunna vara navet för olika verksamheter måste dessa få tillgång till goda datakommunikationer. krav på bredband i hela landet omfattar självklart också alla samlingslokaler. Detta bör ges regeringen till känna. Kultur bidrar till tillväxt Att kultur bidrar till tillväxt borde vara en självklarhet för alla. Tyvärr är det inte så. Ofta ges inte kulturen de förutsättningar som behövs för att den ska vara tillväxtbidragande. Vi måste underlätta för entreprenörer och kreatörer som vill satsa på kulturjobb. Det finns många olika sätt där kultur bidrar till tillväxt. Ett är genom kulturturism. Ett annat är att göra orter attraktiva för nyinflyttning genom ett stort kulturutbud. Ett tredje är den produktion som sker av kulturmaterial landet över till exempel inom filmindustrin. En attitydförändring behövs, så att kulturnäringen bemöts som en betydelsefull kraft och tillväxtfaktor. Ett antal län i prioriterar kulturområdet som en av de huvudsakliga inriktningarna i länets tillväxtarbete. Vi svenskar är dock jämförelsevis dåliga på att söka EU-medel för olika projekt. Det finns mycket pengar att hämta i form av EU-projektbidrag; en del av dessa skulle kunna användas för att starta upp projekt som kan leda till ökad regional och nationell tillväxt genom kulturen. Staten bör uppmuntra och stimulera till att fler EU-bidrag söks. Detta bör ges regeringen till känna. Film är en arbetskraftsintensiv bransch med många olika yrkeskategorier, till exempel hantverkare, elektriker, scenografer, runners och produktionsledare. Till en långfilmsproduktion krävs det cirka 30 personer i ett inspelningsteam som ofta arbetar utan uppehåll. Därutöver behövs arbetskraft till förproduktion och efterproduktion. I dagens samhälle med hög arbetslöshet behövs något som kan ersätta dessa förluster av arbetstillfällen. Filmproduktion kan vara en av dessa kompletteringar. Rapporter från , och där man haft möjligheter att satsa på film av regionalpolitiska skäl talar sitt entydiga språk, nämligen att det ger många positiva effekter ekonomiskt. Dessutom bidrar dessa satsningar till att man ändrar syn på film till att film kan bidra till tillväxt och skapa jobb. Turismen är en av starkaste exportindustrier och den basnäring som har den starkaste tillväxten. Kulturturism är ett sätt att utveckla turismen och tänka i andra banor än de traditionella. Turismen behöver inte bara ge upplevelser för stunden utan även ge fördjupade kunskaper och nya intressen. Platser med genuina unika upplevelser i natur och kultur blir starka konkurrensmedel. Det handlar om att ta vara på den kunskap och erfarenhet som finns lokalt. Mycket av det vi söker när vi reser i finns i våra traditioner och vår historia. Det är just vardagskulturen som av många turister upplevs som särskilt intressant. Vi kan som turistland erbjuda upplevelser som: naturen, det svenska landskapet, vildmarksäventyr, tystnaden, den svenska maten, svensk historia och kultur och storstadsliv. Det behövs ett samarbete mellan kulturlivet, näringslivet och turistorganisationerna för att göra landets kultur och konstnärliga verksamhet mer känd och lättillgänglig. Medvetna satsningar på kulturturism är en drivkraft för den lokala ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. Många konstnärer har en ansträngd ekonomisk situation och har speciella arbetsvillkor och livssituationer. För att ge konstnärer en fördelaktigare marknadssituation och bidra till ett ökat entreprenörskap hos konstnärer bör incitament och uppmuntran för företag att köpa konst ges. Ett sätt är att ge företag avdragsrätt vid köp av konst. Det kan ge flera positiva effekter. Konstnärernas försäljning kan öka, vilket bidrar till en utveckling av konstmarknaden. Fler människor får också möjlighet att njuta av konst på sina arbetsplatser. anser att företag bör ges rätt att göra avdrag för kostnaden för inköp av konst när inköpet görs direkt av konstnären eller dennes ombud. Detta bör ges regeringen till känna. Musik, teater och dans , Riksutställningar och Rikskonserter, de så kallade tre R:en, har ett viktigt och angeläget uppdrag. De ska spegla och förmedla kulturen på respektive område ut till hela . Deras besök på många orter i skänker människor mycket glädje, lust och inspiration. För många människor är detta enda kontakten med levande kultur. har alltfler teaterföreställningar tenderat att förläggas till eller till större orter. bör därför sträva efter att lägga en allt större del av sina föreställningar ute i landet.