mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Se t.ex. , B (1998), in Theory and Practice, , vol. 100, samt , B (2004),Hur ser en optimal arbetslöshetsförsäkring ut?, Ekonomisk Debatt, årgång 32, nr 4. , K, , Harkman A och (1996), Unemployment Duration, Unemployment Benefits and Labour Market Programs in , , vol. , B och , A (2001), Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik, Rapport 2003:6, IFAU, . Krueger, AB och (2002). Se tidigare referens. , K, och , A (2001), Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s, , årgång III, oktober. , D (2001a), Short-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 19861991, Working Paper in Economics, No. 46, , , , D (2001b), Long-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 1986-1991. Working Paper in Economics, No. 47, , , Arai, M och , P (2001), Incentive and Selection in Cyclical Absenteeism, FIEF Working Paper Series No. 167, Henrekson, M och , M (2004), The Effects on of Changes in the , vol. 22, s. 87113, , P och , M (1996), Do Economic Incentives Affect Work Absence? 59, s. 195218, , P och , M (2002), Assessing the Effect of Public Policy on Worker Absenteeism, , vol 37, s. 381409, 2004. Sjukskrivning orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt, , P (2002) Reporting : Are Sporting Events Contagious?, , , Research Paper in Economics 2002:4. , B och , P (2004), Hur ser en optimal arbetslöshetsförsäkring ut?, Ekonomisk Debatt, Årgång 32, Nr 4, 2004. , B (1996), Arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshet, Ekonomisk Debatt, Årg. 24, nr5. Se PM från Dnr 2004:1424. var av a-kassemedlemmarna förbundsanslutna och enskilt anslutna. Den genomsnittliga årsavgiften för den förra kategorin var och för de enskilt anslutna . Det vägda genomsnittet blir . Se RUT-PM 2005:0544. T.ex. och , D (1999), Programs and Retirement around the World, . , J (2000), Benefits and Labor Supply, , vol. 108, no. 6, , M och (2001), Programs and Retirement in , , , M och , (2002), Pathways to Retirement and Retirement Incentives in , 2002:9 samt , M och , S(2004) "Pensionssystem och pensionering", Ekonomisk Debatt nr 4 2004. Anxo, D och , P (1996), Utvärdering av det generella och riktade anställningsstödet, nr 45, , . Bassanini, A, och Scarpetta, S (1999), The economic effects of employment-conditional income support schemes for the low paid: An illustration from a CGE model applied for four countries, Economic Department Working Paper Nr 224, Fitoussi, J P, (2000), Payroll Tax Reductions for the Low Paid, Economic Studies Nr 31, Nickell, S och , B (1996), Would cutting payroll taxes on the unskilled have a significant impact on unemployment i Snower, D J och de la Dehasa, G (red), Unemployment policy: Government options for the Labour market, , Phelps, E S (1996), Wage subsidy programmes: alternative designs i Snower, D J och de la Dehasa, G, Snower, D (1996), The simple economics of benefit transfers, i Snower, D J och de la Dehasa. (2003), Employment Outlook : Towards and Better . (2003), Employment Outlook : Towards and Better . Se motion 2005/06:Sk496 Jämställdhetspolitiken. Se t.ex. Henrekson, M (2004), Vägar till ökad jämställdhet i svenskt näringsliv, SNS-förlag, eller (2004) eller SOU 2004:70, Tid och pengar dela lika, bilaga 13 till LU 2003/04. , AM (1997), Taxation and the Market for , i , I och , (red), Economics of the Family and Family Policies, , Routledge. Tjänster som utförs i hemmet samt vissa tjänster samt vissa externa tjänster, exempelvis tvätteritjänster och transport av barn till och från dagis eller motsvarande. Calmfors, L, , A och Hemström, M (2002), Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter, IFAU Rapport 2002:8, Ackum Agell, S, , A, Harkman, A, , E, , M, , S och , K (2000), Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik, Rapport 2000:2, IFAU. Krueger, AB och , BD (2002), Labour Supply effects of social insurance, NBER-Working paper, nr 9014.; , J (1998), What works among labour market policies: evidence from countries experiences, , Labour Market and Social Policy, Occasional Papers, nr 35. , J P och , D (2001), What works and for whom: a review of countries experiences with labour market policies , i , vol. 8, nr 2, s.956. , O och Diehl, J (2005), Kundperspektiv på Arbetsförmedlingen, . Se Employment Outlook (1999) och Employment Outlook (2004) för en översikt av relevanta studier. Bruun, N och , J (2002), arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv, Ds 2002:56, . För argumentets skull bortser vi från möjligheten att kvitta en förlust i ett företag mot någon annan vinst eller inkomstslag. , C, , L, , R, , P och , D-O (2002), Arbete? Var god dröj. Invandrare i välfärdssamhället, Välfärdspolitisk rapport , SNS-förlag, s. 32. Arai, M, , H och , L (1999), Är arbetsmarknaden öppen för alla?, Bilaga 6 till , SOU. Rapport , (2003). , D-O (1999), Refugee Immigration in . Market Integration, nationalekonomiska institutionen. , F, , L, , G, och , M, Kunskapstester och yrkesprov ska ge fler invandrare jobb, . Reformerad föräldraförsäkring, SOU 2005:73, och budgetpropositionen , Fördelningen av resurser mellan kvinnor och män, regeringen . Thoursie, A, (2005) Föräldraförsäkringens effekter på sysselsättning och löner olika för kvinnor och män?, Bilagedel till betänkande av föräldraförsäkringsutredningen, SOU 2005:73. , M, och , H, (2005), Kvinnors sjukskrivning En studie om riskfaktorer för långtidssjukskrivning, , . Budgetpropositionen , Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragstagare , regeringen . (2005), Ge patienten makt, Allians. Dessa intäkter från ändrat beteende är inte medräknade i budgetförslag. Se t.ex. , A och , HE (1997), Försäkring och trafiksäkerhet, VTI rapport 415, . Ds 2005:39 Bostadsfinansiering, s. 15. (2003) Maxtaxan inom barnomsorgen så blev det. I (2002) Kommunernas ekonomiska läge beräknas underfinansieringen av reformerna inom handikappomsorgen till 6 miljarder. Uppräknat till nivå med bruttokostnaden för handikappomsorgen motsvarar detta 8 miljarder. (2002) Kommunernas ekonomiska läge . Se t.ex. (2003) Kommunernas ekonomiska läge . , Dnr 2004:1609. Den dynamiska effekten räknas inte in i summeringen av de resurser vi tillför kommunerna. , A (2005), Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster, Specialstudie nr 7, , . T.ex. Eissa, N, Kleven, H och , C (2005), Welfare Effects of Tax Reform, and Labor Supply at the Intensive and Extensive , The Policy and Labor Market Performance , och , JV (2002), Skattereformer: Dynamiske effekter og fordelingskonsekvenser, Nationaløkonomisk tidsskrift, vol. 140, s. 112128, Heckman, J (2001), What Has about Labor Supply in the Past Twenty Years?, AEA Papers and Procedings, vol. 83, nr 2, s.116121 samt (2005) , Economic Surveys. T.ex. , J (2000). Benefits and Labor Supply, , 2000, vol. 108, no. 6, , P och , M (2004), Moral hazard and sickness insurance. IFAU Working Paper 2004:10, Lantto, K (2004), Sjukpenningreformen 1998 och ökningen i sjukfrånvaron , opublicerat manuskript, , A (2003), Varför är svenskarna så sjuka?, , , H och Sellin, P (2003), The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: Approach, Riksbank working Paper Series 152, Dnr 2004:1628, , M (2003). Varför är svenskarna så sjuka?, , 2003:2237och 2004:605, SOU2004:19 bil 14, , K, , B och Vejsiu, A (2001), Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s, , III, 766790. , B and , A-S (1995), Progressive Taxation, Wage Setting and Unemployment-Theory and Swedish Evidence, Tax Reform Evaluation Report No. Nickell, S (2003), Employment and Taxes, speech, .