ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ388 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en etablering av en försöksverksamhet för etanolframställning. län och särskilt har en mycket lång tradition av sockerbetsodling som hotas av kraftigt sänkta ersättningar på grund av EU:s avregleringar inom sockernäringen. Odlingen av sockerbetor har en stor regional betydelse för . Det är en av de grödor som tillsammans med bruna bönor utgör ett starkt varumärke för de öländska bönderna. Sockerbetsodlingen har en stor betydelse för både det öländska samhället och landskapet. Betodlingen har även en mycket positiv miljöeffekt på genom att sockerbetorna tar upp kväve och därmed förhindrar en urlakning av . De milda höstarna på gör att det öländska klimatet är extra gynnsamt för odling av betor. Totalt beräknas ca 10 000 personer vara beroende av betodlingen i . Det finns ca 3 500 betodlare, därtill kommer bruksanställda och de som har jobb i kringsektorer som transport och service. Sockerbetor kan få en alternativ användning. De svenska sockerbetor som inte kan användas för sockerproduktion kan i stället används för tillverkning av kretsloppsanpassad etanolproduktion. Det går att framställa bioetanol och vägsaltsersättningar av betorna. Det pågår forskning inom området som bör påskyndas för att upprätthålla den svenska sockerbetsodlingen. Framställning av etanol kan innebära ett nytt avsättningsområde för sockerbetorna, vilket skulle vara positivt för betodlarna. En etablering av en försöksverksamhet till skulle bidra till att odlingen av betor kan upprätthållas. Etableringen av en försöksverksamhet i län har en rad fördelar. Inhemsk produktion av etanol skapar sysselsättning i en region som är hårt drabbad av nedläggningar inom industrisektorn. Sockerbaserad etanolproduktion bidrar till att uppfylla miljömålen med minskade utsläpp av växthusgaser. Bönderna får avsättning för sina betor som vi inte minskar möjligheterna för tredje världens länder att exportera sitt socker till oss. Länets befintliga oljehamnar torde kunna användas för transporten av etanolen till slutkunderna utan alltför stora infrastrukturinvesteringar.
mot · GT02MJ389 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad jakt på skarv. har haft en kraftig ökning av skarv . Det är en ökning som har gjort att denna fågelart finns så långt upp som i och i hela vårt inland med dess sjöar. Denna ökning är inte enbart av godo. Skarven är en stor konkurrent till yrkesfisket och har när den häckar en stor negativ inverkan på naturen. Exemplen på detta är synliga på många ställen utefter vår kust. Öar har blivit helt förstörda. med högt naturvärde och som i många fall avsatts som naturvårdsområden har blivit något som liknar områden som utsatts för naturkatastrofer. För att komma till rätta med situationen är det nödvändigt att tillstånd ges för allmän jakt på den art av skarv som förorsakar dessa problem.
mot · GT02MJ390 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillstånd att skjuta säl som angriper fiskares redskap. Ovanstående rubrik kan verka vara onödig. Tyvärr är det inte fallet. För inte alltför länge sedan fördes en debatt om behovet av att skydda sälbeståndet i från utrotning. Det är en åsikt som jag och många andra delade och som också blev verklighet. Detta skydd tillsammans med annan utveckling inom bland annat miljöområdet har gjort att sälbeståndet har ökat. Hur stort det är råder det delade meningar om, men alla är eniga om att en ökning har skett. Att sälbeståndet har ökat har inte bara inneburit positiva saker. En negativ händelse är att sälarna har blivit ett stort problem för yrkesfiskarna då de konkurrerar om fångsten. Det gäller då inte i första hand den fisk som simmar fritt omkring i havet utan den som har fastnat i de fångstredskap som fiskaren har lagt ut. Alltför många sälar har lärt sig att det är lättare att ta den fisk som är fast i fångstredskap än att behöva jaga själv. Det innebär att fiskare får ta upp nät där sälarna har tagit fångsten och där i bästa fall enbart mindre delar är kvar av den fisk som suttit där. För att komma till rätta med detta problem är det nödvändigt att fiskarna får tillstånd att skydda sina redskap mot angrepp från sälarna. Det är då nödvändigt att tillstånd ges för att skjuta säl som vittjar fiskarnas redskap.
mot · GT02MJ391 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av våtmarksområden i län. Det behövs en rad insatser för att förbättra miljön i . Om insatserna ska bli framgångsrika krävs bland annat att samarbetar. Kväve och fosfor läcks ut längs med kusterna i , vilket leder till en ökad övergödning som tar sig uttryck som sommarens algblommning. Varje land runt måste ta sitt ansvar för att enskilt och i samverkan med övriga länder ge sitt bidrag till förbättringen av miljön. Vi vill i den här motionen peka på en angelägen åtgärd etableringen av fler våtmarksområden, så kallade dämmen. För att vi ska kunna återskapa våra ekosystem behöver det genomföras reningsinsatser för att minska förekomsten av gödämnen. I till exempel har insatser genomförts som har varit så framgångsrika att blåstången har börjat återvända. Blåstången är viktig för kustvattnens ekosystem. Även i södra län har dämmen etablerats med goda resultat. Våtmarksområdena har en viktig funktion för att hejda övergödningen. gjordes en stor satsning på våtmarksområden i . Ett liknande program bör nu igångsättas för kusten i län, inklusive . Länet och berörda kommuner har givetvis ett ansvar för att programmet kommer till stånd, men det behövs även ett statligt engagemang.
mot · GT02MJ392 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om användande av vågenergi för att syresätta . har algblomningen i varit riklig, algblomningen uppstår när friskt vatten strömmar in i innanhavet och når de syrefria bottnarna. Bottensediment som innehåller höga halter av främmande ämnen rörs då upp och når ytvattnet där de exponeras för solljus. Eftersom är ett innanhav så stannar alla föroreningar kvar i stället för att spolas vidare. har en för hög halt av fosfor och för låg halt av kväve vilket gynnar tillväxten av blåalger. Blåalgerna täcker ytvattnet och kan utgöra en fara både för människor och djur som badar i vattnet. Detta har medfört att badlivet längs våra kuster har upphört helt eller delvis. Besöksnäringen har drabbats negativt. För att vi åter ska få ett friskt och levande innanhav behöver havet syresättas. Detta kan ske genom att flytande syreverk pumpar friskt ytvatten ner till havsbotten. Med hjälp av vågenergi kan stora mängder vatten pumpas genom verken för att sedan återvinnas. Vågenergi är en ren energikälla som inte skapar nya miljöproblem. Beräkningar visar att 85 stycken syreverk är tillräckligt för att återställa balansen i . Det är viktigt att ny miljövänlig teknik prövas för att finna lösningar som möjliggör att vi återfå ett levande hav.
mot · GT02MJ396 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en professur vid SLU i till minne av , med inriktning på innovationer och nytänkande inom växtodlingsområdet. Ny professur vid SLU i SLU har som sektorsuniversitet genom tiderna utvecklat ett starkt koncept med både tillämpad syntesforskning och mer disciplininriktad grundforskning. Samarbetet med lantbrukssektorn, myndigheter, regionala organ och samhälle är mycket väl utvecklat på huvudorten i . SLU:s lokalisering på fyra huvudorter ger stora möjligheter att skapa olika nätverk till gagn för forskning, utbildning och samverkansuppgiften som stöder både regional och nationell utveckling. som en av SLU:s huvudorter har omvittnat god närkontakt med lantbruk, djurhållning i olika former samt med livsmedelsindustrin. I är den svenska djurhållningen som mest intensiv och omfattande och starkt diversifierad. finns här en framstående växtodling, stora delar av svensk livsmedelsindustri med slakterier, förädlingsföretag, avels-, semin- och djurhälsoorganisationer, flera stora trav- och ridanläggningar m.m. En av lantbrukets starka förebilder var , en av de större jordbruksreformatörerna i . På sin gård Degerberg på Kålland utanför startade han första hälft flera lantbruksutbildningar som var de första i . Han introducerade bl.a. täckdikningen i landet, och fortfarande finns fungerande täckdikning på Degerberg som utfördes på Nonnens tid. För att fortsätta den dynamiska kraft som denne man hade och anpassa denna efter dagens förhållande föreslår vi att en professur inrättas på SLU i . Detta ger fortsatta förutsättningar för sektorsforskning, underlag för yrkesutbildningar och för en aktiv roll i dialogen med lantbrukssektorn. En förstärkning av basresurserna för sektorsrollen vid SLU i kommer dessutom att öka utvecklingspotentialen och ytterligare stimulera samarbetet inom det västsvenska universitets- och högskolesamarbetet (VUS). Vårt förslag är därför att inrätta en professur till Nonnens minne med inriktning på innovationer och nytänkande inom växtodlingsområdet. Detta bör ges regeringen till känna. Tjänsten skulle ligga på 4 plus och innefatta innovationer tidigt i värdekedjan från fält till bioteknikprodukter. Bakgrunden som förstärks genom de senaste förändringarna på jordbrukspolitiken är behovet av effektiv markanvändningen. Det är resursslöseri att inte använda den areal som finns öppen för odling efter generationers arbete och som ligger tillgänglig för samhällets nytta. Spannmålsodling till alternativ användning skulle exempelvis vara ett exempel på utmaningar för nytänkande.
mot · GT02MJ397 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utvärdering och åtgärdsöversyn av den gällande rovdjurspolitiken. Det har gått den nuvarande rovdjurspolitiska inriktningen fastställdes av . Såväl väntade som oväntade konsekvenser av denna politik har under dessa år framkommit. Problemen med det regionalt hårda vargtrycket har tilldragit sig den största uppmärksamheten. Alldeles uppenbart har vargarnas härjningar bland tamdjur i , delar av och blivit större än vad som förväntades . Konsekvenserna i , , , och var möjligen mer väntade men har ändå blivit tämligen allvarliga. Vargen har på sina ställen också blivit ett mycket impopulärt inslag i faunan, vilket i sin tur lett till incidenter med misstankar om eventuellt tjuvskytte och omfattande diskussioner om tillståndsgivningen för s.k. skyddsjakt. Den fortsatta förvaltningen av landets vargstam kan därmed behöva ses över och justeras. Den senaste tidens uppmärksammade information om björnarnas ökning i landet och alltmer oblyga närmanden till människans bostäder är allvarliga inslag i den svenska rovdjursutvecklingen. Björnen är ett mycket starkt och rörligt djur som därmed i vissa lägen kan bli mycket farlig, vilket också framgått av det senaste årets händelser vid björnjakter och björnars beteenden vid sopsäckar i villaträdgårdar. Även i denna del av rovdjurspolitiken torde en översyn vara angelägen. Den förväntade spridningen av lodjur i samband med stammens ökning bland annat beroende på bristande avskjutning har inte följt förväntade mönster. Uppenbarligen har inte lodjuren accepterat att leva i slättområden i den utsträckning som förutsattes. Det har fått till följd att lotätheten i vissa norrländska områden och i delar av och har blivit för stor och följts av ett mycket hårt tryck på rådjursbeståndet i dessa delar. Rådjuren har helt enkelt gått åt som föda till lodjuren. De inträffade förändringarna, och följder av den typ som beskrivits ovan, gör att det är viktigt att göra en utvärdering av resultatet av den rådande rovdjurspolitiken. Därefter bör regeringen framlägga förslag till lämpliga justeringar.
mot · GT02MJ400 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för att marken saneras vid nya resecentrum. nya resecentrum är invigt med pompa och ståt. Näringsminister tog första spadtaget och talade som en glädjens dag. Men för att resecentrumet ska bli verklighet så måste en rad av frågor få sin lösning. Marken där byggnationen ska ske måste saneras. Ansvaret för marken har SJ (). Staten måste därför ta sitt ekonomiska ansvar för saneringen så att det nödvändiga byggandet av kan starta och bli verklighet. En annan fråga som måste lösas är vad som ska ske med det gamla stationshuset som är i stort behov av en renovering om det ska behållas. Det räcker inte med ett första spadtag och vackra ord. Det krävs handling av staten för att resecentrumet i ska bli verklighet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ401 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning och odling av genmodifierade livsmedel. De svenska ansträngningarna att hålla borta genförändrade livsmedel från såväl den svenska som den europeiska marknaden bör intensifieras. Att tillåta en hantering av genmodifierade grödor och livsmedel som inte tar hänsyn till konsumenter och producenter som inte vill använda genförädlade produkter är inte godtagbart. Att genmodifierade produkter ska vara märkta är en självklarhet. måste vara pådrivande inom såväl EU som andra internationella organ så att märkningssystem som införs är tydliga och lättförstådda. Även för livsmedel som kan innehålla genmodifierade ingredienser ska det vara obligatoriskt krav på märkning. Genom reglerna om offentlig upphandling bör även kommuner och landsting ha möjlighet att ställa krav på att de livsmedel som upphandlas är garanterat fria från genmodifierade organismer. Vi kräver också att försiktighetsprincipen ska gälla vid all odling av genmanipulerade växter.
mot · GT02MJ404 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att rädda miljö. Sommarens algblomning i blev ett nytt tydligt bevis på att miljö är hotad. Den väckte många politiskt dåliga samveten. har algerna försvunnit , men övergödningen och miljöförstöringen har inte upphört. är en tickande miljöbomb som måste desarmeras med det snaraste. Det gäller att arbeta för att miljön i förbättras, att på nytt blir ett friskt havsområde där levande organismer trivs, fisket kan blomstra och turister och fastboende runt stränderna kan bada obehindrat . I län finns ett internationellt samarbete över med våra nya EU-medlemmar. Erfarenheterna av det samarbetet är goda. Det har gett insikter om att internationellt samarbete är till fördel för alla parter. Miljöförstöringen gör inte halt vid nationsgränsen. Därför måste vi arbeta för en bättre miljö över nationsgränserna. Det internationella miljöorganet Helcom har äntligen förklarat som ett känsligt innanhav. Det är bra men inte tillräckligt. , som ansvarig för de internationella relationerna, måste arbeta intensivt pådrivande inom Helcom, EU och Imo för att skydda . Inte minst viktigt är det att påverka att i högre grad samarbeta med Helcom. För miljö krävs beslutskompetens för att inleda åtgärder mot miljöförstöringen. Det räcker inte med att enskilda länder tar egna beslut som enbart kan sträcka sig till det enskilda territoriet. Länderna runt borde skapa en egen beslutskompetens för Östersjöåtgärder genom att skapa ett särskilt styre för vårt gemensamma innanhav. Låt oss kalla det en särskild Östersjöregering och ge den ett tydligt rättsligt skydd i form av en särskild Östersjödomstol. Även EU borde kunna göra mera både för men också generellt för att stärka miljöarbetet i hela . bör bli ett föregångsland när det gäller miljöteknik. Vi måste skapa bättre förutsättningar för miljöforskning, teknikutveckling, miljöinvesteringar och ett frivilligt miljöengagemang. Anslagen inom forskningen bör i högre grad riktas mot energi och miljö. Arbetet måste fortsätta tillsammans med bland annat jordbruksnäringen för att man ska kunna förstärka miljöarbetet inom de gröna näringarna. Luftföroreningarna måste åtgärdas. Beredskapen mot oljeolyckor är inte så bra som den borde vara. En oljekatastrof i skulle få förödande konsekvenser. måste få ett starkare skydd mot utsläpp och olyckor. Lagstiftningen måste skärpas och övervakningen måste bli bättre. Det måste bli kännbarare för dem som begår miljöbrott såsom oljeutsläpp. Därför behövs en Östersjödomstol som ger oss ett gemensamt straffrättsligt regelverk. Genom handling nationellt och internationellt kan utvecklingen vändas. Vad som ovan anförts om miljöpolitiska åtgärder för bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ405 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underlättande av villkoren för fortsatt drift av det kustnära fisket. träder ett nytt om livsmedelshygien i kraft. Förändringen av innebär att föreskrifter ses över och uppdateras. Reglerna omfattar olika livsmedelshygieniska aspekter, till exempel hantering av livsmedel, temperaturkrav i kylar och rutiner för transport och förvaring av livsmedel. Även regler om företagens egenkontroll samt utformningen av en livsmedelslokal omfattas av regelverket. I föreskrifter föreslås skärpta tillståndskrav för fiskhantering. Många kustfiskare oroar sig över förändringen och anser att det blir omöjligt att i praktiken bedriva ett kustnära fiske. Beredning och försäljning av fisk i anslutning till landningsplatsen blir i praktiken omöjligt. Detta är helt orimligt. Det lär inte finnas någon som har blivit förgiftad av den hantering av fisk som dagens kustfiskare använder sig av. Tvärtom är näringsidkarna måna om en hälsoriktig hantering för att klara sitt livsuppehälle och fortsatt kunna leverera fisk. Beredning, framför allt rökning, och försäljning av fisk i mindre omfattning är en viktig delinkomst för ett antal skärgårdsboende inte minst längs . För att denna verksamhet skall kunna bestå och utkomsten för skärgårdsboende inte ytterligare beskäras och hotet mot en levande skärgård förstärkas får inte tillståndskraven utökas när det gäller beredning och försäljning av fisk på ett sådant sätt att det äventyrar det kustnära fisket. Det kustnära fiskets fortsatta existens måste säkras och föreskrifterna i livsmedelstillsynen formas därefter. Vad som ovan anförs om underlättande av villkoren för fortsatt drift av kustnära fiske bör ges regeringen till känna.
mot · GT02MJ411 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på att öka attraktionskraften och på en långsiktig kompetensförsörjning inom livsmedelsområdet, detta för att utveckla och vidareutveckla svenska kvalitetslivsmedel. Effekten av en hårdnande konkurrens för svensk industri gör att alltmer tillverkning flyttar utomlands. Många företag tvingas se kortsiktigt och därmed förskjuts viktiga framtidsfrågor som den långsiktiga kompetensförsörjningen. Även svensk livsmedelsindustri som har god tillgång till svenska råvaror drabbas av samma fenomen. För den förädlande industrin innebär det att man kan köpa kompetens utanför gränser. Industrinära forskningsprogram hamnar i de länder där de bästa ekonomiska förutsättningarna finns och där de statliga stödfunktionerna är som bäst. utarmar detta den svenska industrinära forskningsbasen och därmed högre utbildning. I dagens läge med fusioner och snabba strukturförändringar blir det lätt kortsiktiga lösningar och fokus ligger då inte på långsiktig FoU. Utvecklingskraft, innovationer och expansion kräver mer utbildad arbetskraft och ökad samverkan med forskarvärlden genom nya forsknings- och utvecklingsprogram. Till ett redan kritiskt läge ska läggas den låga attraktionskraft som svensk livsmedelsindustri har hos svensk ungdom. Valet av akademisk livsmedelsutbildning är lägre . Utbildningar riktade direkt mot livsmedelsindustrin har för få sökande och utbildningarna blir oekonomiska som behovet av utbildad arbetskraft är en förutsättning för expansion och för att öka exporten. Dessutom har ännu inte svensk livsmedelsindustri insett betydelsen av kompetensförsörjning och effektivitetshöjning genom att anställa akademisk personal i tillräcklig omfattning. Hos SLU i finns landets enda livsmedelsingenjörsutbildning som ändrat namn till Mat och Teknologi i syfte att höja attraktionskraften hos ungdomar. Men trots att rekryteringsåtgärderna har varit omfattande är det svårt att få ungdomar att söka till denna viktiga utbildning. Denna utbildning är framtagen av livsmedelsindustrin i västra . Om inte något görs kommer nuvarande akademiska livsmedelsutbildningar att läggas ned som forskningen flyttar till andra länder. En satsning på en ökad attraktionskraft och en långsiktig kompetensförsörjning kommer att öka exporten av svenska kvalitetslivsmedel. Det är mycket angeläget att vi i vårt land tar tillvara och arbetar för att vidareutveckla de livsmedelsråvaror som produceras här. Alltfler konsumenter väljer att köpa när- och härproducerade livsmedel eftersom man vill veta var och hur maten har producerats. Det är därför mycket viktigt att kunskapen på alla nivåer inom livsmedelsproduktionen är hög.
mot · GT02MJ418 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av utbildning i och forskning om ekologisk jordbruksproduktion. Regeringen angav som mål för ekologisk jordbruksproduktion bl.a. att skulle av åkermarken odlas ekologiskt och av mjölkkorna samt av slaktdjur av nöt och lamm vara i ekologisk produktion (skr. 1999/2000:14). Under de år som gått har den ekologiska produktionen liksom även försäljningen av ekologiska produkter ökat i linje med de uppsatta målen. Både betydande framgångar och punktvisa nedgångar har noterats. De slutliga resultaten för förutses i det närmaste nå de angivna 20 procentenheterna. Regeringen har uppdragit till att utarbeta en ny plan för den ekologiska jordbruksproduktionen, i vilken målen fram preciseras. pågår en anpassning till EU:s nya jordbrukspolitik, höjda energikostnader och strävanden att utveckla nya tjänster inom ramen för landsbygdsutvecklingen. De uppnådda resultaten beträffande den ekologiska produktionen är därför inte säkerställda för framtiden, utan fortsatt utvecklingsarbete krävs både för att vidmakthålla det som uppnåtts och nå kvalitativa förbättringar, bl.a. i form av en högre andel KRAV-godkända produkter eller motsvarande. En rad olika målmedvetna insatser har lett till den hittillsvarande produktionen och försäljningen av ekologiska produkter. Insatser från engagerade odlare, medvetet arbete inom handeln samt utbildning och forskning har haft stor betydelse. Det bör också noteras att utvecklingsarbetet har skett inom ett bredare område än vad som framgår av de angivna målen; den ekologiska produktionen innefattar exempelvis även ägg, fjäderfä, svin, grönsaker och frukt. För den fortsatta utvecklingen, med sikte på att både vidmakthålla det som uppnåtts och vidareutveckla den ekologiska produktionen och marknadsandelen krävs fortsatt stöd från forskning, utvecklingsarbete och utbildning. Detta har till stor del varit knutet till lantbruk (CUL) inom , men även hushållningssällskap och de ekologiska odlarnas egna organisationer medverkar aktivt. CUL har därför en fortsatt viktig roll. En svaghet i forskningen och utvecklingsarbetet är emellertid att fasta tjänster saknas, vilket försvårar såväl ett sammanhållet forsknings- och utvecklingsarbete som att uppnådda resultat förs vidare till studerande och praktiskt verksamma lantbrukare. Det är nödvändigt att det ekologiska lantbruket bättre integreras i den fasta forsknings- och utbildningsstrukturen.