ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sf399 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukskrivna utan arbetsgivare. Att vara frisk och delta i ett stimulerande arbetsliv är drömmen för många människor. Den sociala gemenskapen med arbetskamrater, att få känna att man utvecklas, känslan av att vara med och bidra till ett gott samhälle är oerhört viktigt. Tyvärr är det inte möjligt för en stor grupp människor som är både arbetslösa och sjuka. Långtidsarbetslösa som grupp har större ohälsotal än övriga. Här måste vi intensifiera våra ansträngningar i syfte att kunna öka deras möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet. Det genomförs olika försök på olika ställen i landet med att öka anställningsbarheten för sjukskrivna utan arbetsgivare med varierande resultat och kvalitet. Ett hinder som uppmärksammats är att regelverken mellan olika myndigheter inte samverkar till individens bästa. Detta har påpekats bland annat från kommunernas socialtjänst där kostnaderna för försörjningsstödet stiger. Till exempel nämner man att driver linjen om att den enskilde ska vara åtminstone friskskriven till om det är möjligt medan arbetsförmedlingen inte tar emot arbetssökande som inte är arbetsföra till . Konsekvensen blir att den enskilde måste söka upp för att kunna komma upp i skälig levnadsnivå, det vill säga att kommunen betalar ut försörjningsstöd. Detta innebär att myndigheterna skyfflar över kostnaderna till kommunerna och det är definitivt ingen lösning för den arbetslösa och sjuka individen. I har och arbetsförmedlingen försökt att ta ett helhetsgrepp genom en mycket nära samverkan kring de långtidssjuka utan arbetsgivare. Syftet är att öka anställningsbarheten, det vill säga att antingen påbörja studier, praktik som leder till anställning eller att man direkt påbörjar en anställning. Denna samverkan har gett ett mycket gott resultat försök. Erfarenheterna visar att det går att uppnå goda resultat bara det ges möjlighet till gemensamt arbete mellan förmedling, kassa, primärvård och arbetsgivare med flera. Det är inte tillfredsställande att dagens regelsystem hindrar myndigheters samverkan när det i många fall är just mer samverkan som kan vara vägen tillbaka i arbete för den enskilde. Därför bör regeringen överväga om ytterligare åtgärder behövs för att stimulera samverkan mellan arbetsförmedling och .
mot · GT02Sf400 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör ta till vara erfarenheterna från Socsam i försökskommunerna. har några försökskommuner arbetat med politisk och finansiell samverkan mellan kommunen, och (inom ramen för Socsamlagstiftningen). är en av dem. Där är man mycket nöjd med resultatet och anser att samordningen leder till stora vinster för såväl individer som samhälle. Socsamlagstiftningen upphör att gälla . Då gäller endast den lagstiftning kring finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Resam) som började gälla . I förhållande till Socsamlagstiftningen är denna lagstiftning mycket begränsande. Det innebär att kommuner som arbetat under Socsamlagstiftningen tvingas avveckla en verksamhet som varit mycket framgångsrik. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att låta de kommuner som arbetat enligt Socsamlagstiftningen och vill fortsätta med det ses över.
mot · GT02Sf401 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning i syfte att ge förslag på former för delad pensionsrätt mellan makar. Dagens pensionssystem bygger på en bred politisk uppgörelse. Enligt många bedömare är det ett stabilt system för att hålla även när människors livslängd ökar och fler försörjs av färre förvärvsarbetande. Alla ändringar i pensionssystemet som föreslås möts därför oftast av argumentet att man inte kan ändra i systemet på grund av den breda uppgörelsen och att systemet inte hänger ihop annars. Vi vill i denna motion ändå peka på ett fenomen som vi tycker bör rättas till. Vårt samhälle bygger på familjen och den vanligaste samlevnadsformen är fortfarande äktenskapet. Andra vanliga former regleras av sambolagen eller partnerskapslagen. När den ena maken dör har den kvarlevande vissa rättigheter vad gäller arv. Den kvarlevande får ärva bilen, huset och andra tillgångar, men den intjänade pensionen tillfaller inte den efterlevande makan utan delas av hela pensionskollektivet, trots att pension är att betrakta som intjänad och uppskjuten lön och därför borde tillfalla efterlevande. Dagens ordning anser vi vara orättvis mot den efterlevande. Många människor skulle slippa vara beroende av bidrag om man fick ärva sin livskamrats intjänade pension som ofta är frukten av gemensamt arbete i en arbetsfördelning som syftat till att optimera familjens livskvalitet. En delad pension skulle öka den ekonomiska tryggheten för väldigt många och gagna jämställdheten mellan könen. Kvinnor tjänar generellt mindre än män och förvärvsarbetar ofta färre år, varför också deras pension blir lägre än männens. Med det system vi föreslår skulle intjänad pension delas lika mellan makar vid exempelvis skilsmässa och behovet av efterlevandepension minska då den ena maken dör, vilket skulle gynna kvinnor då de ekonomiskt sätt ofta är missgynnade. För att åstadkomma detta föreslår vi att man tar bort utdelningen till pensionskollektivet och styr över det till den efterlevande. Flera frågor uppstår naturligtvis i sammanhanget: Vem ska räknas som efterlevande om man haft flera makar genom livet? Ska man dela upp pensionen dem emellan? Ska man kunna reglera arvsrätt till pension genom avtal? En konsekvensbeskrivning och en genomgripande analys måste göras med anledning av att pensionen skulle minska något för övriga i pensionskollektivet. Därför vore en särskild utredning som får till uppgift att föreslå delad pensionsmöjlighet på sin plats.
mot · GT02Sf407 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga olika åtgärder för att förhindra lång väntetid vid sjukpenning. När försäkringskassorna gör sin bedömning av om en person har rätt till sjukpenning eller inte görs bedömningen retroaktivt, beslutet gäller från dag 14. Om arbetsgivaren lämnar in sjukanmälan , vilket inte är ovanligt, och om handläggning är långsam, vilket inte heller är ovanligt, kan beslutet dröja. Den genomsnittliga handläggningstiden är . Om sedan avslår begäran om sjukpenning får den anställde varken lön, sjuklön eller sjukpenning för väntetiden. Detta inträffar allt oftare och den nuvarande ordningen bör därför ses över. Under förutsättning att den enskilda gjort vad som ankommer på honom eller henne bör sjukpenning under alla omständigheter utgå det tar att utreda ärendet. Beror förseningen på arbetsgivaren är det rimligt att arbetsgivaren betalar sjuklön för sin del av förseningen. Med anledning av ovanstående bör en översyn ske vad gäller den enskildes rätt till ersättning som den enskilde själv inte kan påverka utan som beror på arbetsgivaren och , i enlighet med motionens anda.
mot · GT02Sf408 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör överväga olika möjligheter för att förhindra lång väntetid vid prövning av sjukpenning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av samarbete mellan och arbetsförmedlingen i syfte att förhindra att människor kommer i kläm mellan olika regelverk. Det är angeläget att se till att inte enskilda medborgare kommer i kläm mellan olika regelverk inom de allmänna försäkringarna. Vi vill uppmärksamma två situationer när enskilda människor utan egen förskyllan hamnat i kläm mellan olika regelverk. Det första handlar om frågor om den enskildes situation i samband med omprövning av sjukpenning. När försäkringskassorna gör systematiska genomgångar av äldre sjukförsäkringsfall förekommer det ett antal ärenden där kassorna bedömer att den enskilde har tillräcklig arbetsförmåga för att stå till arbetsmarknadens förfogande. kan han eller hon ha skador eller sjukdomar av olika slag som gör att möjligheterna på arbetsmarknaden är kraftigt begränsade. Detta leder i flera ärenden till att den enskilde överklagar sitt ärende för att få arbetsförmågan prövad i högre instans. Handläggningstiden för ärendet kan uppgå till och är den enskilde inte berättigad till sjukpenning. Hon eller han kan inte heller ställa sig till arbetsmarknadens förfogande i avvaktan på slutligt beslut och blir därmed inte heller berättigad till a-kassa. Andra tyvärr inte alltför ovanliga exempel handlar om människor som har någon form av sjukdom eller skada, men där bedömer att de har tillräcklig arbetsförmåga för att kunna ta något på arbetsmarknaden förekommande arbete. Normalt har de tidigare haft en anställning men blivit uppsagda av personliga skäl, beroende på att arbetsgivaren inte kunnat finna något arbete inom sitt företag eller sin organisation, där den enskildes arbetsförmåga kan tas till vara. När den enskilde möter arbetsförmedlingen och a-kassorna nås de av ett annat besked än det de fått av . Deras skador är för omfattande för att de ska kunna betraktas som arbetssökande. Därmed blir de inte heller berättigade till a-kassa. Vi menar därför att och arbetsförmedlingar gemensamt måste skapa garantier för att förhindra att enskilda personer kommer i kläm mellan de olika trygghetssystemen. Flera av de människor som på sätt som beskrivits ovan ramlat mellan stolarna i de olika välfärdssystemen har en mycket svag ekonomi. De har ofta varit anställda i ett låglöneyrke och levt med de begränsningar som sjukpenning eller sjukersättning innebär. De saknar sålunda marginaler för att av egen kraft klara prövoperioden. I flera fall är de inte heller berättigade till samhällets yttersta skyddsnät: socialbidraget.
mot · GT02Sf409 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om information till arbetsgivare och behandlande läkare om indragen sjukpenning. fattar i ett antal ärenden beslut om att dra in sjukpenningen för människor, som varit sjukskrivna. I många fall handlar det om människor som har stora personliga besvär och ofta har svårt att själva hävda sin rätt. Jag har från fackligt håll fått ett antal exempel på att den enskilde kommit i kläm genom att arbetsgivaren och hans/hennes behandlande läkare inte fått samma information. I något fall har det t ex handlat om en person som haft halv sjukersättning och senare blivit sjukskriven på halvtid. Vederbörande fick beslut om indragen sjukpenning och förstod först när sjukpenningen inte kom in på hans konto att det skett en förändring vad gäller hans sjukskrivning. Inom det avtalsområde vederbörande arbetar finns rätt till sjuklön om arbetsgivaren inte kan ta emot den enskilde på hans ordinarie arbete. Detta har han inte förstått och familjen har tvingats att leva på mannens halva sjukpension. Om det i stället fanns en skyldighet för att meddela såväl arbetsgivaren som den enskildes behandlande läkare skulle denna typ av informationsmissar inte behöva drabba den enskilde. Processen med rehabilitering skulle kunna komma igång direkt och den enskilde skulle ha sin försörjning tryggad.
mot · GT02Sf413 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra hälsokontrollsförfarandet vad gäller asylsökande. Det är viktigt att agera för att hindra spridningen av hiv/aids. En av metoderna vore kanske att införa ett obligatoriskt hälsotest av alla som söker asyl i . Det är med omtanke om de smittade såväl som för den övriga befolkningen. Antalet anmälda fall av hivinfektion låg på en relativt nivå med omkring 250 fall . Det har dock skett en kraftig ökning av antalet nyupptäckta fall i . Totalt har 6503 personer anmälts med hivinfektion i t.o.m. . Av dessa är män. Av de anmälda beräknas 3200 vara i livet. anmäldes sammanlagt 379 personer med hivinfektion. Det är nästan 100 fler än . Ökningen utgörs främst av fler nyinvandrade hivsmittade. Ungefär en tredjedel av dem som har diagnostiserats är smittade i . En närmare analys av anmälningarna visar att den största ökningen skett bland nyanlända heterosexuella personer från områden med hög grad av hivsmittade personer. Flertalet var smittade redan före ankomsten till . Den inhemska spridningen av hiv-infektion har däremot inte ökat. Det finns en rad omständigheter som talar för att det finns en risk för spridning även i det svenska samhället. Detta gäller bl.a. den kraftiga ökningen av antalet sexuellt överförbara sjukdomar. gäller för asylsökande att hivtestning ingår i den hälsoundersökning som landstingen är skyldiga att erbjuda samtliga asylsökande enligt en överenskommelse mellan staten och om hälso-och sjukvård för asylsökande. Alla nyanlända personer skall enligt överenskommelsen på frivillig basis erbjudas hälsoundersökningar eller hälsosamtal efter att de fått bostad i eller registrerats av . Hur stor andel som i praktiken genomgått hälsoundersökning varierar över landet och . Andelen är i stor utsträckning beroende av vilka rutiner och resurser som finns, främst inom landstingen. Enligt en uppföljning som genomfört när det gäller hälsoundersökningar som genomfördes var antalet på många håll lågt eller mycket lågt. Utvärderingen visar dock att de allra flesta av dem som erbjuds en hälsoundersökning också genomgår en sådan. Enligt SOU 2003:89 (EG-rätten och mottagandet av asylsökande) ska ytterligare ansträngningar göras för att på frivillig väg få till stånd hälsoundersökningar i fler fall . Enligt regeringen bör målet vara att hälsoundersökningar skall erbjudas alla asylsökande och att den frågan nu bereds i . Men räcker det? Ett sätt att komma vidare i denna fråga är kanske att en obligatorisk hälsoundersökning kommer till stånd, och därigenom skulle den bästa garantin ges för hindrande av vidare smittspridning.
mot · GT02Sf414 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individens rätt till information om regelverket vid sjukskrivning. Många människor hamnar i ekonomisk kris då de blir sjukskrivna utan att deras sjukskrivning godkänns av . sker avslaget från efter att läkaren har skrivit ett sjukintyg. Ett avslag innebär att sjukersättning uteblir retroaktivt. Detta har drabbat såväl arbetslösa sjukskrivna som dem som har ett arbete. tillämpar de regelverk som vi i har beslutat om. För att undvika att försätta människor i ekonomisk kris bör det säkerställas att den sjukskrivne känner till regelverket. Först då kan vi få människor att försöka ha en ekonomisk buffert för att undvika en ekonomisk kris och behöva söka bistånd via kommunernas socialtjänst.
mot · GT02Sf417 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att öka möjligheterna att genom studier ta sig ur långtidssjukskrivning. Utbrändhet, långtidssjukskrivningar och psykiska besvär är stora problem i dagens samhälle. Orsakerna skiftar givetvis. Därför är det viktigt att utifrån varje individs behov och förutsättningar erbjuda rehabilitering och åtgärder som syftar till att man tillfrisknar och kommer tillbaka till arbetslivet . har möjligheten att använda utbildning som rehabilitering för att bryta sjukdomsmönster givits för låg prioritet. Två orsaker till sjukskrivningar är förslitningsskador och psykisk ohälsa på grund av arbetsmiljön på arbetsplatsen. I båda fallen krävs i princip omskolning för att kunna återvända till arbetsmarknaden. Det kan vara ett stort steg för många då det kanske var länge sedan man studerade eller man känner rädsla för att inte klara av sina studier och dra på sig skulder. Det vore därför bra om man ökade möjligheten att i ett övergångsskede studera på deltid som man är partiellt sjukskriven, för att underlätta rehabiliteringsarbetet. Ofta är det tveksamhet om vad som ska godkännas som aktivitet när man är sjukskriven och vad som sätter stopp för utbildning som rehabilitering. Man vill ogärna föra över försörjning över gränsen till andra verksamheter, trots att försök med finansiell samordning visar vilken betydelse helhetssyn kan ha för att bryta negativa trender och förhindra mänskliga tragedier. Genom att låta fler långtidssjukskrivna vidareutbilda sig kommer fler att kunna gå vidare, utvecklas och hitta ett nytt arbete de trivs med som samhällets totala kunskapsbank växer. All sådan utbildning behöver inte vara av det formella och nyttoinriktade slaget; även kortkurser, folkbildning och fördjupningsstudier av olika slag kan vara framgångsrika. Det blir både ett hälsolyft och ett kunskapslyft. I stället för att hindra människor att vidareutbildas, vidareutvecklas och ta sig tillbaka till arbetsmarknaden borde vi ta tillvara både deras och samhällets resurser för ett friskare arbetsliv. Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid skulle kunna vara ett sätt att skapa förutsättningar för en heltidssjukskriven person att våga ta steget från sin sjukskrivning in i studier.
mot · GT02Sk201 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter för pensionärer att arbeta och att eventuella inkomster inte skall samordnas med pensionen. Som politiker får man många samtal om olika frågor. En fråga som ökat i antal är pensionärer som hör av sig och undrar varför eventuella inkomster som dessa pensionärer skaffar sig genom att arbeta skall samordnas med den pension som de erhåller. Det måste vara ett plus för samhället att personer arbetar och min tanke är att de inkomster som pensionärer får inte skall samordnas med utgående pensioner. Nästan dubbelt så många 65-åringar valde att stanna kvar i arbete 2003 som året innan. Jag tror personligen att tveksamheter om pensionssystemet gör att många flera än tidigare vill jobba efter att man fyllt det är ju ett sätt att förbättra sin pension. Det var ju som lagen ändrades så att det blev möjligt att arbeta till . Den statistik som presenterats från SCB säger att var det 21 000 65-åringar som fanns i arbete medan siffran var 11 000 och drygt 19 2001.
mot · GT02Sk203 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reklamskatt för pensionärsorganisationer. Pensionärsorganisationerna tvingas tydligen betala reklamskatt för de annonser man har i sina tidningar. Andra organisationer är befriade från nämnda skatt. Jag anser att pensionärsorganisationerna bör likställas med t.ex. nykterhetsorganisationerna då det gäller denna skatt.
mot · GT02Sk204 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsreglerna för arbetsbil eller lastbil. Man kan undra om det behövs en motion i för att försöka reda ut om en lastbil är en lastbil? Jag har tidigare tagit upp detta problem i en fråga till statsråd, men problemet finns tydligen kvar. Det är en oenighet mellan skattemyndigheten och om momsreglerna för vad som är lastbilar. Det verkar byråkratiskt i överkant och tolkningar av detta slag skall inte drabba t.ex. en företagare. Jag har tidigare aktualiserat ett ärende i mitt hemlän . klassar den aktuella arbetsbilen för denna företagare som en lastbil. Men skattemyndigheten klassar den som personbil. Orsaken är, enligt skattemyndigheten, att det saknas luft mellan förarhytt och bakdel. kritiserar de regler som gäller. Lätta lastbilar låter brukaren dra av hela momsen på leasingavgiften. Men i detta fall så blev alltså den av klassade lätta lastbilen en personbil. På frågan om luft är en bra metod för att avgöra om det är en lastbil svarar den aktuella handläggaren på skattemyndigheten: Nej, det tycker jag inte. Logiskt är det ingen skillnad om man har en vägg eller luftspalt. Men i det ena fallet får man bara lyfta halva momsen, i det andra hela momsen. Jag förstår dem som tycker att det här är svårt att begripa. Ja, jag har också svårt att begripa detta. Momsreglerna bör, enligt min mening, göras klarare. En lastbil borde väl också i skattehänseende kallas lastbil?
mot · GT02Sk205 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skatten på naturgrus. Socialdemokraterna har, vid en överenskommelse med bl.a. , kommit överens om en kraftig höjning av den s.k. naturgrusskatten. är skatten därför per ton. Det här kan tyckas vara en bagatell, men kraftiga reaktioner kommer exempelvis från åkare i norra . Där ser man ett hot i att norska åkare skall komma in och jobba i deras område och därmed slippa denna skatt. Enligt uppgifter är den höjda skatten ett hot mot bl.a. ett 60-tal lastbilar/åkare. Skatten bör alltså halveras för att därmed hamna på samma nivå som .
mot · GT02Sk206 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samma moms på kulturevenemang. eller inte dans? Moms eller inte moms? Kultur eller inte kultur? Jag har också tidigare motionerat i denna fråga. Vad är kultur? Är dans kultur? Är dansband kultur? Och skall det vara en momssats om ett dansband ger en konsert och en annan momssats då man dansar till den musik detta dansband framför? Jag vet inte ens om det finns någon person som skall svara rakt och enkelt på dessa frågor. Däremot vet jag att regeringen gör skillnad på kultur och kultur eller om det är dans och dans? Frågan blev högaktuell då åkte runt med sin populära orkester. Han lär t.o.m. ha haft en egen dansbana med sig på sin turné i landet. Och kommer frågan som har ett löjets skimmer över sig: Skall en momssats () gälla om publiken inte dansar? Skall en annan momssats () gälla om publiken dansar? Den här frågan bör ut snacket om politikerförakt har en bra grogrund i just beslut av denna art.
mot · GT02Sk207 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatter vid omarronderingar. Frågan om omarronderingar är en stor fråga i mitt hemlän . Men vi måste ordna till skattefrågorna kring omarronderingarna och det måste bli enklare för att det skall till en mera positiv inställning att genomföra dessa. Som det är nu förstår man de negativa inställningar som finns kring omarronderingarna. Det finns en omfattande ägosplittring i . Omarronderingar har pågått länge i länet, men det har inte varit utan tvister och bråk med myndigheter. Då främst med skattemyndigheterna. Nya omarronderingar är på gång. Men vilka skattesatser gäller vid s.k. reavinster? Jag har tidigare i frågor till statsråd tagit upp frågor om skatterna kring dessa reavinster. Jag anser det djupt olyckligt att två statliga myndigheter dels lantmäteriet, dels har olika åsikter i frågan. Givna löften har inte hållits och eftertaxeringar har kommit. I , i kommun, talade lantmäteriet först om en skattesats på . Det blev sedan och det slutade efter det att gripit in! Undra på att många markägare var både förgrymmade och arga. Finansministern har i svar sagt: Det åligger skattemyndigheten att beräkna fastighetens omkostnadsbelopp på ett korrekt sätt och att frågan efter överklagande kan prövas av förvaltningsdomstolarna. Man undrar då om frågan alltså måste dras till en tvist i en domstol? Varför kan inte klara besked ges innan en omarrondering startar. Lantmäteriet sade i ett brev till mig i frågan: Skattehanteringen är bara en av många komplicerade frågor vi har att hantera inom ramen för en omarrondering. Att få klara besked om både beskattning och långsiktig statlig finansiering skulle avsevärt förenkla vår kommunikation med markägare som berörs av omarronderingar. Det behövs således klara besked i skattefrågan kring omarronderingar annars är det risk att omarronderingar inte kan genomföras, just på grund av oklarheter. Därmed blir det en ägosplittring som är mindre bra.