mot · GT02N225 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verksamhet och resursbehov uppmärksammas. Tillväxten styr den långsiktiga politikutvecklingen. präglas av ett beroende av ett antal stora, globala företagskoncerner som dominerar de svenska forsknings- och utvecklingsinsatserna. I en situation där deras förankring till fortsätter att försvagas blir det emellertid viktigt att kunna komplettera dessa koncerners insatser med forskning och utveckling som bidrar till att nya företag etableras och att andra redan etablerade företag som är verksamma i ökar förnyelsen i produktutvecklingen och kunskapsinnehållet i sin produktion av varor och tjänster. På detta sätt kan tillväxt och ökad sysselsättning som är långsiktigt hållbara skapas. Den hyser stark tilltro till att forskningen vid universitet och högskolor ska resultera i sådan tillväxt. Detta manifesteras i de återkommande forskningspolitiska propositionerna där forskningen presenteras som utgångspunkt för tillväxt. Fallstudier och analyser visar dock att ren akademisk forskning inte är en garanti för tillväxt, speciellt inte om en konkurrenskraftig exploatering av forskningsresultaten skall tillgodoses. Kompletterande egenskaper i samhället behövs, t.ex. i form av miljöer där entreprenörskap och forskning möts, riskvilligt såddkapital, stöttande forsknings- och innovationsmiljöer där offentlig verksamhet, akademi och näringsliv samspelar på ett effektivt sätt. Innovationspolitiska åtgärder måste därför komplettera forskningspolitiken så att ett effektivt nyttiggörande av den svenska forskningen säkerställs. Idéerna måste bli verklighet. Verket för innovationssystem, , inrättades () med uppgift att verka för effektiva innovationssystem genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling i syfte att främja en hållbar tillväxt i . Genom sin uppgift har myndigheten inrättat en verksamhet som avser att komplettera den akademiskt inriktade forskningspolitiken med ett antal insatsformer. Dessa verkar på tre sätt. För det första genom finansiering av forskning och utveckling som är styrd av samhälls- och industribehoven; för det andra genom effektivisering av kommersialiseringen av forsknings- och utvecklingsresultat och för det tredje genom att insatserna riktas mot utvecklingen av starka forsknings- och innovationsmiljöer, regionalt, sektoriellt och nationellt. Detta innebär att inte arbetar som de forskningsråd som står i fokus för forskningspropositionen. programinsatser bygger istället på ett tillväxtskapande investerings- och avkastningstänkande som innehåller ett utbud av insatser som omfattar ovanstående insatsformer. En genomgående strategi i dessa satsningar är samspelet och samfinansieringen med berörda aktörer ute i samhället. Genom en satsning från lösgörs således andra satsningar från både näringsliv och offentliga aktörer i regioner, på myndighetsnivå eller på EU-nivå. Genom medverkan från garanteras ett högt kunskapsinnehåll i satsningarna som förutsättningar för att resultat nyttiggörs av deltagande parter säkerställs. har genom effektstudier visat att detta fokus på behovsstyrd akademisk forskning kombinerar akademiska resultat i världsklass med stor samhälls- och företagsekonomisk avkastning. Som exempel på denna typ av satsningar som effektanalyserats kan nämnas Kompetenscentrumprogrammet och nackskadeforskningen. Båda dessa satsningar visar hur en behovsstyrd forskning i samspel med näringslivet har gett förstklassiga akademiska resultat som avkastningen för samhälle och näringsliv varit stor. Exempelvis visar effektstudien av nackskadeforskningen en reduktion av whiplashskador på för de allvarliga skadorna och reduktion för de lättare skadorna, vilket med konservativa beräkningar ger 3,9 miljarder i besparingar för samhället. har forskningen resulterat i produkter som gett företagen vinster i miljardklassen. budget hanteras uteslutande i den forskningspolitiska propositionen trots att de arbetsmetoder som används skiljer sig från de som forskningsråden använder och trots att många politikområden skulle tjäna på utveckling av ett svenskt kunskapsbaserat näringsliv. Genom den starka kopplingen till forskningspolitiken finns det en risk att åtgärder som skulle kunna vidta och som skulle kunna leda till en ökad tillväxt på något än kan komma att försummas. Eftersom endast omkring en procent av all den forskning som bedrivs i världen kommer från är det viktigt att också dra nytta av den forskning som andra länder bedriver för att skapa ekonomiska effekter och sysselsättning i . Möjligheter till budgettilldelning även från andra departement än vore därför önskvärda.