mot · GT02K240 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredskap för att, exempelvis genom tilläggsdirektiv, involvera i processen med att förändra arbetssätt i EU-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till om att överväga en formell reglering av formerna kring hur svensk EU-kommissionär skall utses och hur reglerna i sådana fall skall se ut. Det är blev medlem av Europeiska unionen. Medlemskapet har på flera sätt inneburit ett demokratiskt mervärde för svenska folket. Genom vårt deltagande i det europeiska samarbetet har svenskarna möjlighet att påverka viktiga framtidsfrågor som det tidigare var mycket svårt att utöva inflytande över. Demokratins räckvidd har ökat. Det har, från medborgarsynpunkt sett, skett dels direkt genom rätten att rösta till val i det gränsöverskridande , dels indirekt genom rätten för svenska regeringsföreträdare, som har sitt mandat från , att göra sin stämma hörd vid möten i och ministerrådet. Hur den nya, utvidgade, räckvidden för demokratin utnyttjas i syfte att skapa genuin medborgarmakt över europeiska angelägenheter avgörs av utvecklingen längs två linjer. För det första handlar det om maktfördelningen mellan de europeiska organen, främst å ena sidan och ministerrådet å den andra. har argumenterat för att skulle ges mer inflytande på ministerrådets bekostnad. Det ger européerna, däribland svenskarna, ett mer direkt inflytande över det europeiska samarbetet och förenklar det demokratiska ansvarsutkrävandet. principiella syn på unionens konstitutionella framtid utvecklas i en separat Europamotion. För det andra handlar det om hur procedurerna ser ut inom den nationella demokratin när det gäller hanteringen av Europafrågor. Centralt är frågan hur som svenska folkets främsta företrädare kontrollerar att det sätt på vilket regeringen agerar inom Europeiska unionen stämmer överens med uppfattningen hos folkflertalet. Det finns de debattörer som hävdar att medlemskapet i unionen nästan per automatik leder till att tappar i makt till regeringen. Det vore förstås särskilt allvarligt i eftersom vårt land allt som oftast tenderar att styras av minoritetsregeringar; risken är då att den politiska ståndpunkt som en majoritet av partier står bakom inte slår igenom i regeringens agerande i de europeiska beslutsorganen. Men delar inte dessa debattörers ståndpunkt. Hur den demokratiska kontrollen av regeringen i EU-frågor ser ut är inte något ödesbestämt. Ansvaret att skapa beslutsformer som säkrar demokrati, delaktighet och goda möjligheter till ansvarsutkrävande ligger i våra egna händer. Förslag i den riktningen presenteras i denna motion. arbetsformer och förhållandet mellan regering och riksdag när det gäller EU-frågor uppvisar, enligt vår mening, flera brister. En är att kommer in alltför sent i beslutsprocessen för att i realiteten kunna göra någon skillnad. Alltför ofta ställs inför vad som kan beskrivas som fullbordat faktum när det avgörande beslutet inom unionen ska fattas. Fackutskotten ägnar sig i förhållandevis liten utsträckning åt att bevaka EU-frågor; det mesta av arbetet sker istället i . En annan brist är att arbetet med EU-frågor i alltför hög grad präglas av slutenhet. sammanträden är som regel stängda för såväl medier som allmänhet. Det försvårar allvarligt insyn och ansvarsutkrävande. Ett tredje problem är att åtminstone den nuvarande regeringen anser sig kunna låta bli att driva och agera utifrån den ståndpunkt som har slagits fast i samrådsorgan, . har i samband med granskning prickat företrädare för regeringen . Det gäller exempelvis regeringens hantering av frågan kring vald ordförande för inför förhandlingarna om ett nytt konstitutionellt fördrag (bet. 2002/03:KU30, prot. 2002/03:117; bet. 2003/04:KU20, prot. 2003/04:122) och frågan om ett eventuellt upphävande av vapenembargot mot (bet. 2004/05:KU20, prot. 2004/05:133). har därför lagt förslag på en rad reformer som rör arbete med EU-frågor. Vi har poängterat att fackutskotten borde ges en förstärkt roll i EU-arbete. Det skulle ge utrymme att komma in i ett tidigare skede i beslutprocessen och förstärka möjligheterna att granska och utvärdera ansvar för regeringens positioner i det europeiska samarbetet. skulle ha kvar sin roll när det gäller samrådet med i slutskedet av en förhandling. har också drivit ståndpunkten att sammanträden som huvudprincip borde vara öppna. Ett antal försök med öppna sammanträden har genomförts. Det har gett mersmak. Enligt vår mening borde denna försöksverksamhet permanentas. Vi har också i flera sammanhang starkt understrukit att det är av stor betydelse att regeringen när den representerar i det europeiska samarbetet inte enbart avhåller sig från att driva uppfattningar som står i strid med den som en majoritet i har; den ståndpunkt som ett flertal i nämnden har ska aktivt hävdas i EU-kretsen. En del av dessa frågor, de som mer specifikt och i strikt mening gäller arbetsformer, har berörts i den utredning som har bedrivits inom . En referensgrupp till presenterade en rad förslag som rör framtida arbete med EU-frågor. I rapporten diskuteras också hur bör förfara vid den så kallade subsidiaritetskontroll som fanns i det förslag till nytt konstitutionellt förslag som tidigare hade förhandlats fram. De frågor som referensgruppens förslag har aktualiserat har därefter varit föremål för överväganden i . kan förväntas få ett samlat förslag att ta ställning till . En del av de förändringar som behöver göras kan sannolikt genomföras utan mer omfattande revisioner av formella regler och bestämmelser; andra torde fordra lagändringar. Den grundlagsutredning som har tillsatts ska, enligt sina direktiv (dnr 2004:96), inte beröra frågor som rör arbete med EU-frågor. Det kan under den kommande behandlingen komma att ses som en försvårande omständighet. Enligt uppfattning måste det därför det finnas en öppenhet och beredskap för att, genom exempelvis tilläggsdirektiv, involvera i processen med att förändra arbetssätt i EU-frågor. Nominering av svensk EU-kommissionär Regeringen har, enligt regeringsformen 10 kap. 6 §, skyldighet att informera och samråda med i EU-frågor. Utnämningen av kommissionär i har emellertid inte ansetts omfattas av samrådsplikten. När nominerades till en ny period föregicks det därför inte av något samråd i . konstitutionsutskott granskade utnämningen av och konstaterade att regeringens agerande inte stod i strid med några formella bestämmelser (bet. 2004/05:KU20). Men det framstår, enligt uppfattning, som egendomligt och djupt otillfredsställande att det saknas egentliga regler på området. Vem som ska vara svensk ledamot i är en fråga som har större betydelse än många andra spörsmål där regeringen tvingas söka stöd i . Enligt vår mening finns det därför goda skäl för att ge den sittande i tilläggsdirektiv att överväga en formell reglering av formerna kring hur den svenske ska utses och hur reglerna i sådana fall ska se ut.