mot · GT02Fi240 · 2005-10-05 00:00:00 — Ett argument för att kombinera kontroll och sanktioner med sänkta ersättningsnivåer är att alltför hårda regler och villkor kan helt utestänga vissa grupper från försäkringen. Detta torde vara särskilt allvarligt i sjukförsäkringen eftersom det förekommer diffusa diagnoser där graden av arbetsförmåga är svårbedömd och där det inte är självklart att en sjukskrivning är den mest lämpliga behandlingen ur medicinsk synvinkel. Rygg- och nackdiagnoser utgör den största diagnosgruppen bakom både sjukskrivningar och förtidspension. Psykiatriska sjukdomar är den näst största diagnosgruppen. Frånvaro som är relaterad till psykiska problem och alkoholproblem har ökat starkt (SBU 2004). Vid båda dessa diagnoser, som svarar för uppemot hälften av sjukskrivningarna, är det svårt att bedöma i vilken utsträckning arbetsförmågan är nedsatt och därtill svårt att belägga att sjukskrivning är en effektiv behandling av åkomman. Ett annat argument är att enbart kontroll och sanktioner riskerar att bli så omfattande att de blir integritetskränkande om samma effekter ska uppnås på arbetsutbudet som vid sänkta ersättningsnivåer. Vår samlade bedömning är alltså att det behövs en kombination av både sänkta ersättningsnivåer och skärpt kontroll, och vi kommer i de kommande kapitlen klargöra hur detta ska ske. 6.3Ersättning, villkor och kontroll i arbetslöshetsförsäkringen föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning ska maximalt kunna utgå (motsvarar knappt 14 månader). Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning (motsvarar knappt 21 månader). Ersättningen ska vara av förlorad inkomst och därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen ska vara . Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Förslagen innebär sammantaget budgetbesparingar på 2006. Syftet med arbetslöshetsförsäkringen är att ge inkomsttrygghet vid ofrivillig arbetslöshet fram till ett nytt arbete. Utformningen av en försäkring påverkar individers beteende. De ekonomiska drivkrafterna är viktiga, men också de krav som ställs på den arbetssökande. Ersättningsperiodens längd, ersättningsnivåer, beräkningsgrund för ersättningen, kvalifikationskrav, karensdagar, sanktioner och finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen är faktorer som påverkar sökandet efter arbete. Dessa faktorer måste balanseras mot varandra och kan kombineras på olika sätt för att få så positiva effekter som möjligt på sysselsättningen.28 I dagens system är ersättningen densamma oavsett hur länge man varit arbetslös upp till ett tak. Detta innebär att de ekonomiska drivkrafterna till att bryta arbetslösheten är svaga. Ersättningen är av inkomsten upp till en månadsinkomst på och den påföljande perioden.29 För högre inkomster än dessa är maximal dagersättning per dag () och per dag därefter. I tabell 6.6 återges de förändringar som skett i arbetslöshetsförsäkringen bara . Ersättningsnivån har varit både och . Tabell 6.6 Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen Taket höjs till . Deltidsarbetslösa får endast ersättning . Taket höjs till . Ersättningsnivån sänks till . Taket höjs till . Ersättningsperiod för personer och för personer . Ersättningsnivån sänks till . Taket sänks till . Ersättningsnivån höjs till . Taket höjs till . Taket höjs till . oberoende av ålder. Deltagande i ALMP kvalificerar inte för akassa. Taket höjs ytterligare till per dag . Därefter per dag. Källa: AMS. vill skärpa inslaget av omställningsförsäkring i syfte att tydliggöra arbetslinjen och stimulera människor till att snabbt komma tillbaka till arbete. vill i nästa steg övergå till ett system där arbetsvillkoret upprätthålls mer effektivt. Det kan ske genom att den arbetssökande får redovisa att minst två anställningar sökts för arbetsförmedlingen. kan det kravet förstärkas till att minst fyra ansökningar ska redovisas för arbetsförmedlingen . Arbetsförmedlingen bör också få möjligheter att skärpa kravet på sökaktivitet om man bedömer att den lokala arbetsmarknaden har tillräckligt med arbetstillfällen. Om den arbetssökande inte kan redovisa att hon/han sökt arbeten reduceras ersättningen med en ersättningsdag. Det är också självklart att arbetsförmedlingen och akassorna får en legal rätt att kräva att den arbetssökande klart redovisar sina sökaktiviteter. I dagens system har den arbetssökande rätt att begränsa sitt sökande till de yrkesområden som hon/han har utbildning för eller erfarenhet från och till ett geografiskt begränsat område. skulle vilja skärpa dessa krav. Om det inte finns några lämpliga lediga arbeten på den lokala arbetsmarknaden bör ett utvidgat sökområde tillämpas omgående. I samtliga handlingsplaner bör ett utvidgat sökområde som gäller definieras. är det också rimligt att hela arbetsmarknaden utgör sökområdet. Det är också rimligt att den som erhåller arbetslöshetsersättning alltid ska kunna styrka att hon/han står till arbetsmarknadens förfogande. Det innebär att semester eller andra aktiviteter som inte är förenliga med aktivt arbetssökande också kan utgöra grund för att ersättningen reduceras med en ersättningsdag. Det är självklart att arbetsförmedlingen ska ha rätt att kräva en redovisning av att den arbetssökande står till förfogande under alla ersättningsdagar. Ersättningen ska kunna återkrävas om en sådan redovisning inte kan göras. Arbete är alltid bättre än arbetslöshet. Mot den bakgrunden anser att det ska vara möjligt att delvis förvärvsarbeta och att detta ska kunna tillgodoräknas om det höjer den ersättningsgrundande inkomsten. I dagens system straffas inte sällan den arbetslöse som tar kortare jobb genom att ersättningen i akassan sänks. Om dessa förslag på kontrollområdet genomförs kommer de arbetssökande att behöva vara mer flexibla i sitt jobbsökande, som arbetsförmedlingen kommer att behöva sätta in mer resurser för att stötta de arbetssökande och coacha dem ända fram till ett nytt arbete. säger därför ja till de satsningar som regeringen gör på . kommer i det vidare arbetet att pröva behovet att föreslå ytterligare åtgärder för att säkra att arbetsvillkoret upprätthålls. Vår samlade bedömning är att förslagen att skärpa arbetsvillkoret kommer att minska kostnaderna för arbetslöshetsersättning och aktivitetsersättning med ca 1miljard kronor 2007 och 1miljard kronor 2008. Arbetslinjen ska gälla. Det är därför viktigt att reglerna som kvalificerar för arbetslöshetsersättning är inriktade på att stärka arbetslinjen. Det är tillräckligt att arbeta () för att få ersättning enligt arbetsvillkoret. Att inte ens halvtidsarbete krävs för att kvalificera sig till försäkringen anser allianspartierna är att ställa kraven för lågt. En omställningsförsäkring ska underlätta övergången mellan ett arbete och ett annat. Kvalifikationskraven i försäkringen måste träffa rätt målgrupp, dvs. dem som blir arbetslösa för att de har haft ett arbete. I dagens system har alla som fyllt och avslutat en utbildning på gymnasienivå eller längre rätt till grundbeloppet i försäkringen enligt det s.k. studerandevillkoret utan att de först behöver arbeta. Detta är inte rimligt. Endast arbete ska kvalificera till akassa. Det är slutligen möjligt att ha rätten till arbetslöshetsersättning vilande under s.k. överhoppningsbar tid på grund av studier, värnplikt, sjukdom, föräldraledighet. Det är naturligt att människor ska kunna göra ett avbrott i arbetslivet för att utbilda sig eller vara föräldralediga och kunna behålla sina intjänade rättigheter men frågan är för hur . Det ska naturligtvis också gå att vara sjuk och behålla sin akassa. anser emellertid att är en och föreslår en sänkning till . 6.3.3Finansiering av arbetslöshetsförsäkringen påverkar beteenden Det är av betydelse för incitamenten hur arbetslöshetsförsäkringen är finansierad. På marginalen är den statliga subventionen av arbetslöshetsförsäkringen i dagens system. Detta innebär att vare sig arbetsgivare, löntagarkollektivet eller enskilda individer behöver finansiera kostnaderna för en högre arbetslöshet. I förlängningen betyder detta att arbetsmarknadens parter inte behöver ta hänsyn till hur sysselsättningen påverkas av resultatet i deras löneförhandlingar. Om en högre grad av försäkringsmässighet i stället etableras kommer arbetslösheten att bli lägre.30 Eftersom arbetslöshetsförsäkringen finansieras skattevägen drabbas hela skattebetalarkollektivet om arbetslösheten ökar. Förbund, eller verksamheter, med låg arbetslöshetsrisk subventionerar därmed förbund, eller verksamheter, med en hög arbetslöshetsrisk. Hög arbetslöshet i en sektor borde rimligen leda till en överflyttning av arbetskraft till en sektor med högre efterfrågan och lägre arbetslöshet. Dagens system motverkar den nödvändiga strukturomvandlingen, vilket är en förklaring till att rörligheten på den svenska arbetsmarknaden är låg. I förlängningen betyder det att den långsiktiga jämviktsarbetslösheten blir högre. Ett sätt att öka försäkringsmässigheten i arbetslöshetsförsäkringen och därmed stimulera sysselsättningen är att minska graden av statlig subventionering i akassan. En högre grad av självfinansiering än gör att risken för överutnyttjande av försäkringen blir lägre. En fördel med denna modell är att de parter som förhandlar fram löner och anställningsvillkor konfronteras med kostnaderna för arbetslösheten till skillnad mot dagens system. Genom att sänka den statliga subventionen i arbetslöshetsförsäkringen kommer arbetslöshetskassorna att bli tvungna att effektivisera organisationen och se över hur försäkringsmässighet i verksamheten bäst kan nås. A-kassorna kommer också att behöva höja medlemsavgifterna. Enligt forskningen har differentierade medlemsavgifter störst effekt på sysselsättningen, eftersom det då finns en direkt koppling mellan resultatet av löneförhandlingarna och avgifterna till försäkringen. Det innebär att arbetslösheten i respektive akassa avgör med hur mycket avgifterna måste höjas. I diagrammet nedan, som baseras på beräkningar gjorda av , återges hur mycket medlemsavgifterna i varje akassa behöver öka för att täcka det totala finansieringsbehovet år 2006.31 Diagram 6.6 Ökning i månadsavgiften per kassamedlem vid en ökad egenfinansiering på Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, . Vissa akassor med hög arbetslöshet kan komma att behöva höja medlemsavgifterna orimligt mycket, som t.ex. Alfa-kassan i dagens system. För att förhindra att den enskildes kostnader för arbetslöshetsförsäkringen blir alltför höga föreslår att ett tak på införs för avgiftshöjningen. Vi anser också att det är rimligt att arbetslösa befrias från att betala medlemsavgift. vill säkerställa att alla som befinner sig på arbetsmarknaden får del av det ekonomiska skyddsnätet och föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk. Detta innebär att alla förvärvsarbetande får välja vilken akassa de vill tillhöra. Genom att akassan blir obligatorisk kommer antalet medlemmar att öka väsentligt såväl i de akassor som är knutna till fackföreningar eller intresseorganisationer som i den helt fristående Alfa-kassan.32 En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring skulle först och främst gälla personer som tillhör arbetskraften, men som inte är anslutna till en arbetslöshetskassa. var det ca 4,5miljoner personer i arbetskraften medan ca 3,8miljoner var medlemmar i en akassa enligt statistik från . Det innebär att ca 700000 personer i arbetskraften stod utanför a-kassan. Om dessa skulle bli arbetslösa innebär dagens system att de får grundbeloppet på per dag eller . Skillnaden vid ett obligatorium blir att dessa personer får en inkomstrelaterad ersättning om de uppfyller arbetsvillkoret. Många som valt att stå utanför a-kassan kan förmodas ha ett arbete och göra bedömningen att de har en låg arbetslöshetsrisk. Andra kan av ideologiska skäl ha valt att stå utanför och av olika skäl inte ansökt om att bli ansluten till Alfa-kassan. Ytterligare en grupp är de som inte kvalificerar sig för någon arbetslöshetsersättning till följd av att de inte har uppfyllt arbetsvillkoret ännu och därför inte vill betala någon avgift till arbetslöshetskassan. Det bör noteras att det var ca 90000 personer som enbart fick grundbeloppet . En del av dessa är studenter som uppfyller studerandevillkoret men inte uppfyller arbetsvillkoret. För studenter gäller att de kan få ersättning trots att de inte arbetat. Andra kan ha blivit arbetslösa och uppfylla arbetsvillkoret men inte ha varit medlemmar i en a-kassa 12 månader före arbetslösheten. 6.4Ersättning, villkor och kontroll i socialförsäkringarna Oförändrat tak i sjukförsäkringen motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Förslaget förbättrar det finansiella sparandet med 0,8 miljarder . Den höga frånvaron i , i kombination med den demografiska utvecklingen framöver, kommer att sätta alla befintliga försäkringssystem under betydande press. Att öka sysselsättningen för att möta detta utgör den kanske största utmaningen för svensk ekonomi. Därför satsar vi på att göra det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att arbeta inte på att göra det mer lönsamt för höginkomsttagare att vara sjukskrivna. var 227000 personer sjukskrivna. Enligt enkätundersökning anser av de sjukskrivna själva att de skulle kunna arbeta, åtminstone deltid. Det måste anses som ett socialförsäkringspolitiskt misslyckande att mer än hälften av dem som befinner sig i sjukförsäkringssystemet egentligen inte hör hemma där. Som nämnts tidigare finns det breda forskningsresultat som visar att sänkt ersättning i sjukförsäkringen och förtidspensionen leder till minskad frånvaro. Även ökad kontroll skulle sannolikt ha effekt på frånvaron, även om forskningen inte är lika omfattande på detta område. Ändrad inkomstgrund i sjukförsäkringen föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. föreslår att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare ska beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. kommer därtill att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget ska förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. Många långtidssjukskrivningar börjar med upprepade korta sjukskrivningar. Det är därför viktigt att arbetsgivarna får möjlighet att kontrollera missbruk av sjukskrivningsmöjligheten. har många arbetsgivare genom kollektivavtal möjlighet att kräva sjukintyg från första sjukdagen. Från och med den åttonde sjukdagen krävs sjukintyg enligt lagen. Vi vill ge arbetsgivarna en lagstadgad rätt att kräva sjukintyg redan från första sjukdagen. Denna rätt kommer sannolikt att användas endast i fall där man misstänker att det inte är sjukdom utan andra personliga problem som är anledning till frånvaron. I kom överens om att åtgärder som en andra karensdag eller sänkt ersättning i sjukförsäkringen kan komma att aktualiseras efter ett regeringsskifte. Mot bakgrund av att sänkta ersättningar dämpar sjukskrivningarna föreslår vi moderater att en andra karensdag införs och att ersättningen i sjukförsäkringen sänks från för den som varit sjukskriven det andra budgetåret efter ett regeringsskifte. anser att är en rimlig självrisk att bära för den som ibland är korttidssjuk och har en arbetsinkomst och därmed kan tillgodogöra sig alliansens jobbavdrag. Med våra satsningar på vård och rehabilitering ska man ha hunnit får vård och rehabilitering och förhoppningsvis även ha hunnit återkomma till jobbet . Statistik från visar att om man inte har kommit tillbaka till arbetet är sannolikhet liten att man någonsin gör det. I stort sett varje åtgärd som ökar sannolikheten att komma tillbaka måste därför anses vara motiverad. En sänkning av ersättningen från skulle bidra till att fler kommer tillbaka till arbetet innan det är . anser att en försäkringsläkare alltid ska granska sjukintyget och göra en bedömning av arbetsförmågan när tar över ansvaret från arbetsgivaren. Det kan ske mer eller mindre grundligt beroende på diagnosen. För oklara diagnoser bör granskningen vara grundligare. Vi moderater förordar för vår del att en mer ingående granskning av arbetsförmågan görs efter sex månaders sjukfrånvaro. Vid denna granskning kan ta ställning till om den enskilde har arbetsförmåga. Om personen är under behandling eller rehabilitering eller kan antas återfå sin arbetsförmåga och återgå till sin anställning , stannar personen kvar i sjukförsäkringen, dock med en ersättning på 70procent 2007 och framåt. Om vederbörande bedöms ha en kvarstående arbetsförmåga men inte möjligheter att återgå till den tidigare anställningen, bör personen föras över till akassan. Vi moderater har även förslag för att öka kontrollen av rena bedrägerier. Regeringens tidsbegränsade satsning på 300 akademiker som ska undersöka eventuella socialförsäkringsbedrägerier kommer med nuvarande organisation sannolikt inte att få någon större effekt för antalet misstänkta fall av bedrägerier som leder till åtal och fällande dom eftersom polisen inte har resurser att utreda fallen. föreslår att regeringens satsning dels byggs ut till att gälla också 2008, dels kombineras med att och får ett ökat undersökningsansvar. Innebörden av det utökade undersökningsansvaret är att dessa myndigheter ska göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare. Åklagaren får sedan vända sig direkt till och om det behövs kompletterande undersökningar och liksom tidigare till polisen om personer behöver kallas till förhör eller andra tvångsåtgärder måste vidtas. Denna modell tillämpas på försök i . Vi föreslår även att och får utökade möjligheter att samköra sina register och att detta görs rutinmässigt innan pengarna betalas ut. föreslår att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) ska vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006 anser att tiden man har arbetat måste få större betydelse för ålderspensionen. Vi menar därför att reglerna för att beräkna ålderspension, som är mer generösa än i sjukförsäkringen, är för generösa i förtidspensionen. föreslår därför att reglerna i förtidspensionen ska samordnas med dem i sjukförsäkringen. Det innebär att av den inkomst som förtidspensionen beräknas på ska vara pensionsgrundande. Det innebär att den som har inkomstbaserad förtidspension kommer att få lägre ålderspension. Liksom tidigare finns dock en undre gräns i ålderspensionen i form av en garantipension. För den som har förtidspension på garantinivå innebär förslaget ingen förändring jämfört med när man blir ålderspensionär. Minskningen av sjukskrivningarna beror framför allt på att de sjukskrivna har förtidspensionerats. var 553000 personer förtidspensionerade i . Av dessa hade 70000 förtidspensionerats . Detta motsvarar i stort sett befolkningstillskottet i arbetsför ålder, dvs. regeringen förtidspensionerar bort en hel årskull . De sammanlagda utgifterna för sjukskrivningarna och förtidspensionerna beräknas enligt regeringen öka . En sådan utveckling kan vi inte acceptera. Att stärka incitamenten och möjligheterna för förtidspensionerade att återvända till arbetslivet är nödvändigt, både ur ett mänskligt och ur ett ekonomiskt perspektiv. Sänkta ersättningar har en tydlig effekt på utnyttjandet av förtidspensionen.33 Vi moderater föreslår därför att ersättningen i förtidspensionen sänks från av antagandeinkomsten . Beslut om förtidspension tas av socialförsäkringsnämnder i vilka förtroendevalda från de olika partierna ingår. Det är en ordning som sannolikt bidragit till att tillämpningen av reglerna skiljer sig åt mellan olika regioner. Beslut om förtidspension bör tas av tjänstemän med ansvar att följa lagen. föreslår därför att socialförsäkringsnämnderna avskaffas och att beslut om förtidspension i stället tas på tjänstemannanivå. föreslår att möjligheten att ha ett uppdrag eller näringsverksamhet som tar 1/8 av en vanlig arbetstid och ändå ha kvar sin förtidspension tas bort. Regeln har kommit till för att man inte ska behöva avsäga sig ett mindre uppdrag vid sidan av arbetet om man blir förtidspensionär. Kontrollproblemen är emellertid betydande. Regeln har även kommit att utnyttjas för rena försäkringsbedrägerier där en person uppbär hel förtidspension och har en näringsverksamhet som denne påstår inte tar mer tid än att sköta, men som i verkligheten kan innebära ett heltidsjobb. Vi anser att man antingen ska få avsäga sig sitt uppdrag och avveckla sin näringsverksamhet om man inte har någon arbetsförmåga eller gå ned till 3/4 förtidspension om man vill behålla uppdraget/verksamheten. vill särskilt värna de sämst ställda pensionärerna. Vi accepterar därför regeringens höjning av taket i bostadstillägget för ålderspensionärerna. Därutöver föreslår vi att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer höjs med 0,068 prisbasbelopp. Det betyder att den skäliga levnadsnivån höjs med för såväl förtids- som ålderspensionärer och att en pensionär som är berättigad till särskilt bostadstillägg därmed får behålla mer efter det att hyran är betald. politik innebär en kraftfull stimulans för den enskilde att gå från bidragsförsörjning till arbete. Vår politik för fler i arbete bygger på att det ska löna sig att arbeta, men också på att det ska bli enklare att anställa. Det är viktigt att det inte bara lönar sig för människor att söka arbete, utan också att det lönar sig för företag att anställa. Att anställa innebär för ett företag både ett ansvarstagande och ett risktagande. Eftersom företagaren inte vet med säkerhet vid anställningstillfället om den anställde kommer att kunna prestera det som förväntas, kan hon/han besluta sig för att inte ta denna risk om kostnaden att anställa är för hög. Det är därför viktigt att göra det enklare att anställa. Det handlar om att sänka skattekostnaderna för att anställa, men också om att minska trösklarna för företagare att anställa. Detta kan ske utan att lönerna eller hushållens inkomster efter skatt minskar genom att skattekilarna, dvs. skillnaden mellan vad arbetsgivaren betalar och vad den anställde får ut efter skatt, reduceras. Därigenom är vårt jobbavdrag det kraftfullaste verktyget även för att öka företags möjligheter att anställa. Mot bakgrund av det kraftigt ökade utbud av arbetskraft som kombinationen av sänkta inkomstskatter och stramare bidrag ger upphov till, finns dock skäl att göra ytterligare insatser för att ge företag en stimulans att anställa fler. föreslår, tillsammans med övriga partier i , att arbetsgivaravgifterna sänks för företag som nyanställer. Vi föreslår dessutom genom nystartsjobben en särskild stimulans för företag som anställer personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Skattekilarna är särskilt bekymmersamma inom vissa sektorer av ekonomin. Detta gäller hushållsnära tjänster. Kostnaden för hushåll att köpa tjänster där arbetsinnehållet är stort blir ofta orimlig, om personer som utför dessa tjänster ska kunna få en anständig lön.