ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K436 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa skilda valdagar för riksdagsval och region-, landstings- och kommunalval. har gemensam valdag för riksdag och kommuner . Förändringarna för landstingen och primärkommunerna har varit mycket stora. Ansvaret har successivt ökat, åtagandet har blivit alltmer omfattande. Kommunerna har blivit välfärdens utförare och garanter. och in har dock de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna och landstingen att vara välfärdens upprätthållare och verkstad blivit alltmer begränsade. Trots sin betydelse för människors levnadsvillkor har kommunalvalen i både kommun och landsting tenderat att komma i skymundan för riksdagsvalen och rikspolitikernas exponering i tv, radio och tidningar. Ett sätt att få större tyngd i och större uppmärksamhet på medborgarnas vardagsnära frågor är att införa skilda valdagar, för region-, landstings- och kommunval och för riksdagsval. Skilda valdagar skulle stimulera medborgarna att ta större del i den lokala demokratiska processen. Vi är övertygade om att en särskild valdag för kommunerna även skulle medverka till att det kommunala självstyret stärks genom att de många begränsningarna i självstyret skulle tydliggöras. Det finns en berättigad oro för att klyftan mellan valda och väljare ökar. Ett sätt att motverka den klyftan är att ge de lokala och regionala valen en egen dag.
mot · GT02K440 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga öppnande . Det är dags att tidigarelägga tidpunkten för öppnande . En sådan förändring skulle framför allt innebära ett flertal förbättringar för ledamöternas arbetssituation. Höstens arbete kan då utföras under en längre och mindre stressad tid. Plenifria veckor ger möjlighet för resor, studier och arbetsplatsbesök och kan med fördel planeras in utan att riksdagsarbetet blir försenat. Genom att tidigarelägga tidpunkten för öppnande förlängs därmed riksdagsåret. öppnas vid en särskild sammankomst i kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar öppnat och statsministern avger regeringsförklaringen om inte regeringsskifte pågår. Det högtidliga öppnandet av är starskottet för ett nytt och ofta hektiskt riksdagsår. Inte sällan förekommer resor både inom landet och utomlands i en ledamots vardag. Förutom att delta i utredningar, kommittéer, utskottsmöten och arbetsplenum är en viktig del av uppdraget att hålla kontakten med människor på hemmaplan, delta i studie- och arbetsplatsbesök, besöka fackliga avdelningar, organisationer och det lokala och regionala föreningslivet m.m. I dessa sammanhang ger ibland människor uttryck för uppfattningar om att vi riksdagsledamöter är lediga från det att avslutas och fram till öppnande . Så är förvisso inte fallet, men bara det faktum att betraktas som ett sommarlov innebär att förtroendet för de folkvalda undermineras. Genom att tidigarelägga tidpunkten för öppnande skulle denna kritik mildras. Men framför allt skulle ett tidigareläggande av öppnande innebära mer tid för varje ärende och mer debatt inför varje beslut, förutom de förbättringar av ledamöternas arbetssituation som redan nämnts ovan.
mot · GT02K463 · 2005-09-30 00:00:00 — beslutar att partierna har fri nomineringsrätt till utskott i enlighet med vad som anförs i motionen. har en diskussion förts bland talmän om formerna för det nordiska samarbetet. Många av talmännens synpunkter har varit bra och också inneburit att gått dem till mötes. Dialogen har utvecklat det nordiska samarbetet. Däremot har en av talmännens önskemål upprört känslorna på ett negativt sätt. Talmännen önskar en starkare personknytning mellan utskott och de nationella utskotten. Konsekvensen av detta kommer att innebära att de olika partierna i sina nomineringsförfaranden kommer att begränsas till att nominera endast parlamentsledamöter från de utskott där man finner en överensstämmelse med utskott och de nationella utskotten. Detta är en stark begränsning av partiernas fria nomineringsrätt som inte får ske. Det måste även fortsättningsvis få vara upp till partierna att avgöra vilka parlamentsledamöter som skall företräda medborgarna i och i vilket utskott de skall ha sitt uppdrag.
mot · GT02K464 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning tillsätts för att se över valsystemet i syfte att införa strikt proportionalitet i valen till kommun- och . är en demokrati där ledamöterna i riksdag väljs enligt ett proportionellt valsystem. För att möjliggöra proportionalitet finns 39 utjämningsmandat av totalt 349 platser i riksdag. I kommuner och landsting finns dock inte några utjämningsmandat, vilket kan få märkliga, rent av odemokratiska konsekvenser. I flera kommuner och landsting har den sittande majoriteten färre antal röster än oppositionen men kan ändå få fler mandat på grund av valkretsindelningen. I kommun exempelvis finns tre valkretsar i valet till kommunfullmäktige. Det kan få innebörden att om ett parti är väldigt starkt i en av kretsarna men på gränsen att få ett mandat i en annan krets får partiet färre mandat än vad kommuninvånarna totalt sett gett uttryck för. Skulle samma system tillämpas till skulle de mindre partierna ha betydligt färre mandat än vad de nu har och därmed inte vara representerade i den grad som väljarna önskat. Det finns två sätt att komma till rätta med den orättvisa som kan komma att uppstå i olika fullmäktigeförsamlingar runtom i landet. Det ena är att ta bort valkretsindelningen och göra hela kommunen och landstingskommunen till en enda valkrets. På så sätt skulle proportionalitet uppnås. Nackdelen är då att den geografiska spridningen skulle riskera att minska. En annan modell är att införa utjämningsmandat i kommuner och landsting på samma sätt som finns i . Då skulle partier som i en valkrets ligger på gränsen till att få ett mandat men som inte har tillräckligt med röster kunna ta sig in på utjämningsmandat. Jag vill därför att en utredning tillsätts för att komma med förslag på hur ett strikt proportionellt valsystem skulle kunna införas i valen till kommun- och .
mot · GT02K465 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka integritetsskyddet för hyresgäster i allmännyttan. Oavsett om människor bor i allmännyttan eller hos privata fastighetsägare bör de ha ett lika starkt skydd för sin integritet. har allmännyttans hyresgäster ett svagare skydd eftersom uppgifter om hyresgäster i handlingar hos de allmännyttiga företagen, till skillnad från liknande uppgifter hos de privata fastighetsägarna, normalt är offentliga. Uppgifterna kan visserligen skyddas av en bestämmelse i sekretesslagen, men rättsfall har visat att sekretessen inte är tillräckligt stark för att fullvärdigt kunna värna hyresgästernas personliga förhållanden. Det kommunala bostadsföretaget i har varit tvungen att lämna ut sina hyresgästers namn, adress och personnummer till en journalist genom en dom i kammarrätten. I har en lista på boende som har lämnat en skrivelse om en störande hyresgäst fått sina namn utlämnade efter en dom i kammarrätten . Det senare omöjliggör ett förtroendefullt samarbete mellan hyresgäster och hyresvärd om den som upplevs som störande eller hotfull. Offentlighetsprincipen handlar om att all offentlig maktutövning ska vara öppen för granskning av allmänheten. Denna princip måste värnas, men det får inte bli på enskilda individers bekostnad. Hyresgästerna har det svagaste skyddet i sekretesslagen. Skyddet borde höjas till att uppgifter i handlingar ska lämnas ut endast om det kan antas att den enskilde inte lider men om uppgiften röjs. Hyresgäster i allmännyttan har sämre skydd än hyresgäster hos privata fastighetsvärdar detta utan någon genomtänkt motivering.
mot · GT02K471 · 2005-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge det kommunala självstyret ett reellt innehåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett obligatoriskt samråd krävs före avlämnande av vårpropositionen och statsbudgeten. I dagens politiska system styrs mycket av den kommunala vardagen från beslut i . Det gäller såväl ekonomiskt som direkt sakpolitiskt. är petigheten så framträdande att det kommunala självstyret sätts helt ur spel. Förhållandet är olyckligt och uppvisar ett tydligt misstroende mot folkvalda i andra församlingar. Dagens system uppvisar ett uppifrånperspektiv som måste förändras så att begreppet självstyre får ett reellt innehåll. Utifrån dessa riktlinjer bör riksdag och regering verka. Detta bör ges regeringen till känna. Dagens budgetsystem berör kommuner och landsting på ett framträdande sätt. Delaktigheten vid såväl budgettillfälle som vårproposition, är dålig och dialogen obefintlig. Utifrån ett demokratiskt perspektiv är förhållandet beklämmande. Det är inte rimligt att kommunala företrädare med spänning ska vänta på signaler från statsmakten och efter givna signaler, alltför ofta, snabbt omstrukturera sin verksamhet för att erhålla behövliga statsbidrag. Möjligheten att långsiktigt planera den kommunala ekonomin undermineras därmed. Då målet är att återinföra det kommunala självstyret dröjer, bör en övergångslösning skapas i form av ett obligatoriskt samråd mellan regering och införas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Kr201 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hotellverksamhet. Det har framkommit att driver hotellverksamhet. Det kan knappast vara rätt att de anslag som staten ger till skall användas till hotellverksamhet. Det är också förkastligt från konkurrenssynpunkt. Orolig blir jag då jag läser att ansvariga säger att det inte är några fel att driva hotell. Jag hoppas att hotellverksamheten upphör annars bör staten dra in sina anslag. Det finns andra som är bättre lämpade att sköta hotellverksamhet. bör syssla med det man är satt till att syssla med.
mot · GT02Kr203 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppbyggnaden av ett nationellt arkiv för folklig dans, lokaliserat till Folkmusikens hus i . har föreslagit, i projektform, en uppbyggnad av ett nationellt arkiv för folklig dans, lokaliserat till Folkmusikens hus i . Syftet med projektet är att rädda ett ovärderligt arkivmaterial och en betydelsefull del av vår kulturhistoria undan förstörelse att bidra till ökad kunskap och intresse för folklig dans som kulturhistoria, levande tradition och grund för konstnärligt, sceniskt utvecklingsarbete att lägga den institutionella grunden för ett permanent arkiv för folklig dans i . Långsiktigt vill man uppnå en ökad förståelse för dansens betydelse i samhället, stärka möjligheter till forskning, utbildning och konstnärligt utvecklingsarbete samt skapa nya möjligheter till samverkan. Vi anser det mycket angeläget att regeringen, på lämpligt sätt, agerar för och stöder uppbyggnaden av ett nationellt arkiv för folklig dans och att det lokaliseras till Folkmusikens hus i . är ett turistlän och folkdansen har sitt hjärta i länet. I finns en omfattande dansverksamhet med två dansfestivaler, fem gymnasier med dansestetisk inriktning, eftergymnasial, statlig utbildning i dans med scenisk/folklig inriktning, en folkhögskola med folkdansutbildning m.m. Utöver det beskrivna omfattande nationella behovet är ett dansarkiv också mycket viktigt för såväl länets utövare inom området som attraktivitet. Folkmusikens hus i har dessutom stor kompetens inom området och ett engagemang som ger ett dansarkiv bästa tänkbara förutsättningar att lyckas.
mot · GT02Kr204 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . utgör en vital del av och förbindelserna mellan och är mycket goda. Många arrangemang och projekt planeras i gott samförstånd mellan de båda länderna. Städerna , , , och har stora möjligheter att erbjuda logi och kost för många människor, och i dessa städer finns även stora anläggningar för publika evenemang. Politiker och näringsfolk på båda sidor sundet är ense om att det finns goda möjligheter att genomföra exempelvis stora gemensamma idrottsarrangemang. Ett sådant exempel är . Därför är det önskvärt att och regeringar tillsammans med städer undersöker möjligheterna att åstadkomma en gemensam ansökan om att få arrangera i .
mot · GT02Kr205 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett speciellt nationellt uppdrag för i . Textilindustrin utgör grunden i uppbyggnaden av det industriella samhället i . I denna närings utveckling åskådliggörs såväl innovationer som företagande och samhällets olika institutioners uppbyggnad. och är en unik miljö med sitt välbevarade kulturarv kombinerat med en levande textilindustri och en framträdande utbildningsinstitution i form av den textila högskolan i . har under en lång följd av år satsat betydande resurser för att i samverkan med andra aktörer, såsom Textilhögskolan, dokumentera och visa utvecklingen inom näringen från det fysiska kulturarvet fram till dagens mode och design. sluter ett regionalt avtal med där industrisamhällets kulturarv kommer att vara en viktig del av uppdraget. Museet kommer också enligt uppgift att aktivt arbeta inom det industrihistoriska nätverket inom regionen. Man har också förklarat sig villig att utveckla samarbetet mellan arkiv, bibliotek och museer och att stödja lokala initiativ som den redan genomförda etnologiska dokumentationen av den finska invandringen till den svenska textilindustrin . Museet är berett att utveckla sin verksamhet till att bli en ledande aktör inom när det gäller att dokumentera och förmedla textilindustrins olika verksamhetsgrenar. Här kommer även omvandlingen av näringen mot tekniskt avancerade produkter och frågor kring form och design att dokumenteras. Genom ett nationellt uppdrag kan museet även aktivt medverka i uppbyggnaden av ett textilt designcentrum i regionen. Det är väl motiverat och klokt att ge ett speciellt nationellt uppdrag där frågorna kring dokumentation och förmedling av det industriella kulturarvet sätts i fokus genom textilindustrins utveckling.
mot · GT02Kr206 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en bra och bred folkbildningsverksamhet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden i . De och folkbildningen har haft en central betydelse för uppbyggnaden av den svenska demokratin. Folkbildningen har fungerat som kunskapsförmedlare och skola för demokratiska umgängesformer . Studieförbunden har framgångsrikt anpassat sig till de stora samhällsförändringar som har skett under denna långa tid. Den bärande tanken för studieförbunden i är kunskap som medel för ett bättre liv, inte i huvudsak kunskap som kvalifikation. Allmänbildning och breda omvärldskunskaper motverkar fundamentalism och rasism och kunskapen i sig blir en livsinvestering. Studieförbunden värnar aktivt kulturarvet i vårt land och behovet av just denna typ av verksamhet ökar ständigt. Studieförbunden arbetar också med integrationsfrågor, där kulturen som invandrare för med sig får sin givna plats i vårt lands kulturella smältdegel. Studieförbunden är en av de största och viktigaste arrangörerna av kulturarrangemang utanför storstadsområdena, och det är mycket tack vare studieförbunden som det finns ett aktivt och levande kulturliv i små och medelstora kommuner. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på traditionell folkbildning som att arrangera studiecirklar i konsthantverk, språk, datakunskap och mycket mera. I deltar mellan 50000 och 100000 människor i denna verksamhet . I genomför studieförbunden ca 35000 kulturaktiviteter med ca 1,5miljoner deltagare. Studieförbunden arbetar med enskilda och grupper av människor som har behov av ett särskilt stöd. Det gäller fysiskt och psykiskt handikappade, invandrare och andra minoritetsgrupper. Genom studieförbunden kan människors intresse förädlas till kunskap, glädje och stor nytta för både individ och samhälle. En del av studieförbundens verksamhet finansieras med offentligt stöd från stat, landsting och kommun. Stödet har minskat och karaktären har förändrats. Den största förändringen är den drastiska minskningen av stödet från kommunerna och den stora skillnad i ekonomiskt stöd som finns mellan kommunerna. Bidragen synes för många kommuner ha blivit en budgetregulator vilket i sin tur kraftigt har minskat studieförbundens fysiska närvaro i kommunerna. Detta förhållande påverkar också studieförbundens förmåga att verka och utvecklas totalt sett. Jag anser att en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden är nödvändig.
mot · GT02Kr207 · 2005-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om två regionala mötesplatser för design i . Frågor som rör design, mode, arkitektur och formgivning har växt sig allt starkare i samhällsdebatten och anges ofta som en nyckelfaktor för tillväxt och utveckling lokalt, regionalt och nationellt. Som exempel kan nämnas att export av textil- och modeprodukter uppgick till , vilket är i paritet med exporten av drycker, järnmalm och musik. Försäljning av kläder på den svenska marknaden uppgår till ca . Regeringen har tidigare pekat på att dessa områden skall stärkas och breddas. Det är nu dags att gå från ord till handling. Man har också pekat på vikten av att stärka intresset inom hela utbildningsområdet, inte minst till barn och ungdom. I finns en genuin och långvarig tradition inom samtliga nämnda områden. i har ett särskilt ansvar för att bygga upp och fördjupa nätverk inom designområdet. Svensk Form har uppdrag att ta fram ett nationellt program för design som motor för utveckling där en del syftar till kunskapsspridning genom olika regionala mötesplatser. delar ambitionerna att öka intresset för designfrågor med en bas inom näringslivet och kultursektorn. har också arbetat fram ett förslag till en regional mötesplats, Textil. Verksamheten där skall ske utifrån det textila arvet, med en helhetssyn på form och design i harmoni med hållbar tillväxt. Det är därför viktigt att resurser tillförs så att man kan bygga upp två regionala mötesplatser i västra , med bas hos i och i , där man dels skildrar det breda designperspektivet, dels stärker den unika roll som textil har i landet.
mot · GT02Kr208 · 2005-09-15 00:00:00 — beslutar att upphäva förbudet mot professionell boxning i enlighet med vad som anförs i motionen. Förbudet mot professionell boxning är nu drygt 30år gammalt. Det har diskuterats och ifrågasatts under hela förbudsperioden. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av regelsystem och medicinska kontroller som borde komma proffsboxningen till del. Förbudet mot att utöva sporten professionellt, i då de flesta idrotter har en yrkesmässig sida, har mist sin aktualitet och legitimitet. En statlig utredning har visat en positiv inställning till att häva förbudet. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande den 1januari 1970. Dessa boxare verkar ofta framgångsrikt runt om i världen. I är det dock olagligt för dessa unga människor att utöva sin sport yrkesmässigt. Vi är i stort sett ensamma i världen om förbudet. Det är hög tid att återigen tillåta professionell boxning i .
mot · GT02Kr211 · 2005-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kyrkoantikvariska ersättningen. ekonomi är till stor del beroende av antalet medlemmar. har kyrkan förlorat en halv miljon medlemmar. Detta medför att kyrkans möjligheter att bedriva verksamhet försämrats och även att underhållet av kyrkobyggnaderna försvårats. är därför ett hotat kulturarv. I kulturminneslagen är det reglerat att staten betalar ut viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga byggnaderna. Denna ersättning utgår . Vad som händer efter detta årtal är ännu inte beslutat. Underhållet av byggnader ställer till stora problem för pastoraten och därför är det rimligt att nu höja den kyrkoantikvariska ersättningen och att ge besked om vad som kommer att hända med ersättningen efter 2009. Våra kyrkor är en viktig del av kulturhistoria och bör bevars på bästa sätt.
mot · GT02Kr212 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till talböcker. Att ha tillgång till aktuell litteratur både för studier och för avkoppling är en viktig rättighet som tyvärr inte gäller för dem med synskador och lässvårigheter. Talböcker finns men i alltför liten omfattning. Att vidta olika åtgärder för att öka tillgängligheten till litteratur är viktigt. I målen för handikappolitiken anges att samhället skall utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. I finns mer än 300 000 personer som har svårt att läsa tryckt text och som därmed har ett läshandikapp. Målsättningen för produktionen av talböcker är att den skall uppgå till av den årliga bokutgivningen i . görs alla talboksläsningar i ett digitalt format (). En talbok som är inläst i DAISY-format lagras på cd-rom och gör det möjligt för läsaren att förflytta sig mellan olika avsnitt i boken, att sätta egna bokmärken, skriva anteckningar i samband med texten och att markera textstycken. Utvecklingen inom informationstekniken går snabbt, och den digitala tekniken ger nya möjligheter att överföra böcker till syntetiskt tal. Detta innebär att texten läses upp med konstgjort tal och att inspelningen kan göras på ett enkelt och snabbt sätt. Därför är det rimligt att undersöka förutsättningarna för ett beslut med innebörden att all litteratur som ges ut i skall genom utgivarens försorg också läsas in som talbok med talsyntes. Först då garanteras tillgången till talböcker utan onödig väntetid.