mot · GS02Fi14 · 2005-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:100 ekonomiska vårproposition Varför märker svenska folket så lite av att det är högkonjunktur? Vårt svar är att det beror på systemfel i svensk ekonomi. Fakta belyser behovet av en ny politik: Den verkliga arbetslösheten är snarare än den officiella på , om man räknar in alla dem som är i AMS-åtgärder, jobbar mindre än de skulle vilja, är sjukskrivna eller förtidspensionerade trots att de skulle kunna arbeta, avskrivits från arbetsförmedlingen eller aldrig brytt sig om att anmäla sig till arbetsförmedlingen har inte avancerat i den internationella välståndsligan Vi har högst sjukfrånvaro i Staten går med underskott i då vi som nation borde samla i ladorna Det arbetas färre timmar i landet nu än 1994 i förhållande till befolkningen Antalet företagare är 12 000 lägre nu än 1994 Utflyttningen av företag fortsätter i snabb takt, både i form av ägande och ledningsfunkioner samt jobb i produktionen Skolans resultat har försämrats i då kunskap är viktigare . vill inom ramen för föra en annan politik. Fler jobb måste vara huvudmålet för en ny regering. Jobbpolitiken måste bestå av olika strategier eftersom vi behöver många olika typer av arbetstillfällen - från de mest avancerade och välavlönade, som annars riskerar att flyttas utomlands, till enklare uppgifter som passar som instegs- och övergångsjobb och som därmed ocksåär lägre betalda. måste sätta skattestopp - vi har redan världens högsta skatter. Skattehöjningar skapar fler problem än de löser. Särskilt viktigt är det att kommunerna, vars skatter främst betalas av låginkomsttagare, slutar att höja skatterna. behöver alltså inte skattehöjningar men däremot vissa strategiska skattesänkningar. Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare för att stimulera övergång från bidragstagande till arbete till en kostnad för det första steget av . Borttagande av värnskatten, vars införande dels var ett löftesbrott, dels hämmar tillväxten genom att duktiga människor med goda inkomster föredrar att bo i andra länder än i . Om alla småföretagare anställde en person till skulle den öppna arbetslösheten försvinna. Vi vill stimulera dem till det genom att slopa arbetsgivaravgiften (exkl. pensionsavgift) för en person per företag. De skatter som småföretagare betalar enligt de s.k. 3:12-reglerna måste sänkas för att stimulera människor att bli och förbli företagare. Om tiotusentals nya företag ska tillkomma och de befintliga växa är tillgången till riskkapital en nyckelfaktor. Vi föreslår fyra olika åtgärder på skattesidan: Avskaffande av förmögenhetsskatten, avskaffande av dubbelskatten på aktier, en möjlighet att föra över kapital från ett företag till ett annat, nystartat utan att beloppet beskattas och bättre möjligheter att avsätta vinstmedel i ett företag till framtida investeringar. I de två förstnämnda fallen finansierar vi i denna motion inledande steg. Kostnaden för förslagen i denna motion är . Nystartsjobb, som innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Vi föreslår också en särskild satsning för att unga människor ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Här ska nystartsjobb vara möjligt . Regelförenklingar för mindre företag. En ny energipolitik läggs fast i vilken avvecklingen av kärnkraften avbryts och möjligheterna att producera mer kärnkraftverk på de platser där kärnkraft redan produceras öppnas. Effektivare system för förmedling av arbeten genom att AMS i sin nuvarande form läggs ner och fler aktörer släpps in och ges möjlighet till att auktoriseras som arbetsförmedlingar. Integrationspolitiken reformeras - jobb istället för bidrag och satsning på språkutbildning. Radikala åtgärder för att minska sjukskrivningar och förtidspensioneringar: sammanslagning av vård och försäkringskassa i sex till tio vårdregioner, avskaffade köer till vård och rehabilitering, hårdare kontroll, tydligare sjukdomsbegrepp i lagstiftning och praxis etc. Offensiv för jämställdhet - bonus till mammor och pappor som delar på föräldraledigheten, flexiblare arbetstidsregler och större möjligheter att starta eget i traditionellt "kvinnliga" branscher som är monopoliserade - "startlag istället för stopplag". Statsfinanserna saneras - de nuvarande underskotten är ett hot mot framtida välfärd. Utgiftstaken ska hållas, statens finanser komma i balans och budgetens marginal vara tillräckligt stor för att kunna hantera verkligt oförutsedda händelser. förslag innebär att statsbudgeten förbättras med . har existerat och redan skapat ett nytt läge i svensk politik. Regeringsblocket är tillbakaträngt och en majoritet av folket tycks vilja se ett maktskifte. Arbetet i alliansens sex programgrupper är ännu bara halvvägs, men har ändå närmat de fyra partierna till varandra på flera områden. Alliansen agerade gemensamt i försvarsförhandlingarna , har presenterat en gemensam forskningspolitik och har tagit gemensamma initiativ på flera andra områden. De ekonomiska motioner som de fyra allianspartierna presenterar är inte identiska. Det har heller aldrig varit meningen. Eftersom det handlar om fyra olika partier finns åsiktsmässiga skillnader som kommer till uttryck i våra texter och förslag. Vissa skillnader kommer att kvarstå vid valet, vilket inte alls behöver hindra att allianspartierna efter ett segerval kan bilda en stark majoritetsregering. Men en jämförelse mellan motionerna visar att antalet gemensamma ståndpunkter är stort och att det på vissa områden finns en tydlig konvergens mot ökad samsyn. Den verkliga arbetslösheten i är . Antalet arbetade timmar har minskat kraftigt och ligger nu klart lägre än när Socialdemokraterna kom tillbaka till makten . Tar man hänsyn till sjukfrånvaron ligger den svenska sysselsättningen inte på , som regeringen säger, utan på . är var tionde svensk i arbetsför ålder förtidspensionerad. Arbetslösheten skapar stora sociala problem. Nästan alla människor vill ha en plats i arbetslivet och känna att de bidrar till samhället. Bristen på arbeten gör att segregationen fördjupas och en rad sociala problem förvärras. Att många går sysslolösa gör också att vi förlorar stora resurser. Om fler arbetade skulle samhället vara bättre och viktiga behov kunna fyllas. Tjänstutbudet skulle vara större, bostäderna fler och bättre, vården värdigare och möjligheterna till upplevelser rikare. Marginalerna i privatekonomin skulle vara större för de flesta. Fler jobb är det överordnade målet för den politik som presenteras i denna motion. Att klara det målet är inte lätt. Den nuvarande regeringen har inte klarat det. möter en stenhård konkurrens på den internationella marknaden, och många företag planerar att flytta produktion till andra länder. Höga skatter och inflexibel lönebildning har slagit ut den arbetsmarknad för mindre produktiva arbeten som skulle behövas för att minska bidragsberoendet och utanförskapet. De välavlönade jobb som skulle ha tillkommit om haft ett bättre företagsklimat lyser också med sin frånvaro. Genom att vi inte lockar till oss tillräckligt med utländska investeringar och produktion flyttar utomlands blir jobben färre än de skulle kunna vara. Det måste bli mer lönande att arbeta. Det måste också bli mer lönande att ordna arbeten. Utbuds- och efterfrågesidan går hand i hand i vår strategi. En liberal politik för fler jobb måste attackera både problemet med konkurrenskraften och behovet av en "övergångsarbetsmarknad" där nytillträdande får in en fot, skaffar sig erfarenheter och sedan kan gå vidare till mer ansvarsfyllda och bättre betalda arbeten. Även om problemen delvis flyter in i varandra är de mycket olika och kräver olika strategier. I det ena fallet handlar det om att göra högproduktiva jobb ännu mera högproduktiva, i det andra att se till att också personer som tillfälligt eller har lägre produktivitet kan finna en plats på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna har inte varit särskilt framgångsrika i hanterandet av dessa problem. I det ena fallet blockeras man av sitt ideologiska motstånd mot radikala grepp som gynnar företagande, risktagande och förmögenhetsbildning. I det andra fallet hämmas man av sin bindning till LO, som är en intresseorganisation för personer som redan har jobb och därför är obenäget att acceptera några förändringar som skulle gynna andra än medlemmarna. Socialdemokraterna påstår ofta att deras politik varit framgångsrik - vad skulle de annars säga? Men trots god konjunktur och framgångar för de svenska exportföretagen har den svenska ekonomin sådana problem att utdelningen för oss som lever i landet blivit ganska mager: Jobben har inte blivit fler - antalet arbetade timmar per person är till och med lägre än 1994. har inte avancerat i välståndsligan . Svenskarnas köpkraft har inte förbättrats i förhållande till andra EU-medborgares. Sociala problem som droganvändning och kriminalitet har inte minskat. Ett systematiskt och mödosamt arbete med att främja de välståndsbildande krafterna och bryta segregationen kan förändra den bilden. Vi är övertygade om att det i praktiken kräver en ny regering i . har hamnat i ett antal låsningar som försvårar lösningar på stora samhällsproblem. En viktig uppgift för en alliansregering är bryta upp sådana låsningar och eftersträva bredast möjliga samförstånd kring de samhällsförändringar som är nödvändiga i globaliseringens tid. Vi vill särskilt understryka att en alliansregering bör eftersträva en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter om att främja tillkomsten av en ny, viktig arbetsmarknad av "instegsjobb", alltså jobb för personer med ingen eller liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. Staten ska bidra med en sänkning av arbetsgivaravgiften, vissa andra skatter som hämmar tillkomsten av nya jobb och ett förvärvsavdrag som gör det mer lönande att ta också relativt lågt avlönade jobb. Parterna ska bidra med avtalskonstruktioner som medger lägre ingångslöner för personer som saknar erfarenheter av den svenska arbetsmarknaden. Målet bör vara att parterna också ska överenskomma om de förändringar av arbetsrätten som kan vara nödvändiga för att stimulera nyanställningar på denna övergångsarbetsmarknad. Det ingångna avtalet på avtalsområde kan ses som ett embryo till vad vi vill se. I det gjordes en tydlig åtskillnad i ingångslönen mellan personer med och utan erfarenhet. I denna motion återfinns bland annat följande förslag: Arbetsavdrag som tydligt sänker marginaleffekterna i låga och medelhöga inkomstskikt där de nu är besvärande höga ("LO-puckeln"). Alla med arbetsinkomster får sänkt skatt. Kostnaden för denna reform är . Slopad arbetsgivaravgift (exkl. pensionsavgift) för den först anställde i varje företag till en kostnad av . Skattestopp införs - ett absolut nej till Socialdemokraternas planer på höjda skatter. Särskilt kommunala skattehöjningar slår hårt mot låg- och medelinkomsttagare och måste hållas tillbaka. Värnskatten slopas successivt till en kostnad av . Fåmansbolagsägarens skatt sänks och förenklas genom att 3:12-reglerna reformeras. Ett särskilt riskkapitalpaket genomförs med avskaffad förmögenhetsskatt, bättre reserveringsmöjligheter, avskaffad dubbelbeskattning av aktier samt en möjlighet att föra över kapital från ett företag till ett annat, nystartat, utan beskattning av det överförda beloppet. En kraftig forskningssatsning genomförs . En ny energipolitik läggs fast i vilken avvecklingen av kärnkraften avbryts och möjligheterna till ny elproduktion i kärnkraftverk öppnas. Integrationspolitiken reformeras - jobb istället för bidrag, satsning på språkutbildning. Radikala åtgärder för att minska sjukskrivningar och förtidspensioneringar: sammanslagning av vård och försäkringskassa i sex till tio vårdregioner, avskaffade köer till vård och rehabilitering, hårdare kontroll, tydligare sjukdomsbegrepp i lagstiftning och praxis etc. Offensiv för jämställdhet - bonus till mammor och pappor som delar på föräldraledigheten, flexiblare arbetstidsregler, större möjligheter att starta eget i traditionellt "kvinnliga" branscher som är monopoliserade etc. "Startlag istället för stopplag". Statsfinanserna saneras - de nuvarande underskotten är ett hot mot framtida välfärd. förslag leder till att statsbudgetens saldo förbättras med . 2 kan bättre! Vår produktion ska kunna bära högre löner11 3 kan bättre! Mer än en miljon utanför arbetsmarknaden18 Ökat arbetskraftsutbud, och fler jobb att gå till20 Arbete är välståndets ursprung20 Fler jobb att gå till21 4 Bara nya och växande företag kan ge nya jobb22 En politik för fler nya företag22 Handel med tjänster gynnar Sverige26 Brist på konkurrens - ett problem i Sverige27 Öppna de offentliga monopolen30 Bort med medfinansieringen av sjukpenningen30 5 En ny skattepolitik för mer arbete och fler företag31 Sänkta skatter för fler företag32 Sänkta skatter för nya och växande företag32 Sänkta skatter för fler anställda35 Sänkta skatter för fler vita arbeten35 Sänkta skatter för fler i arbete36 Det ska löna sig att arbeta36 Förvärvs/arbetsavdrag för alla arbetsinkomster37 Sänk skatten på boendet39 6 En politik mot utanförskapet40 Politik mot beroende av socialbidrag40 7 En politik för fler i arbete42 Lägg ned dagens AMS44 En mer jämställd arbetsmarknad48 Öka möjligheten att arbeta och ha familj49 Vården i ett tillväxtperspektiv50 Nej till stopplag - ja till mångfald, valfrihet .52 Utbildning och forskning i ett tillväxtperspektiv55 En bostadspolitik för ökad välfärd56 Bostadsbyggandet ökar - men från extremt låg nivå56 En bostadsmarknad för ökad valfrihet och välfärd57 9 i och världen58 10 De ekonomiska förutsättningarna60 11 Riktlinjer för finanspolitiken63 Inriktningen på skatte- och budgetpolitik70 Utgiftsområde 19 Regional utveckling74 godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar i motionen. godkänner riktlinjerna för budgetpolitiken enligt vad som anförs i motionen. godkänner målet att statens finanser skall vara i balans över en konjunkturcykel. godkänner riktlinjerna för skattepolitiken enligt vad som anförs i motionen. avslår regeringens förslag om att ett nytt ramanslag 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen om skall föras upp i statsbudgeten. avslår regeringens förslag till bemyndigande att under utgiftsområde 21 Energi, ramanslag 35:5 Energiforskning, göra åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst och högst under 2007-2009. avslår regeringens förslag om att anslag 35:8 Ersättning för vissa kostnader för avveckling av en reaktor vid även får användas för kostnader i samband med avvecklingen av . 2 kan bättre! Vår produktion ska kunna bära högre löner Regeringens föreställning och verkligheten till det yttre är förutsättningarna goda. Världsekonomin utvecklas bra, det ger marknadsförutsättningar för export. Efter börskraschen har efterfrågan här hemma återhämtat sig och BNP-tillväxten är positiv. I själva verket fanns bra tillväxtförutsättningar när Socialdemokraterna tog över den politiska makten . Konkurrenskraften var god, världen stod inför en period av stark tillväxt och den borgerliga regeringen hade påbörjat budgetsaneringen. BNP har volymmässigt ökat snabbare än i EU och i . Trots det har det inte lett till en högre inkomst- och standardnivå jämfört med omvärlden. låg BNP per person med hänsyn tagen till skillnader i köpkraft cirka 5½ procent över genomsnittet för de 15 EU-länderna, över. En halv procentenhet ! Det är ingen strålande förbättring trots att förutsättningar fanns. 12 hade 1994 högre köpkraft än vi, 2004 ligger 12 länder fortfarande högre än vi gör. ligger således fortfarande på 13:de plats i "välfärdsligan". Detta är ingen ointressant "skönhetstävling". Det har en högst reell innebörd. Utflyttningen och den ökade konkurrensen från låglöneländer har väckt en diskussion om riskerna och om inriktningen av den svenska ekonomin och sysselsättningen. När vi alla, politiska partier, fack och företagare säger att inte ska konkurrera med låga löner utan ha en inriktning mot avancerad produktion som ger förutsättningar för att betala höga löner så betyder det att vi måste kunna hålla en produktion som klarar av löner som ger en inkomstnivå som ligger högt i förhållande till omvärlden. Eftersom löner är en stor del av BNP innebär en låg relativ BNP per person att inte heller den relativa lönenivån förbättrats. Ambitionen att vara ett land som klarar av att hålla höga löner relativt omvärlden har inte lyckats. har haft en god volymtillväxt men den har inte skapat inkomster i tillräcklig grad. Om man korrigerar den svenska BNP-tillväxten för förlusten i relativa utrikeshandelspriser blir bilden som framgår av diagram 1. Den svenska strukturen och näringslivsklimatet har inte medgett en produktion som kan bära höga löner. Så har vi fallit, inte bara i "Välståndsligan" utan även i "löneligan". Löner i konstanta (priser) och PPP-justerade (US $) för samt ranking 1970, 1980 och 1990. Källa: Labour Market Statistics (2004). Socialdemokraterna brukar ofta peka på en hög produktivitetstillväxt och höga forsknings- och utvecklingsutgifter som faktorer som borde tala till fördel. Detta är sant men inte hela sanningen. Som framgår av diagrammet är det inte tillräckligt med att vi producerar mycket om vi inte får ut värden som kan ge oss höga relativa inkomster. BNP i volym och realt, korrigerat för utrikeshandelspriser Anm.: BNP korrigerat för relativa utrikeshandelspriser. Källa: SCB. Forsknings- och utvecklingskostnaderna som andel av BNP är bland de högsta i världen och ligger över EU:s mål inom den s.k. Lissabonstrategin men skapar inte de värden i som man kunde vänta sig. Tabell 2 visar att inte får ut i form av högteknologisk export vad man kunde vänta sig av den formellt höga FOU-nivån. Andra länder, även EU i genomsnitt, får ut mera av sina FOU-utgifter. Forsknings- och utvecklingskostnader och högteknologisk export FOU-kostnader som andel av BNP, % Högteknologisk export som andel av den totala exporten, % Det forskningsbaserade nyföretagandet ligger på samma andel i som i övriga , trots betydligt högre satsningar på FoU. av nyföretagandet är forskningsinitierat (: The Swedish national innovation system). Än så länge ligger en betydande del av FOU-utgifterna i men företagsklimatet är inte tillräckligt bra för att produktionen också ska förläggas hit. FOU-kostnaderna ligger i stor utsträckning i stora företag. Det är ett speciellt underbetyg åt regeringens politik att de stora företagen tycks vända ryggen. Den socialdemokratiska politiken har varit inriktad på storföretagen med nonchalans av de små. Regeringen ansåg sig kunna förhandla med ett fåtal stora företag men småföretagaren har socialdemokratin aldrig förstått sig på. När nu de stora företagen tycks lägga mer verksamhet i andra länder står regeringen tomhänt. Regeringen har alltid pekat på den relativt låga bolagsskatten som en konkurrensfaktor till fördel. ligger t.ex. bolagsskatten i flertalet av de nya EU-länderna lägre än i . Att produktion flyttar från och att svenska företag anlitar fler underleverantörer från utlandet är inget nytt. Ett litet handelsberoende land som blir mer utsatt än andra för sådana förändringar. har bl.a. den traditionella tekoindustrin och varven flyttat ut ur landet. Vid tidigare tillfällen har vi klarat denna omvandling bra. När den svenska textilindustrin flyttade till och andra lågkostnadsländer ersattes de arbeten som försvann med andra mer kunskapsintensiva och bättre avlönade arbeten. Det är ett led i en pågående successiv internationell specialisering. har dragit nytta av denna. Med vårt stora beroende av internationaliserade företag hade vi aldrig nått vårt nuvarande välstånd utan internationell arbetsfördelning. Denna omställning med utflyttning av verksamhet måste kunna kompenseras av växande företagsamhet och nya jobb i landet. Det är här regeringens politik brister. För många företag kommer det att vara naturligt att ligga närmare de stora marknaderna. Detta problem har demonstrerats ifråga om biltillverkningen. Även huvudkontorsfunktioner som företagsledning, forskning och marknadsföring vill ligga nära de stora marknaderna. Det pågår en omfattande utflyttning av industriproduktion från . Ofta är det kostnadsbesparingar som är motivet. sällade sig till en lång rad av svenska städer och samhällen som fått beskedet att flera hundra lokala arbetstillfällen kommer att försvinna när produktion flyttas till ett lågkostnadsland - var det . Utflyttningen är inte begränsad till en enda bransch. De svenska företagen är mer internationella än och har fler dotterbolag i andra länder. Deras möjligheter att flytta produktion och sysselsättning mellan länder är mycket större . Till detta har kommit de tekniska och politiska förändringar som gör att företag som verkar i har många fler länder med låga produktionskostnader att välja mellan än de hade tidigare. I , och har antalet anställda i svenskägda företag ökat från 10 1993 till över 60 2002. () hävdar med hjälp av statistik från att högst 6 000 svenskar har varslats om uppsägning på grund av att arbetet flyttat utomlands. Men en sådan undersökning tar inte hänsyn till arbeten som försvunnit utan uppsägningar eller de fall när företag valt att lägga ny produktion och nya arbetstillfällen utomlands istället för i . En ny undersökning av hävdar istället att närmare 120 000 arbeten har försvunnit netto från på grund av utflyttning och att mer än 300 000 arbeten hotar att försvinna . Var den exakta sanningen ligger är svårt att avgöra, men svenska företag tillhör de mest flyttbenägna inom EU. I en rapport från konsultföretaget svarar drygt hälften av de intervjuade medelstora svenska företagen att de har flyttat eller kommer att flytta verksamhet till något av de 10 nya EU-länderna. Enbart de grekiska företagen var mer flyttbenägna. Flera studier, bl.a. Västsvenska Handelskammarens studie över utflyttning bland företag i västra , visar också att när produktion och enklare arbeten flyttat ut följer mer kvalificerade arbeten efter, och senare flyttas även ledningsfunktioner från . Denna utveckling är inte ödesbestämd. Den går att ändra. Men för detta krävs politiska beslut att förbättra förutsättningarna för produktion och företagande i . Med bättre förutsättningar för produktion i kan utflyttningen dämpas, men viktigare är att nya arbeten kan skapas som ersätter de som försvinner. Vi behöver många nya företag och verksamhet som säljer produkter och tjänster högt i förädlingskedjan, men god intjäningsförmåga för att också ha en god betalningsförmåga för tjänster inom t.ex. vård och utbildning. Det är bara genom att företagen och företagarna anpassar sin verksamhet efter de nya villkor och spelregler som uppstår på den globala marknaden som vi klarar det. Politiken måste därför inriktas på att få entreprenörer och kapitalägare att vilja agera på ett för gynnsamt sätt. av inom tillverkning och tjänster har färre än 5 anställda. Men det är bland dem som framtidens medelstora och stora företag kan och måste finnas. behöver en ny våg av entreprenörskap, där betydligt fler nya företag startas och betydligt fler företag får möjlighet att växa. Om detta blir verklighet kan vi ta oss igenom även denna strukturomvandling som vinnare. behöver en ny våg av entreprenörskap, där betydligt fler nya företag startas . Det behövs då en flora av nya och växande företag som kan skapa nya produkter och nya affärsmöjligheter och därmed stigande sysselsättning. För att det ska finnas nya jobb när en del mera traditionell tillverkning, och även tjänster, flyttar ut krävs både nya företag och att de som redan finns vill expandera. Men inga företag utan företagare. Det måste finnas människor som vill ta den risk det innebär att starta och driva företag. Här är utvecklingen svag. Det finns färre företagare än 1994, både i absoluta tal och i relation till befolkningen. fanns 417 000 företagare. var de 12 000 färre.