mot · GT02Ju382 · 2005-09-30 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot rattfylleri effektivare påföljder4 Skärpta straff kombinerat med behandling mot missbruket4 Skärpta straff för den som kör rattfull och orsakar någons död5 Anmäl diagnostiserat alkoholmissbruk oftare till länsstyrelsen6 Skärpta krav på alkolås och återkallelse av körkort6 Alkolås ett viktigt verktyg mot rattfylleri7 Öka användningen av alkolås7 Ökade insatser från polisen8 Polisen en central del i kampen mot rattfylleriet8 Effektivare hantering av polisens arbete mot rattfylleri9 Tullen ska kunna utföra nykterhetskontroller9 Ge tullen ökade befogenheter10 Inför alkobommar vid färjeområden10 Skärpta krav på alkohol- och drogpolicy samt handlingsplaner11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhällstjänst inte bör komma ifråga som påföljd för rattfylleribrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid grova fall av rattfylleri eller vid upprepade rattfylleribrott skall påföljden i större utsträckning vara fängelse och att domstolarna oftare bör använda sig av hela straffskalan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska behandlingsprogram för den som dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämkning av trafikskadeersättning för en förare som varit rattfull.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa förbud mot s.k. eftersupning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkare måste anmäla diagnostiserat alkoholmissbruk till länsstyrelsen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta krav på alkolås och återkallelse av körkort.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade insatser från polisen gällande trafikbrott och särskilt rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tullen skall kunna utföra nykterhetskontroller i samband med tullkontroller.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa alkobommar kopplade till alkomätare vid färjeområden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta krav på alkohol- och drogpolicy samt handlingsplaner hos kommuner, taxibolag, åkerier m.fl.4 1 Yrkande 4 hänvisat till LU. 2 Yrkandena 6, 7 och 10 hänvisade till TU. 3 Yrkande 9 hänvisat till SkU. 4 Yrkande 11 hänvisat till SoU. Alkohol och bilkörning är en betydande orsak till att många liv släcks på våra vägar. Det är orsaken till att människor skadas svårt i trafiken och får sina liv förändrade på ett dramatiskt sätt. Rattfylleriet medför också ett oerhört lidande för anhöriga till dem som drabbas. har ca 1 000 personer skadats svårt på grund av rattfylleriolyckor. Rattfylleriet skördar 150 människors liv . ger sig tusentals alkoholpåverkade människor ut på våra vägar och utsätter andra trafikanter för en enorm risk. Enligt görs ca 1400016 000 bilresor per dag med förare som är så alkoholpåverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. Det kan jämföras med att polisen upptäcker ca 1200013 000 rattfyllerister alltså bara motsvarande en dags rattfylleri. Enligt svensk lagstiftning gäller nolltolerans mot drograttfylleri det är förbjudet att köra med narkotikaklassade ämnen i blodet. har polisen upptäckt ca 3 500 fall av drograttfylleri . Men vi vet inte hur många drogade förare som aldrig upptäcks. Regeringen och har satt upp ett etiskt mål för med en nollvision i trafiken dvs. målet är att inga människor ska dö eller skadas för livet i vägtrafiken. Regeringen menar själv att nollvisionen är en bra strategi för att öka trafiksäkerheten. Men i praktiken saknas tydliga åtgärder. En viktig del för att uppfylla nollvisionen borde vara att förhindra bl.a. rattfylleri med hjälp av alla rimliga medel. genomförde den borgerliga regeringen en rad skärpande åtgärder mot rattfylleri. Straffvärdet på rattfylleri höjdes och promillegränsen för grovt rattfylleri sänktes. har dock socialdemokratiska regeringar slarvat bort kampen mot rattfylleriet. Alkohol och bilkörning är en dödlig kombination. Allt medan berusade människor kör runt på våra vägar som tickande bomber, lägger regeringen nödvändiga åtgärder på is. Utredning efter utredning tillsätts. Regeringens senaste lagförslag till , Fortsatt arbete för en säkrare vägtrafik, var mest en redogörelse för alla dessa pågående och kommande utredningar. Det är sorgligt att se hur slappt den socialdemokratiska regeringen ser på frågan. liberalerna vill inte vänta på resultatet från segdragna utredningar. Vi vill se tydligare och effektivare åtgärder mot rattfylleri, det handlar om att rädda människor från att både utsättas för och begå rattfylleribrott. I liberalernas partiprogram (reviderat vid landsmötet ), fastslås att all trafik på land, till sjöss och i luften ska hållas fri från alkohol och andra droger. Vi satsar på ett helt paket med åtgärder för att det målet ska kunna bli verklighet. presenterade vi rapporten mot rattfylleri och i samband med den väckte vi en interpellation i till justitieministern (av riksdagsledamoten , fp). Svaret från ministern visade inte på någon som helst vilja till konkreta åtgärder. antogs fördjupade rättspolitiska program, Ökad trygghet mot brott, där vi slår fast våra offensiva åtgärder mot rattfylleriet. Vi behöver handlingskraft och vilja att agera för att komma till rätta med rattfylleriet som orsakar så mycket lidande för många människor . Skärpta åtgärder mot rattfylleri effektivare påföljder genomförde den borgerliga regeringen en rad skärpande åtgärder mot rattfylleri. Promillegränsen för grovt rattfylleri sänktes som maxstraffet höjdes. Straffet för rattfylleri, dvs. att köra med över alkoholhalt i blodet, är böter eller fängelse . Gränsen för grovt rattfylleri är och straffet kan bli fängelse i högst . Den praktiska straffskärpningen har dock uteblivit. Tanken bakom förändringarna var att fängelse skulle vara det normala straffet vid grovt rattfylleri och att annat straff skulle utdömas endast i undantagsfall. Men undersökningar från bl.a. , , visar att tingsrätterna inte dömer till fängelse för rattfylleribrott i den utsträckning som avsågs vid straffskärpningen. I stället ökar andelen villkorliga domar, ofta i kombination med samhällstjänst. Dagsböter är också en vanlig dom. Ytterst sällan används straffskalans högsta gräns om två års fängelse och om fängelse utdöms är det vanligaste straffet en månad. Vi vet (bl.a. enligt det s.k. vid ) att majoriteten av dem som åker fast för rattfylleri har alkoholproblem. Därför är det så allvarligt att den som begår ett rattfylleribrott ofta kommer undan både fängelse och vård. Vid samhällstjänst är den dömde bara skyldig att utföra det antal timmar arbete som han eller hon dömts till, t.ex. att kratta löv i parker. I regel görs ingen insats mot det underliggande problemet med missbruk och den dömde får i många fall ingen behandling alls. Vi tycker inte att samhällstjänst är en bra påföljd i dessa fall. Det måste därför ske en upprensning av påföljderna för rattfylleribrott och samhällstjänst bör undvikas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skärpta straff kombinerat med behandling mot missbruket anser att utgångspunkten vid straff för rattfylleribrott alltid måste vara påföljder som svarar mot samhällets syn på att köra ett fordon med alkohol i kroppen dvs. är det skrämmande med vilken slapphet rattfyllerister behandlas. Vid grova fall av rattfylleri eller vid upprepade rattfylleribrott tycker vi att brottet faktiskt ska leda till fängelse, precis som avsikten är med den lag som gäller. Upprepade rattfylleribrott bör i större utsträckning än innebära en försvårande omständighet vid straffmätningen. Domstolarna måste skärpa sin praxis och använda sig av den möjlighet som redan finns att döma ut strängare straff. Utan behandling av alkohol- eller drogmissbruket minskar dock inte risken för att den dömde kör rattfull igen. Vid rattfylleribrott tycker vi därför att domstolen alltid ska begära att frivårdsmyndigheten gör en personutredning för att kunna analysera alkoholproblemet i varje enskilt fall. Det är även viktigt med en effektivare och bättre standardiserad form för sådana utredningar för att undvika skillnader beroende på var i landet utredningen görs. Vi vill också att det ska finnas en utbyggd och kvalitetssäkrad behandlingsverksamhet över hela landet för dömda rattfyllerister. Rattfylleribrott ska alltid leda till en påföljd som kombineras med ett obligatoriskt behandlingsprogram mot alkoholmissbruket. Påverkansprogram som t.ex. Victim impact panel, där rattfyllerister möter rattfyllerioffer, är metoder som bör uppmuntras och finnas tillgängliga över hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skärpta straff för den som kör rattfull och orsakar någons död Den som kör berusad och allvarligt skadar någon eller orsakar någons död, kan med dagens lagstiftning få upp till fängelse. Personen döms då för rattfylleri och grovt vållande till annans död. har endast ett fåtal personer som kört ihjäl någon dömts till fängelse. Vi tycker dock att den som kör rattfull och orsakar någons död är så nära dråp man kan komma. Därför har vi i bl.a. arbetat för att ansvar för dråp ska kunna prövas i dessa fall. resulterade detta i att gav regeringen i uppdrag (bet. 2002/03:JuU10) att utvärdera och analysera frågan om vållande till annans död och rattfylleri. Vi kommer att noga följa regeringens arbete med denna fråga. Vi tycker också att det är dags för domstolarna att skärpa sin praxis och utnyttja hela den straffskala som faktiskt finns när någon har kört rattfull och orsakat en annan människas död. Det är inte ovanligt att en rattfull person efter en trafikolycka hävdar att han eller hon har druckit alkoholen efter olyckan och inte innan. vill förhindra att någon på detta sätt ska kunna slippa undan ansvar för rattfylleribrott. Vi vill därför att detta, s.k. eftersupning, ska förbjudas så att det blir olagligt att dricka alkohol eller inta narkotiska preparat efter en trafikolycka, exempelvis . I har ett lagreglerat förbud mot eftersupning gällt och har enligt polisen där varit till stor hjälp. Vi måste se till så att den som åker fast för rattfylleri får ta ansvar för sitt brott och aldrig kör rattfull igen. anser att skärpta påföljder kombinerat med kvalitetssäkrade, obligatoriska behandlingsprogram mot alkoholmissbruket är nödvändigt för att förhindra att fler människor får sina liv förstörda på grund av rattfylleriet. En lag mot s.k. eftersupning är en av flera viktiga åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämkning av trafikskadeersättning till en förare som varit rattfull kan, enligt gällande regler, endast ske om körningen varit vårdslös. Om någon vårdslöshet inte kan bevisas utgår full trafikskadeersättning. Det måste anses i sig vara vårdslöst att köra bil berusad. Att full ersättning utgår till en förare som varit rattfull upplevs stötande, inte minst för offren och deras anhöriga. Därför bör trafikskadelagens ersättningsregler ändras så att full ersättning inte ska kunna utgå till en förare som varit rattfull. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anmäl diagnostiserat alkoholmissbruk oftare till Enligt körkortslagen (10 kap. 2 §) ska en läkare, som vid undersökning av en körkortshavare, finner att körkortshavaren av medicinska skäl är uppenbart olämplig att ha körkort, anmäla det till . Ett diagnostiserat alkoholberoende utgör ett sådant skäl. Lagen innebär alltså åtminstone på papperet att läkare är skyldiga att göra en anmälan till trafikenhet om att en person är olämplig som körkortsinnehavare på grund av alkoholproblem. Men hur ser det ut i verkligheten? I Alkolås som alternativ till körkortsåterkallelse En attitydundersökning bland läkare, framgår att läkare, trots skyldighet enligt lag, sällan anmäler personer med alkoholproblem till . Endast 1 av 1 000 patienter anmäls. Ett skäl som läkarna uppgav var att relationen mellan patient och läkare äventyras och att de upplever det som en polisiär roll att göra en anmälan. Det är också komplicerat att fastställa en alkoholdiagnos trots att läkaren är medveten om att patienten i fråga har alkoholproblem. Här finns alltså en tydlig målkonflikt å ena sidan skyddet av potentiella offer för rattfylleribrott och å andra sidan läkarnas lojalitet och förtroende gentemot patienten. I dessa fall tycker vi dock att valet borde vara enklare. En patient som har alkoholproblem måste hindras från att utsätta andra trafikanter för att få sina liv förstörda. Regeringen har ett ansvar för att myndigheterna ser till att fler alkoholberoende personer anmäls till enligt gällande lag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skärpta krav på alkolås och återkallelse av körkort Den genomsnittlige rattfylleristen är enligt en yngre eller medelålders man med alkoholproblem och rattfylleristerna kan delas in i två grupper: den minsta gruppen är de s.k. tillfällighetsrattfylleristerna. Den största och mest problematiska gruppen är de som är mer eller mindre beroende av alkohol. Bara två åtgärder kan enligt förhindra att dessa personer kör rattfulla behandling av alkoholproblemet och installation av alkolås. Den som döms för rattfylleri får sitt körkort indraget . Om brottet är grovt rattfylleri återkallas körkortet i mellan ett och . Körkortsåterkallelsen är inte en del av själva straffet utan syftet är att trygga trafiksäkerheten. Återkallelsen hanteras av och länsrätten. För många människor upplevs det som mycket allvarligt att få körkortet indraget. Återkallelsen kan också få långtgående konsekvenser för vardagslivet då många människor är beroende av att kunna använda bilen, inte minst för att kunna ta sig till arbetet. Återkallelse av körkort är alltså en kännbar och effektiv åtgärd. Men trots att körkortet är indraget kör många som har dömts för rattfylleri bil ändå, inte sällan berusade, och gör sig då skyldiga till brottet olovlig körning. Alkolås skulle kunna bidra till att förhindra detta. Alkolås ett viktigt verktyg mot rattfylleri Alkolås är ett instrument som monteras i motorfordon och mäter koncentrationen av alkohol i förarens utandningsluft. Om föraren har alkohol i blodet går det inte att starta bilen. I har det i tre län pågått försöksverksamhet med villkorligt återkallade körkort för dömda rattfyllerister. Den som döms förbinder sig att delta i ett program där han eller hon enbart får köra ett visst fordon med alkolås. Personen måste också genomgå frekventa läkarkontroller för att upptäcka ett eventuellt fortsatt alkoholmissbruk. Erfarenheterna av försöksverksamheten är mycket bra. Försöksverksamheten med villkorligt återkallade körkort har förlängts och ska nu fortgå till utgången av . Den ska också kunna bedrivas i hela landet (prop. 2002/03:55). tycker att försöksverksamheten redan har prövats tillräckligt nu är det hög tid att permanenta programmet. får föraren själv betala för sitt deltagande i försöksverksamheten. Kostnaden uppgår till ca under den tvååriga villkorstiden, vilket innebär en månadskostnad på ca . I samband med att verksamheten permanentas bör en översyn göras gällande finansieringen i syfte att fler ska kunna ingå i programmet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Öka användningen av alkolås En ökad användning av alkolås är önskvärd både för dem som gjort sig skyldiga till rattfylleribrott och för de personer med alkoholrelaterade problem som ännu inte åkt fast för rattfylleri. En av slutsatserna i som alternativ till körkortsåterkallelse En attitydundersökning bland läkare, var att anmälningarna från läkarna uppskattningsvis skulle öka 40 gånger för patienter med diagnosen alkoholberoende, om möjlighet till deltagande i alkolåsprogram skulle finnas. Verksamheten med villkorligt återkallade körkort bör därför utökas så att den som inte har begått rattfylleribrott, men som fått sitt körkort återkallat på grund av alkoholberoende eller opålitlighet i nykterhetshänseende, ska kunna ingå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt en Sifoundersökning var av tusen tillfrågade svenskar beredda att betala mer för en fabriksny bil om den är utrustad med alkolås. kostar alkolås upp till ca men med ökad kännedom och efterfrågan skulle priset kunna pressas ned. vill lagstifta om alkolås i snabbare takt än regeringen, med början för fordon i yrkestrafik och bör krav finnas på att alkolås införs i alla nya bilar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. måste kommunerna visa vägen genom att ställa krav på alkolås vid upphandling av transporter så att bara fordon med alkolås köps in, bl.a. i sjukvården och gällande skolskjutsar. saknar t.ex. de flesta av läns- och lokaltrafikens bussar alkolås. De regionala läns- och lokaltrafikbolagen bör kräva alkolås i bussar i samband med upphandling av linjetrafik. Exempelvis har infört krav på alkolås i lastbilar som används i deras verksamhet. Taxibolag, bussbolag och speditörer är viktiga aktörer som bör uppmuntras att använda alkolås. Åkerinäringen måste ta ett ansvar för att se till att alkolås monteras i de tunga fordonen. Det är ytterst allvarligt att chaufförer av fordon som bl.a. transporterat farligt gods har upptäckts köra rattfulla. Ökade insatser från polisen ger sig tusentals alkoholpåverkade människor ut på våra vägar och utsätter andra trafikanter för en enorm risk. Cirka 1400016 000 bilresor görs per dag med förare som är så alkoholpåverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. Det kan jämföras med att polisen upptäcker ca 1200013 000 rattfyllerister alltså bara motsvarande en dags rattfylleri. hittade polisen 25 000, dvs. nästan dubbelt så många, misstänkta fall av rattfylleri . Enligt beror de senaste årens minskning troligen inte på minskat rattfylleri utan på mindre resurser hos polisen. menar att detta är en allvarlig konsekvens av socialdemokratiska regeringars nedmontering av polisen och rättsväsendet. Polisen en central del i kampen mot rattfylleriet av de förare som dödas i trafikolyckor är alkoholpåverkade. av de bilförare som dör i singelolyckor är påverkade av alkohol. Vi vet således att alkohol och bilkörning är en dödlig kombination. Vi vet också att polisen här har en nyckelroll i kampen mot rattfylleribrott. Men polisen för en ojämn och ryckig kamp. En rapport från Vägtrafikinspektionen, Rapport om polisens trafikövervakning erfarenheter från dialoger med sex polismyndigheter (), visar att regeringens visioner om ökad trafiksäkerhet blir svåra för polisen att leva upp till utan tillräcklig samordning, mätbara kvantitativa mål och knappa ekonomiska medel. Av rapporten framgår bl.a. att andelen trafikpoliser inom polismyndigheterna varierar kraftigt och att myndigheterna anser sig ha mycket begränsade möjligheter att utöka omfattningen av trafikövervakningen. menar att detta problem återspeglar de omfattande utmaningar som polisen står inför som helhet på grund av bristande politisk styrning, avsaknad av ledarskap och en sammanhållen strategi för den framtida utvecklingen av polisens arbete. Den svenska polisen ska prioritera en stor mängd olika brottstyper. Facit över polisens verksamhet är inte munter. kom revisorers rapport (2002/03:19) som visade att polisen skrev av av alla brottsanmälningar. Merparten av anmälningarna skrevs av direkt utan att någon förundersökning inletts. En undersökning från () visade att poliser framför allt ser sig tvungna att bortprioritera larm som inbrott, stölder, rattfylleri samt olika typer av våldsbrott där gärningsmannen inte finns kvar på platsen. Trafikövervakningen är således ett av de viktiga områden som eftersätts på många håll. Att polisen inte hinner med rattfylleribrott är allvarligt, inte minst för att det har visat sig att när polisen genast transporterar de som misstänks för rattfylleribrott till en alkoholklinik, ansluter de sig i mycket hög utsträckning till ett rehabiliteringsprogram. Effektivare hantering av polisens arbete mot rattfylleri årliga sammanställning (2004) av polisens trafikövervakning och investeringar i trafiksäkerhet, visar att fler än 50 människoliv skulle kunna räddas om övervakningen var lika bra över hela landet. I ett av de stora trafiklänen ligger antalet anmälda trafiköverträdelser långt under genomsnittet för landet. Vi kan inte fortsätta att riskera 50 människors liv på grund av otillräckliga resurser och bristande styrning av polisen. liberalerna vill därför se en utökad rutinmässig kontroll och polisövervakning mot rattfylleri och andra trafikbrott. Till skillnad från vad som uttrycktes i regeringens proposition Fortsatt arbete för en säkrare vägtrafik (2003/04:160), tycker vi att polisövervakningen eftersatts och måste utökas. Polismyndigheterna behöver tydligare direktiv för trafikövervakningsverksamheten och bättre stöd från i metod- och utvecklingsfrågor. De myndigheter som antagit en strategi måste följa upp den med mätbara kvantitativa mål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tullen ska kunna utföra nykterhetskontroller liberalerna arbetar för att den svenska tullen ska få utökade befogenheter för att stärka kampen mot brottsligheten. uppstår ett flertal problem vid gränserna som gäller bl.a. kontroller av identitet och farligt gods. Ett annat allvarligt problem som uppstår vid tullens arbete är kontroller av rattfylleri. Vi tycker att det är självklart att berusade förare ska stoppas vid gränserna innan de hinner ger sig ut på de svenska vägarna. En berusad privatperson eller yrkesförare som kör av en färja eller kör in över den svenska gränsen måste kunna stoppas redan där. kan nykterhetskontroll endast utföras av polisen. Om en tulltjänsteman genomför en tullkontroll och då får anledning att misstänka att en förare är berusad, får tulltjänstemannen inte själv utföra en nykterhetskontroll eller hålla kvar föraren för detta ändamål. Konsekvensen kan bli att tulltjänstemannen måste försöka finna en annan anledning till att hålla kvar föraren för att ringa polisen. Först när och i vissa fall om polisen kommer kan utandningsprov genomföras. Dagens situation är både ineffektiv och hindrar långt ifrån alltid berusade förare att köra vidare. Ge tullen ökade befogenheter vill att tulltjänstemän, som vid tullkontroll påträffar en förare som är misstänkt berusad, i stort sett ska ha samma befogenheter som polisen. Tulltjänstemän ska alltså själva kunna genomföra en nykterhetskontroll. beslutade om en ny lag som ska ge polisen möjlighet att tillfälligt omhänderta egendom för att förhindra trafiknykterhetsbrott (prop. 2003/04:159). Om det finns risk för att rattfylleribrott kommer att begås, får polisen tillfälligt ta ifrån en person bilnycklarna eller annat som behövs för färden. Polisen kan också omhänderta själva fordonet. Vi tycker att även tulltjänstemän ska kunna omhänderta nycklarna under samma förutsättningar som polisen. De befogenheter som vi vill ge tullen ska inte innebära att tulltjänstemän övertar polisens ansvar för nykterhetskontroller vid gränsen. Däremot måste tulltjänstemän själva kunna ingripa direkt om de vid tullkontroll misstänker att en förare är berusad. I kampen mot rattfylleriet har vi inte råd med dagens ineffektiva situation vid våra gränskontroller. Inför alkobommar vid färjeområden Det har framkommit uppgifter om rederier som bjuder chaufförer på alkohol. Rederierna måste upphöra med detta oansvariga beteende och borde i stället samverka med åkeribranschen för att förhindra att bl.a. lastbils- och bussförare kör rattfulla. Ett sätt att effektivt hindra alla alkoholpåverkade förare att lämna ett färjeområde skulle vara att kombinera alkoholmätarteknik med en bom eller liknande hinder. Vid färjeområdens utfarter skulle en bom som kopplas till alkoholmätare kunna sättas upp. För att kunna lämna området om bommen är nedfälld måste föraren göra ett utandningsprov.