mot · GT02N476 · 2005-10-05 00:00:00 — Enligt nuvarande regler upphör den s.k. miljöbonusen när ett vindkraftverk producerar . anser att denna regel är kontraproduktiv och att regeringen ska utreda att slopa denna begränsning. Det möjliggör att gamla verk som börjar bli slitna faktiskt kan renoveras till fortsatt funktionsduglighet. anser att svensk energiproduktion vid sidan av storskaliga vatten- och kärnkraftsanläggningar bör innehålla småskalig och decentraliserad produktion för ökad trygghet. Vid sidan av att sårbarheten i hela energisystemet minskar så skapar man på så sätt sysselsättning i hela landet. Det är därför viktigt att byggande av småskalig elproduktion gynnas skattemässigt. anser att den gräns för vilken skattefrihet gäller för dem som använder egenproducerad vindkraftsel kraftigt bör höjas eller till och med slopas. Enligt nuvarande regler kan exempelvis en lantbrukare inte bygga större vindkraftverk än 50 kW utan att behöva betala energiskatt på den el som han själv förbrukar. anser att det ligger i statsmaktens intresse att blir så självförsörjande som möjligt. Därför ska den som är beredd att bygga ett vindkraftverk också kunna slippa betala skatt på den el som förbrukas i den egna verksamheten. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär antingen att gränsen för skattefri egenproducerad vindkraftsel helt slopas eller åtminstone en kraftigt höjd gräns. Vattenkraftsproduktionen i landet uppgick till , vilket var 12procent högre än 2003. Vattenkraften svarade det året för av totala elproduktion, men brukar svara för en större andel. Vattenkraften är en förnyelsebar energikälla. El kan ju inte lagras men det kan vatten som när det strömmar genom turbinerna i ett kraftverk skapar elenergi. Vattnet rinner till i huvudsak under vår och försommar då snön smälter. Efterfrågan på el är däremot störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Samspelet i en älv mellan dammar och olika kraftstationer sköts av vattenregleringsföretagen. I finns cirka 1200 vattenkraftverk. De flesta är små, med effekter på några tiotal eller hundratal kW. Som förnybar energikälla skulle man kunna förvänta sig att vattenkraften har en gynnad ställning i landets energisystem. Men av samma skäl som regeringen angivit angående kärnkraften så lägger man nu en extra skatt på vattenkraften i och med förslaget att höja fastighetsskatten på vattenkraftverk från till av taxeringsvärdet. Det är en förtäckt produktionsskatt som inte är ägnad att gynna utbyggnaden av vattenkraften i landet bl.a. den småskaliga vattenkraft som man via elcertifikaten säger sig vilja gynna. kommer dock inte att motsätta sig denna skatt på vattenkraften i väntan på en skattereform på området som vi hoppas kan utarbetas inom ramen för . Sedan infördes har villkoren för att ompröva vattendomar kraftigt utvidgats. Detta kan leda till minskad tillgång på denna ypperliga kraftkälla. Experter befarar att omprövningarna som blir allt vanligare kan komma att reducera vattenkraftens kapacitet med motsvarande . vill uppmana regeringen att undersöka om inte omprövningarna av vattendomar kan göras inom ett regelsystem som inte undergräver vattenkraftens produktionsförmåga. Solcellsel och vätgasbaserad energi Solcellsel är dyr. Den kostar , vilket kan jämföras med ett konventionellt elpris på högst . Kommersiellt är tillverkarna långt ifrån ett verkligt genombrott. Svenska forskare intar emellertid en tätposition inom solcellsforskning. Teknik finns, men solceller baserade på kristallint kisel är fortfarande mycket dyra. Det är med s.k. tunnfilmssolceller huvudsakligen av CIGS-typ (Cu(InGa)Se2) som man nu nått ned till de ovan nämnda . Och priserna sjunker snabbt om och när det kan bli tal om verklig massproduktion i . Solceller har med hänsyn till befintliga kostnader sina största möjligheter på platser dit det är svårt att dra ordinarie elnät som t.ex. till fyrar. Dagens potential vid ett stort antal mindre anläggningar är betydande om dessa förläggs till ett antal lämpliga hustak i söderläge. Solcellsel bedöms av sakkunniga kunna svara för av elkonsumtion om . Internationellt satsas stora summor på solcellsproduktion, både med den konventionella tekniken och på forskning för att ta fram ny teknik. beräknas kapaciteten i världen vara 110 MWh . anser att solcellsel är en viktig framtida energikälla i ett decentraliserat och mer småskaligt energisystem än dagens. har länge arbetat för att stödja av den svenska forskningen kring solceller där har en framskjuten position genom verksamheten vid vid . Deras forskning kring och utveckling av kompletta komponentsystem, dvs. både celler och moduler, bedöms vara världsledande. Vätgas är ett bränsle som vid nyttjande möjliggör i princip utsläppsfri förbränning. Den kan också användas vid framställning av el via bränsleceller. Den kan också användas till fordonsbränsle. I finns numera en vätgasmack som provanläggning. Potentialen för vätgasbaserade system som en del av energiförsörjningen bedöms vara mycket stor. För att framställa vätgas används fossila bränslen. För att uppnå en uthållig produktion av vätgas pågår forskning kring artificiell fotosyntes där man med vatten och solljus kan framställa vätgasen. I bedrivs grundläggande forskning kring både stationära bränsleceller och artificiell fotosyntes. Vad gäller det sistnämnda området har ett konsortium av samverkande forskningsinstitutioner i , och placerat i absolut världsklass. anser att forskningen inom solcellsel och vätgasbaserade energisystem är mycket angelägen och avsätter i ett nytt anslag för ändamålet. Kombinerad produktion av el och värme i ett kraftvärmeverk är bättre än enbart produktion av el eftersom spillvärmen tas till vara och mer energi tas ut ur bränslet. I ett vanligt s.k. kondenskraftverk kyls värmen bort i den ånga som passerar ångturbinen. I ett kraftvärmeverk tas däremot denna restvärme till vara och skickas ut i ett fjärrvärmenät. Det innebär att kraftvärmeproduktionen har en mycket hög totalverkningsgrad. I själva verket omvandlas av bränslets energiinnehåll till el och fjärrvärme. Mellan och 50procent blir el och resten värme. I en kraftvärmepanna kan en rad olika bränslen användas, såväl fasta som flytande och gasformiga. Det innebär stor flexibilitet i valet av bränsle. De flesta nybyggda anläggningar använder olika typer av biobränslen. Biobränslen kan också förgasas, varefter gasen utnyttjas som bränsle i en gasturbin. De heta avgaserna används därefter för att producera el och värme på det sätt som beskrivits ovan. Ett sådant s.k. gaskombikraftverk ger ännu mera el i förhållande till den fjärrvärme som produceras med lika gott resursutnyttjande av bränslet. Även naturgas kan användas i en gaskombianläggning. Kraftvärmen har dessvärre beskattats alltför hårt, varför utbyggnaden gått mycket långsamt i vårt land. Annars hade kunnat vara nettoexportör av energi till . sänktes äntligen skatten på kraftvärme vilket, vi kristdemokrater välkomnade. Det är olyckligt att regeringen i sitt förslag om fördelning av utsläppsrätter återigen behandlar kraftvärmeindustrin styvmoderligt trots att kraftvärme innebär effektivt energiutnyttjande. Medan industrin fått hygglig utdelning anser sig kraftsektorn mycket missgynnad. Detta trots att inriktningen som angivits från regeringens sida har varit att fördelningen skulle ske så att effektiva anläggningar skulle främjas ännu ett exempel på ryckigheten i regeringens energipolitik. Det gör t.ex. att det gaskombikraftverk, , som håller på att byggas i endast tilldelas av de förväntade utsläppen för som beräknas bli med full effekt. Resten måste alltså köpas upp, vilket givetvis kastar hela projektkalkylen över ända. Om hade placerats i hade tilldelningen blivit 91procent, i och i under den första handelsperioden. utsätter med andra ord svensk kraftvärmeindustri för en utländsk konkurrens på ojämna villkor. En utbyggnad av kraftvärmen planeras på flera håll i , men denna utbyggnad är beroende av att statsmakten ger energiföretagen stabila och rättvisa spelregler. är beredda att ge dem det. Det är positivt att koldioxidskatten på kraftvärme nu slopas men det är viktigt att också hitta en lösning på problematiken med utsläppsrätter som ovan beskrivits. Ett sätt att minska andelen fossila energibärare, t.ex. olja, och de totala utsläppen av koldioxid kan vara att kombinera produktion av el, värme och fordonsdrivmedel. I s.k. biomassabaserad konvertering (bioenergikombinat) sker sådan kombinerad produktion där biomassa från t.ex. skogsbruk, skogsindustri och energiskogsodling kan utnyttjas. Genom konvertering förgasas biomassan till en s.k. syntesgas som sedan kan användas som bränslegas, för syntes av drivmedel (till exempel DME eller metanol) eller för elproduktion. Spillvärme kan användas till fjärrvärme eller för att torka ny bioråvara. För hela är användningen av fossila energibärare , ej att förväxla med TWh el. Användningen domineras av transportsektorn som står för , följd av individuell husuppvärmning som uppgår till . Bränsle till industripannor står för och användningen för fjärrvärme och elkraft motsvarar . Potentialen för ny bioråvara innan konvertering uppskattas till och efter konvertering till . Denna potential utgörs huvudsakligen av ännu inte utnyttjad biomassa från skogsbruk och skogsindustri (inklusive träavfall i samhället). anser det vara möjligt att ersätta av de fossila energidrivmedlen genom konvertering till el, värme och drivmedel med befintlig teknik. Den omfattande utbyggnaden av fjärrvärmenät och distributionen av fjärrvärme är effektivt och miljömässigt mycket positivt. Dock innebär det att distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och att konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad. Fjärrvärmekunder har inte några möjligheter att byta leverantör på grund av priser eller leveransvillkor. anser att konsumenterna bör skyddas från oskäliga prishöjningar. Hur detta ska kunna ske måste utredas. Möjligheterna att genomföra ett tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning, alternativt att krav på att fjärrvärmeverksamhet bedrivs i separat juridisk form bör utredas. Utredningen på värmemarknaden (dir. 2002:160) ska vara klar och ska föreslå åtgärder för ökat konsumentskydd mot höga priser på fjärrvärme. Även vad gäller stödet till fjärrvärme ger sig ryckigheten i regeringens bidragsverksamhet till känna. Konvertering av fastigheter med eluppvärmning till fjärrvärmesystem gavs statligt stöd . Stödet togs bort för att införas i en reviderad version 20012003. anser det som en angelägen uppgift att stimulera till ökad fjärrvärmeanslutning och konstaterar än en gång att regeringen genom sin ryckighet motverkar sina egna syften. föreslår därför ett investeringsbidrag för villaägare som vill byta bort sin direktverkande eluppvärmning, vilket beskrivs närmare under senare avsnitt. Till geotermisk energi räknas i huvudsak energi i form av värme som finns lagrad i berggrunden alltsedan jordens bildande eller energi som ständigt nybildas som en följd av radioaktivt sönderfall i jordens inre. Eftersom den sammanlagda lagrade energimängden i jordens inre och i s.k. meteoritkratrar är mycket stor, finns åtminstone i teorin förutsättningar för en närmast outsinlig, miljövänlig energikälla. När geotermisk energi ska utvinnas krävs omfattande förundersökningar och prospektering. Den tillgängliga energiformen varierar bl.a. beroende på berggrundens uppbyggnad och sammansättning. Om den geotermiska energin inte är lättillgänglig kan den bli förhållandevis dyr att utvinna. Avgörande för var det kan vara intressant att borra är hur mycket temperaturen ökar i berggrunden för varje meter. Berggrunden bör också innehålla många sprickor och håligheter för att det ska bli en god ekonomi i projektet. anses ha särskild god berggrund för geotermisk värme i . I har därför provborrning skett, och i några andra städer som finns liknande planer. anser att geotermisk energi kan vara en del i mångfalden i framtidens energiförsörjning och att utvecklingen på området noga ska följas. anser att de små kraftverkens bidrag till eltillförseln är viktig, särskilt som ett kärnkraftverk har stängts och en majoritet i står bakom en principöverenskommelse om att ett andra verk ska stängas. Tillförsel av ny el måste bygga på förnybara energislag och då är de små elproducenternas bidrag ett viktigt tillskott. Ett annat skäl är EU:s mål om fördubbling av andelen förnybar energi inom EU fram , samt de åtaganden som fastställdes vid klimatkonferensen i Kyoto. Cirka 1 200 små vattenkraftverk och cirka 500 vindkraftverk samt vissa kraftvärmeverk ger av landets totala elproduktion. Den industriella kompetensnivån måste bibehållas inför det förväntat ökande internationella behovet av utrustningar för förnybar energiproduktion. går utvecklingen inom vattenkraftsektorn i fel riktning. Företag läggs ned och kunskap går förlorad. Om denna trend fortsätter kommer att vara åskådare när världsmarknaden för småskalig vattenkraft lyfter och kommer kanske till och med att uppleva svårigheter med att underhålla och modernisera beståndet av vattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder. Stabila villkor och en rimlig prisnivå är avgörande för den småskaliga produktionen och dess servicebransch. Energihushållningsprogrammen, som är en del av energiöverenskommelsen, har inte fått något större genomslag. Satsningar på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga, men för att få effekt måste kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras. För att verkningsfulla investeringar ska komma till stånd är det avgörande att de investeringar i energisparåtgärder som villaägarna gör inte ökar boendekostnaderna i form av höjd fastighetsskatt. vill avveckla fastighetsskatten, men så länge den finns kvar måste den ha en utformning som inte håller tillbaka vällovliga investeringar. Därför behöver reglerna för den statliga fastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt. Energibesparingar viktig strategi för att minska klimatutsläppen Som redan framhållits måste klimathotet framför allt mötas genom två parallella strategier: bättre hushållning och ökad satsning på förnybar energi. Ett område där ambitionerna definitivt måste höjas är energisparandet i byggbeståndet. Bostäder och kontorslokaler svarar för av all energianvändning. Analyser inom bl.a. har visat att byggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i skulle kunna minskas med . Potentialen för energisparåtgärder inom byggnadssektorn både gamla och nya hus, i såväl bostadshus som industrifastigheter har beräknats kunna sänka utsläppen av CO2 inom EU med , vilket motsvarar av CO2-utsläppen . Det byggnadsdirektiv som EU beslutat om för att förbättra energihushållningen är ett steg på vägen, men alls inte tillräckligt. Analyser av Volvos fabriker i och visar att tidigare gjorde av med ungefär dubbelt så mycket el per producerad bil som anläggningen i . Genom aktiva åtgärder har man reducerat elanvändningen avsevärt. På samma sätt är det när man jämför fabriker i med motsvarande tillverkning i andra länder. Svenska anläggningar har stora möjligheter att minska elanvändningen långt bättre än . Annars finns det en stor risk att lägger tillverkningen av nästa Volvomodell i och att producerar nästa generation spisar i . De skillnader som finns i energianvändning rör inte i första hand själva produktionsprocessen. Den högre elanvändningen beror i första hand på aktiviteter som uppvärmning, ventilation, kylning, belysning etc. Svensk industri tål inte flera allvarliga nackdelar på kostnadssidan jämfört med omvärlden. flyttar många företag utomlands. Det vore djupt tragiskt om företagsflytten skulle fortsätta på grund av för höga elkostnader. Företagen har länge betraktat de avsevärt lägre priserna som en komparativ fördel. Med framväxten av Europamarknaden kommer situationen att förändras. Därför är det viktigt att hjälpa både företag och hushåll att förstå vilka förändringar som är på gång, och att på alla sätt stimulera åtgärder för bättre elhushållning. Utmaningen består i att framsynt planera för den prisutjämning som kommer att ske. Ytterligare ett område som är viktigt att uppmärksamma är elåtgången för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur. Potentialen för effektiviseringar när det gäller sådan utrustning genom införandet av normer och standarder och krav på maximalt för s.k. stand by mode har beräknats till CO2 för EU-området. Som jämförelse kan nämnas att totala utsläpp av CO2 på årsbasis uppgår till . Den mycket kraftiga utbyggnaden av elvärmen i vårt land är ett resultat av låga priser samt det faktum att det fanns ett stort elöverskott som resultat av tolvreaktorsprogrammet. I stora delar av är elen så dyr att få konsumenter skulle komma på tanken att använda el till att värma bostäder. användes direktverkande el för uppvärmning. Av dessa var för uppvärmning av enfamiljshus.3 Det innebär att av all el i går åt till att värma bostäder och lokaler. Det var i sig logiskt att satsa på elvärmen i ett läge då möjligheterna till export av el var små. Efter den stora utbyggnaden av kärnkraften fanns ett överskott av el som på så sätt fick sin avsättning i villor och bostäder. På det viset kunde också importen av olja och kol hållas tillbaka. Men sett till effektiviteten i elanvändningen innebär elvärmen ett slöseri. Den högvärdiga elektriciteten bör främst reserveras för andra användningsområden. Investeringsbidrag för byte från direktverkande eluppvärmning anser att uppvärmningen av bostäder och lokaler tar i anspråk en alltför stor andel av den el som konsumeras i . Hela samhället och de enskilda hushållen är sårbara på grund av att så många använder direktverkande el för uppvärmning. Vad händer om det blir elbrist med starkt stigande elpriser för de omkring 250000 bostadsägare som är beroende av el för värme i sitt hem? Å andra sidan ska erkännas att sårbarheten är stor vad gäller priser på alternativ uppvärmning. föreslår att ett statligt bidrag införs som uppgår till 15procent av investeringskostnaden i ett nytt eller ett kompletterande uppvärmningssystem för husägare med direktverkande el som enda värmekälla. Det statliga bidraget begränsas dock till högst per villa. Kostnaden för att sätta in ett vattenburet system är . Det är alltså en hög investeringskostnad. Investeringen kan också vara en värmepump. Varje kWh elenergi som en värmepump tillförs, ger cirka tre kWh värmeenergi till huset. Värmepumpar kan användas för uteluftvärme, frånluftvärme, berg- samt ytjord- eller sjövärme. En pump med en avgiven effekt som är av husets maximala effektbehov ger av årsenergibehovet för uppvärmning och varmvatten. I till exempel en villa med vattenburen elvärme är värmepump således ett mycket effektivt sätt att minska elförbrukningen. Det är av yttersta vikt att ett investeringsbidrag löper långsiktigt . Till skillnad från regeringen anser att detta rör sig om en kostnad snarare än en skattenedsättning i statsbudgeten. Vi föreslår därför att regeringens motsvarande konverteringsstödförslag avslås till förmån för . vill ha en väl fungerande energi- och elmarknad för att främja näringslivets konkurrenskraft och ge låga kostnader för hushållen. Avregleringen har också initialt visat sig ge lägre elpriser och valfrihet för konsumenterna. Dock har skattehöjningen varit betydande, vilket medför att skatterna nu utgör omkring hälften av hushållens elräkning. Systemet med marginalkostnadsprissättning på en avreglerad marknad i kombination med kostnaden för de utsläppsrätter som krävs för elproduktion baserad på fossilkraft har bidragit till stora vinster för företagen. Höga vinster borde locka nya aktörer på marknaden där ökad konkurrens och ökad tillförsel skulle kunna bringa ned priserna exklusive skatt till båtnad för både industri och hushåll. Men den ryckiga energipolitiken med snabba förändringar i villkoren och svårigheter att få tillstånd att bygga nytt bidrar till att lockelsen inte blir så stor som man skulle kunna tro när vinsterna rakar i höjden. Stabilare regler och en öppnare attityd till investeringar skulle kunna ändra på det förhållandet. Men självklart krävs också övervakning så att de tre största producenterna inte missbrukar den marknadsmakt som inte minst statliga (50procent) har i och på den nordiska marknaden (). Nätavgiften utgör nära en tredjedel av totalbeloppet på elfakturan. Avgiften ska enligt ellagen vara skälig. , som utgör en del av , har ansvaret för att granska skäligheten i nättariffer och andra överföringsvillkor. För att täcka statens kostnader för att bevaka skäligheten i nät- och elpriser betalar elkonsumenterna en nätövervakningsavgift en gång . Trots att och tidigare nätmyndigheten i många uppmärksammade fall påtalat att skilda nätbolag tagit för höga avgifter talar mycket för att myndigheten ännu saknar erforderligt bett. Den s.k. nätnyttomodellen, vilken är myndighetens huvudsakliga redskap, har mött kraftig kritik från branschen. Nätbolagen har av naturliga skäl monopol inom sina områden. Alla inklusive branschen medger självklart att monopol måste övervakas så att monopolställningen inte missbrukas. För att effektivisera tillsynen har nätnyttomodellen kommit i bruk 2004. Under beslöt myndigheten att närmare granska ett 40-tal av nätbolagen som misstänktes ha tagit ut för höga avgifter . Frågan är om modellen innan den sjösattes var till fullo utprovad. Principen är onekligen sund nätföretagens intäkter ska bedömas i förhållande till företagets prestation. Om det visar sig att företagen tagit ut för höga nätavgifter enligt vad man då kommer fram till ska pengar betalas tillbaka till kunderna. Baserat på de uppgifter som företagen levererar in till konstrueras ett fiktivt nät i en datormodell där man sedan kan jämföra om priserna är skäliga eller inte. En eller par ändrade parametrar kan ge stora utslag, vilket utgör en osäker faktor. Branschen menar att nätnyttomodellen är alltför teoretisk för att korrekt avspegla verkligheten. Nätbolagen och deras tariffer måste hållas under uppsikt, men det får inte leda till att bolagen inte får skälig ersättning för sina tjänster. Särskilt känslig är situationen för landets 177 nätföretag i ett läge när efter orkanen allt större krav ställs på dem att klara elförsörjningen. motsätter sig det förslag som i skrivande stund ligger hos Lagrådet och som bl.a. går ut på att nätbolagen ska betala ersättning till kunderna för avbrott längre än . Efter tolv dygns avbrott ska så bolaget svara för att kunden slipper betala nätavgiften som för en villakund ligger på /kWh. Det är orimligt bl.a. med tanke på arbetarskyddet att tvinga montörer ut i nattens mörker för att åtgärda problemen. Bolagen bör vara skyldiga att ersätta kunderna men först efter 24 timmars avbrott. Då missbruk förekommit hävdar att ett sanktionssystem bör införas som kan hindra nätbolag från att bryta mot regelverket vid byte av elleverantör. är även tillsynsmyndighet för naturgasmarknaden. Marknaden öppnades , och det är angeläget att verksamheten fungerar tillfredsställande. bör intensifiera sitt arbete med att utveckla tillsynsmetoder och uppfylla sitt ansvar. Handläggningstiderna för koncessionsärenden måste kortas. Regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutet om en avveckling av innebär att regeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsen medvetet bidrar till en negativ utveckling av växthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen, som kommer att bli följden av att bortfallet kompenseras med el från fossilförbränning har tvingat att anhålla om tillstånd att, i motsats till andra länder i EU, få öka utsläppen. Detta går stick i stäv med det s.k. Kyotoprotokollet som har godtagit. Kyotoprotokollet innebär att i-länderna åtar sig att minska sina utsläpp med . EU ska gemensamt minska utsläppen . Stängningen av den första reaktorn i har i huvudsak kompenserats av import av dansk kolkraft.