ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02T393 · 2005-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på infrastrukturen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till enskilda vägar. En väl fungerande infrastruktur är viktig för enskilda människors förutsättningar att bo och leva överallt och för näringslivets utveckling, detta gäller inte minst i . Otillräckliga satsningar på transportinfrastrukturen riskerar att hämma länets tillväxt. Näringslivsrepresentanter och företagarorganisationer har lyft fram de tillväxthämmande aspekterna som följd av det undermåliga vägnätet. Bristerna är mycket tydliga i hela . är en av landets viktigaste tillväxtregioner. fyra viktigaste exportindustrier, verkstads-, transport-, kemi- och tekoindustrin, står tillsammans för av export. av dessa industriers företag, anställda och investeringar finns i . Dessa industrier är transportintensiva och starkt beroende av en väl fungerande infrastruktur. Inom en radie från finns hälften av industrikapacitet, och så mycket som av totala hamngodsflöde passerar hamn. Transporter till och från hamnen sker i huvudsak genom vägtransporter på . Kapacitets- och standardbrister i infrastrukturen får inte hämma den ekonomiska tillväxten. Att bygga ut E 20 till motorväg är därför en förutsättning för att ekonomi skall kunna växa. Investeringar i vägar borde vara en investering i tillväxt och utveckling för och där vinstpotentialen för oss alla är utomordentligt stor. Utbyggnaden av såväl väg- som järnvägsnät i har dock av olika skäl blivit eftersatt. Bristerna på Rv 45, E 20 och Rv 40 är stora, som trafiken, inte minst godstransporterna, växer kraftigt. Flera vägar i tillhör landets mest olycksdrabbade. Kapaciteten på järnvägarna NorgeVänernbanan, Västra stambanan, Kust-till-kust-banan, och är otillräcklig och ett hinder för en önskad utveckling av tågtrafiken. Detta drabbar utbudet av regional trafik där det finns en politisk vilja i att satsa på en kraftfull utveckling av den spårbundna kollektivtrafiken. Också väg- och järnvägsanknytningarna till de nationellt viktiga målpunkterna hamn och flygplats har påtagliga brister. Konsekvenserna av den otillräckliga transportinfrastrukturen i blir lägre tillväxt, onödiga trafikolycksoffer, sämre miljö och ökade svårigheter att uppfylla miljökvalitetsnormerna. De enskilda vägarna utgör två tredjedelar av landets totala vägnät och är livligt trafikerade av många fordon. Dessa vägar är således av stor betydelse för infrastrukturen och nyttjas i hög grad av människor som bor på landsbygden, av små industrier samt jordbruk. Det är därför angeläget att i större utsträckning uppmärksamma de enskilda vägarnas standard och tillskjuta medel så att landsbygdens invånare och näringsidkare får bättre vägar.
mot · GT02T394 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att långa handläggningstider vid körkortsingripanden måste kortas. Rutinerna vid fall där det är aktuellt med återkallelse av körkort och körkortstillstånd måste ses över. är handläggningstiderna oftast oacceptabelt långa, vilket är särskilt påfrestande för unga personer där prövotid löpte för händelsen som medfört återkallelse av körkort. Ett fall ur verkligheten visar följande: En ung person med nytaget körkort och vars prövotid löpte gjorde sig skyldig till vårdslöshet i trafik. meddelar att den, med anledning av vad som inträffat, med stöd av körkortslagen överväger ett körkortsingripande, vilket betyder att körkortet återkallas eller att varning meddelas. Efter att den berörda personen fått tillfälle att yttra sig beslutar att återkalla körkort och körkortstillstånd. Då har det gått sedan trafikbrottet ägde rum. hade personen ifråga kvar sitt körkort och kunde köra bil i vanlig ordning. Ådömda böter betalades. Den orimligt långa handläggningstiden innebar lika lång psykisk påfrestning för den berörda personen med oro och vånda över vad som skall hända. Dessutom kan så lång handläggningstid medföra ekonomiska nackdelar såtillvida att t.ex. halkkörningsprovet kanske måste göras om, eftersom godkänt resultat av det bara gäller . Den långa handläggningstiden kan även ifrågasättas ur ett annat perspektiv. Såväl från fotgängarens som den fordonstrafikerande allmänhetens synpunkt måste det betraktas som otillfredsställande att någon får hålla på att köra bil efter det att vederbörande gjort sig skyldig till sådan vårdslöshet i trafik att den enligt körkortslagen leder till återkallelse av körkort. Det relaterade fallet är inte unikt. De orimligt långa handläggningstiderna vid körkortsingripanden är inte bra för den som gjort sig skyldig till trafikbrott och inte heller för den allmänna trafiksäkerheten. Därför måste de förkortas.
mot · GT02T397 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för godstrafiken på färja mellan och fastlandet. Färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjarna i övriga landet. Därför måste det anses rimligt att samhället står för merkostnaden i färjetrafiken utöver vad det kostar att transportera gods motsvarande sträcka på land. Utöver viss statlig insats för att begränsa kostnaderna för godstrafiken bidrar transportköpare i hela landet genom det s.k. Gotlandstillägget med finansiering av merkostnaderna för att frakta gods mellan och fastlandet. Åkeribranschen anser dock inte att det räcker till, efter att beslutade att sänka Gotlandstillägget från 0,6 till , utan gör ett särskilt påslag. Åkerinäringens särskilda påslag gäller hela transportsträckan, det vill säga såväl sjö- som landsträckan, mellan destinationsorterna på respektive fastlandet. Det innebär betydande merkostnader i jämförelse med landtransport för köpare av godsfrakt till och från och i synnerhet för dem som köper frakt till och från destinationer långt från ön. Trots ett stort antal utredningar saknas en långsiktig lösning då det gäller finansiering av merkostnaderna i godstrafiken på färja mellan och fastlandet. Senaste utredningen 2001:66 av slog fast att kostnaden för godstransport över vattnet ska vara jämförbart med motsvarande transport på land, varför en sänkning av längdmetertaxan föreslogs. Rikstrafiken, som skall ombesörja den statliga delen av nuvarande finansiering, har inte tillräckliga resurser för sina åtaganden, och förslag finns istället på kostnadshöjningar för godset . Detta kommer att få oerhörda konsekvenser för det gotländska näringslivet och de boende på genom starkt försämrad konkurrenskraft och ökade levnadsomkostnader. Regeringen uttalade i budgetpropositionen 2003/04 att det är angeläget att kostnaderna för transporterna till och från hålls på en rimlig nivå för att inte hämma utvecklingen av näringsliv och turism. Rikstrafikens förslag om neddragningar av antalet turer samt förslag om 30-procentiga prishöjningar pekar mot att regeringen av statsfinansiella skäl är beredd att göra avkall på att finansiera landsvägen mellan och fastlandet. Det innebär att kommer att få allt svårare att utveckla näringslivet och klara den svåra omställning som pågår i samhället efter försvars- och industrinedläggningar. Även persontrafiken på färja mellan och fastlandet står inför stora försämringar. För att det gotländska näringslivet och levnadsomkostnaderna på ön skall få en, i jämförelse med landet i övrigt, rimlig situation krävs att Rikstrafiken tillförs tillräckliga ekonomiska resurser för sitt uppdrag att finansiera merkostnader i Gotlandstrafiken. Vidare krävs att regeringen skyndsamt ser till att en långsiktig lösning tas fram beträffande finansieringen av godstrafiken så att grunden för särskilda påslag från åkeribranschen direkt på köpare av godsfrakt mellan och fastlandet kan upphöra. Vad som ovan anförts om lika villkor för godstrafik på färja mellan och fastlandet bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T398 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktiga principer för Gotlandstrafiken. Det övergripande målet för transportpolitiken i är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta förtydligas sedan i sex olika delmål: Ett tillgängligt transportsystem, Bidra till en positiv regional utveckling, En hög transportkvalitet, En säker trafik, En god miljö och Ett jämställt transportsystem. Dessa mål måste givetvis även omfatta transportförsörjningen till och från . Gotlandstrafiken är den mest avgörande frågan för framtida utveckling. Det gotländska samhället genomgår nu stora strukturförändringar genom försvarsnedläggningen av P 18 och nedläggningen av Flextronic. finns en stor investeringsvilja i näringslivet, men det förutsätter goda transportförbindelser till rimliga priser. Regeringen uttalade i budgetpropositionen 2003/04 att det är angeläget att kostnaderna för transporterna till och från hålls på en rimlig nivå för att inte hämma utvecklingen av näringsliv och turism. Den framtida Gotlandstrafiken måste styras av vissa grundläggande principer, principer som möjliggör långsiktiga spelregler för gotlänningarnas landsväg där standard och prisnivå slås fast. Huvudprincipen måste vara att skall ha lika villkor som övriga att konkurrera. Det är helt oacceptabelt att kortsiktiga svängningar av priset på t.ex. bunkerolja skall få leda till enorma kvalitetsförsämringar av priset i trafiken. Principen måste vara att staten skall tillföra tillräckliga ekonomiska resurser för att möjliggöra en god trafikstandard vad gäller komfort, tillgänglighet och pris. Vidare bör Gotlandsrabatten motsvara av ordinarie vinterpris, lika pris bör gälla för gotlänningarna året runt. För att få en ökad tydlighet bör Gotlandstrafiken ha ett särskilt anslag i statsbudgeten, som t.ex. kan ligga som en del av budgetanslag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T406 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra underlaget för beräkning av särskild ersättning till underhåll av grusvägar så att även delar av län kan få detta stöd. Inom ramen för verksamhet finns särskilda hänsyn och beskrivningar för bland annat underhåll av grusvägar. Dessa särskilda anslag för underhåll av skogsvägar finns i län som klassas som skogslän. Exempel på sådana län är och . Skogslänsbegreppet är dock ett trubbigt begrepp som styrning av resurser i detta sammanhang. Även andra län kan ha stor andel grusvägar och därför vara i behov av särskilt riktade anslag inom ramen för underhållsbudget. Så är exempelvis fallet i län där flera delar, inte minst den norra delen, har en stor och för det lokala boendet och näringslivet viktig andel grusvägar. En grusväg är i många fall i glesare befolkade områden lika bra eller bättre än en belagd väg. Den fordrar dock kontinuerligt underhåll för att fungera väl. Vägens beskaffenhet är inte minst viktig för en allt mer utvecklad turistnäring där en av vårt lands främsta attraktioner saluförs, nämligen avskildhet, tystnad och natur. En grusväg blir då en del i den upplevelse som för många utländska turister är unik. För detta fordras dock återigen att vägarna underhålls. Skogslänsbegreppet är ett alltför trubbigt instrument för att bedöma behovet av särskilda resurser till underhåll av grus. Därför behöver underlag för dessa insatser baseras på ett bättre och mer relevant underlag. bör därför ges till uppgift att genomföra en inventering som har till syfte att vara underlag för en bättre och mer relevant resursfördelning i syfte att även delar av län som i detta fall norra delen av län får extra resurser för ett gott underhåll av grusvägarna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02T408 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa lag om obligatorisk användning av cykelhjälm för alla. Från är det obligatoriskt med cykelhjälm för barn och ungdomar . Lagstiftningen är lovvärd men den når inte ända fram. Större delen av befolkningen undantas ju från hjälmtvånget. I skadar sig mer än 20000 cyklister . 4000 av dem hamnar på sjukhus, ungefär en tredjedel av dem har fått huvudskador. Dessa skador kan vara direkt livshotande eller invalidiserande, men även till synes lindriga hjärnskador kan ge livslång huvudvärk, yrsel, minnesproblem eller koncentrationssvårigheter. Dessa skador hade reducerats betydligt i såväl antal som svårighetsgrad om en lag om cykelhjälm för alla hade genomförts. Det finns redan nio andra länder som har en sådan lag, bland andra , och . I dessa länder har antalet skadade cyklister minskat markant. I har antalet trafikdödade cyklister halverats tack vare lagen. Vi bör införa en lag om obligatorisk cykelhjälm, gällande för alla.
mot · GT02T409 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriskt krav på handsfreetelefoni vid bilkörning. är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhetsfrågor: årlig bilbesiktning, vägar med god kvalitet, bilbälteslag m.m. Vi har även hårda krav när det gäller avgaser och annan miljöpåverkan. är det tillåtet i vårt land att köra bil och tala i mobiltelefon. Att med ena handen vara upptagen av telefonen och att med andra handen manövrera bilen försämrar uppmärksamheten på trafiken och därmed ökar också olycksriskerna. har i forskning konstaterat att bilförarnas körsätt påverkas negativt vid telefonerande under färd. Det är också belagt att detta orsakar trafikolyckor. I en del länder är det krav på handsfreeutrustning vid bilkörning. För att öka trafiksäkerheten bör också införa krav på handsfree vid telefoni i samband med bilkörning.
mot · GT02T410 · 2005-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det angelägna i att dvs. del av väg 858 (sträckan Siggeberg i sockenÖstervåla) i , rustas upp. Vägnätet är eftersatt på många håll i vårt land. Nödvändigt underhåll och investeringar för att upprätthålla en god standard har inte genomförts i den mån som behövts. Det får konsekvenser för både framkomligheten, trafiksäkerheten, miljön och samhällsekonomin. En väg som länge varit eftersatt är del av väg 858, sträckan Siggberg i sockenÖstervåla i . Vägen kallas i folkmun för . Sträckan är och en del av vägen mellan kommuns största orter och . Den sammanlagda vägsträckan är , varav är duglig väg medan nämnda alltså inte är i ett gott skick. Väg 858 är av central betydelse för invånare, kommun, företag och organisationer i . Beläggningen är oljegrus . Det gör att vägsträckan kommer i en negativ spiral, ett moment 22, där vägen blir sämre och sämre. Till slut blir det svårt för bussar och andra tyngre fordon att komma fram. När de slutar att köra vägen kommer underhållsbehovet helt i skymundan. På så sätt blir vägen allt sämre. Invånare längs vägen får sämre möjligheter att transportera sig. Miljön blir lidande när fordon väljer att köra en längre omväg, med större avgasutsläpp till följd liksom ökade transportkostnader och längre restid. Därtill gavs ett löfte till invånarna vid kommuns bildande att vägen skulle förbättras, ett löfte som inte hållits. Inte heller under det gångna årets beslut om insatser i infrastrukturen har behov tillgodosetts. uppskattar behoven för vägens förbättring till åtminstone rekonditionering. Helst borde vägen också breddas för att öka framkomligheten och trafiksäkerheten. bör därför uttala att regeringen i kommande infrastrukturförslag ser till att det skapas utrymme och möjligheter för att förbättra .
mot · GT02T411 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärda de kvarstående flaskhalsarna på och Ostkustbanan. Den svenska ekonomin är beroende av det exportintensiva norrländska näringslivet, men dess konkurrenskraft hämmas av stora brister i transportsystemet. Det norrländska näringslivet står för en mycket stor del av den svenska ekonomin. Produktionsvärdet för den norrländska industrin uppgår under planperiodens till drygt 2 000 miljarder. står för av nationens nettoexportvärde, vilket är nästan dubbelt så mycket per invånare som rikssnittet. Näringslivets behov av en fungerande infrastruktur är avgörande för företagens utvecklingsförmåga. Transportkostnaderna är höga beroende på långa avstånd, fördyrande begränsningar samt standardbrister. Detta påverkar menligt den norrländska industrins internationella konkurrenskraft. är i starkt behov av konstruktiva strukturförändringar. Den norrländska kusten är tätbefolkad och städerna relativt stora och urbaniserade. Avstånden mellan dem och avsaknaden av tågtrafik medför dock att de lokala arbetsmarknaderna är slutna och små. arbetsmarknadsregioner måste och kan förstoras med snabbtågstrafik som kan bli ett alternativ till flyg och bil för medellånga avstånd. Det finns tydliga och starka samband mellan regioners storlek, produktivitet och tillväxt. städer ligger på ett, från järnvägssynpunkt, idealiskt avstånd från varandra i ett pärlband längs de stora stråken. En nyckelåtgärd är att komma till rätta med detta problem genom att skapa förutsättningar för förstoring av arbets- och utbildningsmarknader. borde verka för en målinriktad satsning på ett snabbtågssystem som investeringar i infrastruktur genomförs. beslutade att den största järnvägssatsningen i historien skulle genomföras. förslag till framtidsplan har genom en omfattande konkurrens om medlen och stora finansiella förändringar medfört att flera förväntade och välmotiverade satsningar uteblivit eller försenats. Det finansiella behovet av järnvägsinvesteringar har underskattats och förutsättningar måste skapas för att höja investeringsnivån så att en samhällsekonomiskt optimerad effekt kan uppnås. Det är annars en mycket positiv och samlad satsning som staten nu gör i framtidsplanen för det dominerande nationella godsstråket den nordeuropeiska transportkorridoren. Miljardinvesteringar har genomförts på Ostkustbanan och och . För att få full effekt av gjorda investeringar och ge hela den svenska ekonomin goda förutsättningar att växa bör denna satsning fullföljas och de stora kvarstående flaskhalsarna på och Ostkustbanan åtgärdas.
mot · GT02T414 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nya bilar skall utrustas med alkolås. Olika trafiksäkerhetsåtgärder har vidtagits för att uppnå nollvisionen inom trafikområdet, men statistiken visar att vi har långt kvar till målet. En mycket viktig faktor för att uppnå nollvisionens mål är att förhindra rattonykterhet. Det har gjorts beräkningar som visar att det görs mer än 14000 bilresor i vårt land med förare som är så alkoholpåverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. Ett sätt att minska dessa bilresor är att införa krav på alkolås i alla bilar. Man räknar med att 150 personer, vilket är en fjärdedel av dem som dödas i trafiken, härrör ifrån olyckor med alkoholpåverkade förare. Dessutom skadas cirka 1000 personer . Trots dessa mörka siffror görs det för lite för att komma till rätta med problemen. Ett bra sätt att undvika olyckor med alkoholpåverkade förare är att motverka att en alkoholpåverkad person över huvud taget sätter sig bakom ratten. Dessutom måste informationen i skolan och i körkortsutbildningen förstärkas. Ett första steg borde vara att kräva alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. Dessutom borde alla nya bilar utrustas med alkolås. Kostnaden för alkolås skulle bli betydligt lägre om de installerades i bilen när den tillverkas. finns det många myndigheter, företag och kommuner som ställer krav på alkolås vid upphandling av transporter. Detta är särskilt viktigt vid skolskjutsar och andra persontransporter.
mot · GT02T415 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lag om förarbevis skall införas på moped klass II. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att ungdomar skall få köra moped från det år de fyller . Krav på förarbehörighet för mopeder Mopeder delas in i två klasser, moped klass I och moped klass II. För att få köra moped klass I, den som ofta kallas EU-mopeden, måste man ha körkort, traktorkort eller förarbevis för moped klass I. För att få köra moped klass II räcker det med att man har fyllt . De gamla, nationellt godkända, mopederna som är konstruerade för en hastighet av högst tillhör klass II. De mopederna kan man köra . För att få förarbevis för moped klass I måste man genomgå en särskild utbildning och godkännas vid ett kunskapsprov. Utbildningen innehåller både teoretiska och praktiska moment medan det avslutande provet är enbart teoretiskt. De områden man får lära sig om under utbildningen är: fordonskännedom, trafikregler, trafikens förrädiska situationer och människans begränsade förmåga. I utbildningen ingår också manöverträning och praktisk tillämpning. Kunskapsprovet omfattar 2535 frågor om fordonet, reglerna, människan, riskerna och miljön. Man måste ha rätt på av frågorna för att bli godkänd. Utbildning och examination anordnas bl.a. hos trafikskolor, motororganisationer, studieförbund och frivilligorganisationer. Utbildare och examinatorer måste godkännas av . Kunskaperna i trafik-och fordonsfrågor är oroväckande låga bland våra ungdomar. Det kan vi bl.a. märka genom alla de olyckor som mopedister är inblandade i och där det visar sig att de inte känner till t.ex. högerregeln. Därför bör det införas en lag om att alla som kör moped måste ha ett förarbevis. Börja köra moped det år man fyller får man inte börja köra moped förrän man fyllt . Det innebär att ungdomar som är födda sent inte kan vara ute och åka moped tillsammans med sina klasskamrater som är födda tidigt . För deras föräldrar blir det svårt att motivera varför denna datumgräns finns varför den ene men inte den andre av två kompisar födda får köra sin moped. Utan argument minskar förälderns auktoritet och det blir svårt att hindra att barnet begår brott genom att köra moped innan sin 15-årsdag. I den här åldern betyder gruppidentiteten mycket, en avvikelse får stora proportioner och den som inte har fyllt moppe blir kanske utanför gemenskapen. Av den anledningen bör man utreda möjligheten att ungdomar får köra moped det år som de fyller . Om man fattar beslutet att alla ska ha förarbevis för att få köra moped så innebär det att ingen får ett förarbevis förrän personen har fått godkänt på sin moppeexamination.
mot · GT02T416 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omfördela medel till de stormdrabbade områdena för att ställa vägarna i stånd igen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att fullfölja ombyggnad av vägar i och län. Vägnätet i har många brister inte minst sedan stormen dragit fram över landskapet. Det har inneburit att både det statliga vägnätet och de enskilda vägarna blivit sönderkörda av all den tunga trafik som krävts för att reparera el- och telefonnäten och inte minst på grund av all kullblåst skog som måste transporteras ut ur skogarna även . Därför behöver medel omfördelas så att man kan återställa vägarna efter påfrestningarna. Risken är annars att problemen blir ännu värre kommande år. Vad som ovan anförs om omfördelning av anslag för att upprusta sönderkörda vägar som följd av stormen bör ges regeringen tillkänna. Ett antal vägprojekt i och län har påbörjats utan att bli fullföljda. Vägarna är viktiga och inte minst öst-västliga vägar som riksvägarna 3133 och förlängningen av . Det är stumpar som blivit kvar eller inte har kommit fram på grund av att medel flyttats från de småländska vägarna till andra projekt i landet. Runt och finns vägar med stor trafikvolym som behöver göras färdiga. De flesta är redan projekterade och det enda som fattas är finansieringen som skjutits upp . Det innebär att trafiksituationen fortsätter att vara besvärlig och i en del fall med stora risker för olyckor som t ex Göteborgsbacken utanför . E 22 i län är ett annat projekt som behöver färdigställas, liksom riksvägarna 24, 25 och 35. Vad som ovan anförs om färdigställande av påbörjade vägprojekt i och län bör ges regeringen tillkänna.