ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02So494 · 2005-09-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om avskaffande av stopplagen i hälso- och sjukvårdslagen i enlighet med motionens intentioner. Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med sina stödpartier Vänstern och genomdrivit en stopplag för sjukvård som drivs med vinst. Någon stopplag för förlustdrivna sjukhus finns dock inte. Lagen, Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus, syftar till att förbjuda landsting att överlämna drift av hälso- och sjukvård vid sjukhus till vårdgivare, som bedriver verksamhet i vinstsyfte. Dessutom får enbart offentligt finansierad vård bedrivas hos vårdgivaren. De skäl som framförs, som motiv för lagstiftningen, är bland annat att skattemedel inte ska gå till privata intressenter, den offentliga sjukvården säljas ut och att enbart förmögna personer kommer att få tillgång till sjukvård. Motiven måste anses märkliga eftersom de senaste årens utveckling av svensk hälso- och sjukvård går mot ökat vårdbehov. är det brist på tillgänglighet i vården och långa vårdköer i flera delar av vårt land. Till detta kommer att allt fler köper privata sjukförsäkringar. Argumentet att förbjuda landsting att upphandla vinstdriven sjukhusvård, men inte andra varor eller tjänster, faller på sin egen orimlighet och inkonsekvens. Dessutom minskar utbudet av vårdgivare och kvalitetsdrivande konkurrens. Till detta kommer ett minskat resursutnyttjande som leder till ökade kostnader för landstingen. Stopplagen i sjukvården motverkar sitt syfte och bidrar till att de som har råd köper sig vård via privata försäkringar. Svensk offentlig hälso- och sjukvård är demokratiskt styrd och gemensamt finansierad. Landstingen är demokratiskt uppbyggda och underställda folkets prövning och ansvarsutkrävande av de förtroendevalda i öppna val. Någon påstådd möjlighet till real utförsäljning av svensk hälso- och sjukvård finns inte utan stopplagen är enbart ett utslag av ideologisk låsning hos den socialdemokratiska regeringen. Många landsting har goda erfarenheter av att lägga ut vård på alternativa vårdgivare, däribland privata vårdföretag. För landstingen är stopplagen i hälso- och sjukvård ett direkt hot mot nödvändig utveckling av verksamheten. Ett av dessa landsting är , som har en väl utvecklad och fungerande verksamhet med flera andra vårdgivare. Den mycket kraftiga avgränsning för hälso- och sjukvården, som stopplagen innebär, kommer att förhindra den positiva utvecklingen av hälso- och sjukvården i .
mot · GT02So500 · 2005-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Handikapphistoriska Föreningens framtida verksamhet. var tiotusentals människor med olika funktionsnedsättningar negligerade och utstötta, med ett liv på institution som följd. Viktiga reformer som ökat jämlikhet och delaktighet för människor med funktionsnedsättningar har förvisso genomförts. Den utvecklingen har varit direkt kopplad till välfärdspolitiken precis som jämställdhetspolitiken mellan kvinnor och män. Och dess förutsättning har varit handikapporganisationernas kunskaper och politiska kamp. Det är en historik i nutid som måste dokumenteras och analyseras utifrån ett samhällspolitiskt perspektiv. Det är av ett grundläggande värde för både den kommande utvecklingen och forskningen. Och för handikapprörelsen, som måste kunna se sin egen historia. Detta är Handikapphistoriska Föreningens, HHF, uppgift och mål. HHF, har byggt upp ett dokumentations-, informations- och kunskapscenter inom det handikapphistoriska området. Allmänna arvsfonden har lämnat generösa bidrag till verksamheten liksom Stiftelsen . Syftet är att skapa en kunskapskälla om människor med funktionshinder och deras livsvillkor under historiens gång och skapa nytt källmaterial för framtida forskning. En databas med över 7000 referenser till handikapphistoriskt material inklusive foton finns utlagda under adressen . Det nya källmaterialet består av funktionshindrades egna livshistorier, som bandas och skrivs ut i oredigerat skick. Dessa livsberättelser förvaras i och kommer att finnas tillgängliga för forskning. Inom projektet har handikapporganisationerna inspirerats att ordna och bevara sin historia. De har även fått handgriplig hjälp med detta arbete samt erhållit en arkivhandledning. Ett rikt kontaktnät har etablerats inom det handikapphistoriska området bland annat med museer, universitet och högskolor, arkiv och organisationer. Det arvsfondsprojekt vilket legat till grund för verksamheten upphör . Att nu avbryta detta värdefulla och framgångsrika arbete vore ett utmanande slöseri med samhällsmedel. Det skulle dessutom innebära att vi avstår från angelägen kunskap för framtiden.
mot · GT02So503 · 2005-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vistelsebegreppet. Vistelsebegreppet innebär i vid mening att man som medborgare i har rätt till samma kommunala omsorg, exempelvis färdtjänst, oavsett var i landet man befinner sig. Denna rätt är självklar, men det kan bli problem med kostnaderna när man vistas på en ort , men är mantalsskriven någon annanstans. Problem med vistelsebegreppet kan då uppstå för turistorter eller andra orter med många sommarhushåll. Då innebär de att vistelsekommunen får betala för olika typer av omsorg som normalt hemkommunen står för. Detta kan drabba en del kommuner ganska hårt, och det är svårt att budgetera för det då det inte går att uppskatta dessa kostnader. Ett möjligt sätt att lösa detta problem skulle vara att vistelseorten fakturerar hemkommunen för de kostnaderna allt eftersom de uppkommer. Förutsättningar för denna eller andra lösningar bör utredas för att lösa problemen kring vistelsebegreppet.
mot · GT02So504 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att ett europeiskt center för läkemedelssäkerhet bildas och placeras i . har länge haft en internationellt erkänd spetskompetens inom medicinsk forskning. I den s.k. Medicon , dvs. Skåne- och återfinns en stor biomedicinsk kompetens. Där ryms bl.a. 14 universitet, 140000 studenter, 140 bioteknologiska företag, 70 läkemedelsföretag samt medicintekniska och kontraktsforskande företag. I regionen finns även akademiska forskningsinstitutioner och 28 sjukhus, varav 11 är universitetssjukhus. Hälso- och sjukvården är en kunskapsintensiv verksamhet där det ständigt introduceras nya behandlingsalternativ. För att ska bibehålla och utveckla en vård i världsklass krävs välfungerande system för att kunna värdera och föra ut den senaste kunskapen om behandlingar och effekterna av dessa. Inför EU:s sjunde ramprogram har initiativ tagits för att finna nya samarbetsformer mellan offentlig och privat sektor. Detta initiativ har av kommit att benämnas som Initiative. Ett antal seminarier och möten har genomförts där ambitionen varit att identifiera och undanröja hinder i läkemedelsutvecklingen. Detta särskilt vad avser forskning kring läkemedels säkerhet och effekt. Processen har drivits av industrin i samverkan med kommissionen och resulterat i ett förslag till forskningsagenda. En av dess huvudrekommendationer handlar om att utveckla ett europeiskt center kring läkemedelssäkerhet. som länge haft hög, och internationellt erkänd kompetens inom bl.a. läkemedelskontroll, bör verka för att ett sådant center placeras här. Förutom att ytterligare stärka ställning inom medicinsk forskning, skulle ett sådant center även kunna bidra till arbetstillfällen och fortsatt utveckling i regionen.
mot · GT02So506 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utöka antalet specialiserade kliniker för fibromyalgiker och för patienter med liknande smärtsjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökad information om fibromyalgi inom såväl all sjukvårdsutbildning som fortbildning riktad till sjukvårdspersonal. För patienter med fibromyalgi, som söker hjälp för symptom som muskelvärk, kronisk trötthet, sömnproblem, infektionskänslighet och koncentrationssvårigheter, kan det vara svårt att få en diagnos. Främst för att primärvårdens läkare ibland saknar den kunskap och fortbildning som behövs för att identifiera sjukdomen och sätta in adekvat behandling. I de fall patienter avfärdats utan diagnos känner de sig naturligtvis missförstådda och kränkta. Läkare såväl som övrig sjukvårdspersonal bör därför få större möjlighet till specialistfördjupning och fortbildning om fibromyalgi. Därigenom kan de ta del av nya rön om sjukdomen och snabbare ställa rätt diagnos. För de patienter som redan diagnostiserats behövs ofta specialiserad vård. finns det emellertid inte kliniker eller specialiserade mottagningar för patienter med fibromyalgi (och liknande smärtsjukdomar) inom varje landsting. För patienter som fått en diagnos där det inte finns några mediciner som botar sjukdomen, enbart lindrande behandlingar, är det naturligtvis av stor vikt att det finns mottagningar med möjligheter till utredning, diagnos, behandling och rehabilitering.
mot · GT02So514 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett arbete med som innebär att de skärpta abortföreskrifterna för kvinnor omformuleras. reviderade sina föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFS 2004:4). Som det ser ut nu är det följande som gäller: En kvinna bör uppmanas att i första hand själv berätta om graviditeten och den önskade aborten för sin eller sina vårdnadshavare eller, om detta inte är möjligt, för någon annan vuxen närstående person. Vid behov bör hon få hjälp med detta. Om den unga kvinnan motsätter sig att vårdnadshavaren kontaktas, måste vårdpersonalen utifrån bestämmelser om vårdnadshavarens allmänna omvårdnadsansvar bedöma, med hänsyn till kvinnans ålder och mognad, om det är lämpligt att ändå informera denne. Även om den unga kvinnan inte har nått en sådan ålder och mognad att hon har fått ett integritetsskydd gentemot vårdnadshavaren kan det ändå finnas en skyldighet att hemlighålla uppgifter om henne för vårdnadshavaren enligt 14 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (1980:100), nämligen om det kan antas att hon lider betydande men, om uppgifterna röjs för denne. Med all respekt för hur ingående behandlat frågan om omyndiga abortsökande och huruvida deras vårdnadshavare bör informeras borde vi ändå utgå ifrån att det alltid finns goda skäl till varför en ung kvinna inte vill berätta för sina föräldrar om en abort. Bäst bedömning av om hon kommer att lida betydande men av att vårdnadshavarna blir informerade bör hon själv kunna göra. Denna skärpning är mycket oroande då den kan innebära att antalet illegala aborter kommer att öka. Unga kvinnor kanske inte vågar söka sig till den offentliga vården av rädsla för att föräldrarna ska informeras mot deras vilja. Det är särskilt oroande med tanke på att vi vet att många unga kvinnor med invandrarbakgrund lever under föräldrars stränga regler och kan råka mycket illa ut om en avbruten graviditet blir känd.
mot · GT02So515 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer till landstingen angående bidrag till barns glasögon. Kostnader för glasögon kan bli en tung börda för många familjer, inte minst om synfelen drabbar barn som ofta behöver nya glasögon. Variationen mellan olika landsting är emellertid mycket stor när det handlar om hur villig man är att bidra i sådana situationer. I vissa landsting får familjen stöd, i andra lämnas ingen hjälp alls. För barnen med synfel är det mycket viktigt att man får glasögon tidigt för att få en normal synutveckling. Det finns därför anledning att klargöra om glasögon ska vara att betrakta som en medicinsk behandling och att det därför finns skäl för landstingen att ge stöd till barns glasögon. Det är dessutom ansvar att erbjuda hjälpmedel för funktionshindrade. I de fall ett synfel är så svårt att det definieras som ett funktionshinder ska erbjuda hjälpmedel. Det är dock uppenbart att landstingen inte har tillräckliga riktlinjer för arbetet, eftersom liknande fall behandlas väldigt olika mellan landstingen. Det gör att den enskildes boendeort och inte hennes problem avgör vilket stöd samhället bistår med.
mot · GT02So525 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om varningstexter på alkoholdrycker. Ett nyckelområde i arbetet med en strategi för att minska alkoholskadorna är konsumentinformation och att öka medvetenheten om riskerna i samband med alkoholkonsumtion. skadas och dör många människor av sprit. Det är konstaterat att det finns ett statistiskt samband mellan alkohol och våld, det vill säga misshandel, såväl i hemmet som utanför hemmet. Det finns fler exempel på risksituationer. Trafiken: av alla som dödas i trafiken har alkohol i blodet. På sjön är andelen ännu större. Under graviditeten: Dricker man alkohol under graviditeten är risken för fosterskador stor. Vid sjukdom: Användning av sömntabletter och lugnande mediciner kan ge mycket svåra förgiftningstillstånd om de kombineras med alkohol. Alkoholkonsumenter bör mötas av likadana varningstexter som de som finns på cigarettpaket. Till exempel: Alkohol skadar din hälsa allvarligt i kombination med sömntabletter eller Alkohol dödar i samband med bilkörning. Det är angeläget att staten och dess olika myndigheter aktivt medverkar till en ökad opinion mot alkoholmissbruk. Därför bör den juridiska och praktiska lämpligheten av varningstexter på alkoholdrycker ses över.
mot · GT02So526 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den framtida tobakspolitiken. har fört en kraftfull tobakspolitik som resulterat i minskad rökning, framgång med rökfria serveringar, successivt skärpt lagstiftning, genomfört Nationellt tobaksuppdrag och ratificerat ramkonventionen. Allt detta är resultatet av ett framgångsrikt centralt och långsiktigt arbete. Men faktum kvarstår att det fortfarande finns 1 miljon svenskar som röker . dör 6400 rökare och ytterligare minst 500 personer av passiv rökning. Tobaksbruket kostar samhället medan statens skatteintäkt är . Ungas rökvanor minskar, men är det flickor och pojkar i årskurs nio som röker eller snusar. I takt med att antalet rökare minskar ökar snusningen kraftigt bland såväl unga som äldre. Det lanseras ständigt nya starkare snussorter, vilket leder till att fler blir beroende. Tobaksbolagen riktar nu sin marknadsföring till ungdomar och särskilt unga flickor genom att presentera nya vackra förpackningar och spännande smaker. Priskriget är också ett faktum. För ungdomar är snuset ofta en väg in till cigaretter, alkohol och tyngre droger. Snuset är faktiskt också beroendeframkallande i högre utsträckning än cigaretter. En sanning som inte många känner till är att så lockar cigaretterna femtio nya barn att börja röka. Det innebär sjutton tusen nya unga rökare . Ett av våra folkhälsomål handlar om att vi ska ha halverat antalet ungdomar som börjar röka eller snusa. är frågan hur vi skall agera för att kunna uppnå detta mål. En viktig förutsättning är naturligtvis att vi avsätter de resurser som behövs för att vi ska kunna fortsätta att bedriva en framgångsrik förebyggande verksamhet. Som exempel kan nämnas att i län så har Tobaksuppdraget finansierat ett projekt som , , fått av de deltagande ungdomarna att helt sluta röka. Andra tänkbara exempel på en framåtsyftande politik kan handla om att alla skolor ska ha en policy som reglerar tobaken, dvs. att tobakslagen skrivs om så att den även omfattar snus, att skatten på snus höjs, att hårdare sanktioner införs för brott mot förbudet av tobaksförsäljning till underåriga. Listan på tänkbara åtgärder kan göras väldigt lång. Det viktigaste är ändå att vi inser allvaret med att framför allt yngre människor lockas in i ett tobaksmissbruk och att vi är beredda att göra något åt det.
mot · GT02So540 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för att få till stånd förändrade matvanor för en bättre hälsa. Våra matvanor har ändrats dramatiskt . Ökningen av läskdrickandet är . Vi äter allt mindre av färsk potatis och i stället sätter vi i oss mer pommes frites och chips. Vi äter mer bakelser än knäckebröd . 1990 var det tvärtom. Dessa fakta är kopplade till att vi rör oss allt mindre. Fetma och övervikt ökar. Välfärdssjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar ökar så något måste göras åt detta. Det kommer också larmrapporter från tandvården att barnens tänder har frätskador och detta kopplas till det ökande läskdrickandet. Många billiga varianter på läsk, chips och liknande onyttiga varor kommer i lågprismärke och konsumtionsmönstret ändras på bekostnad av hälsan. Dessa varor är också lättförtjänta pengar för handeln och varorna finns ofta så placerade att man enkelt ska lägga dessa i sin varukorg. Hemkunskapen i skolan bör vara en väg att gå, men också allmänt i hälsodebatten bör detta vägas in. Förslag har väckts om att lägga en särskild ohälsoskatt på vissa varor. Det här är förslag som regeringen bör fundera vidare på.
mot · GT02So541 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kvinnor och män skall behandlas lika inom vården. Målet med hälso- och sjukvården är att alla ska ha lika tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor. Detta innebär att jämställdhetsperspektivet måste ges uppmärksamhet. I så redovisas att det finns stora skillnader mellan hur män och kvinnor blir behandlade i sjukvården. Och även har media i undersökningar redovisat ett antal exempel på detta. Män får snabbare behandling och får företräde i kösystemen till eventuell operation. Det till och med prioriteras utifrån vilken status mannen har i samhället ju högre status desto större chans att få genomfört operationen snabbt. Männen får också nyare och dyrare läkemedel än kvinnor och när kvinnor får biverkningar av mediciner så visar det sig att de flesta mediciner är utprovade på enbart män. Målsättningen i lagstiftningen är god men regeringen bör överväga vilka olika åtgärder och initiativ som kan tas för att vården ska utformas och anpassas efter dessa krav.
mot · GT02So542 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om överklaganderätt vid beslut om alkoholtillstånd och ändring av alkohollagen. Kommunerna är de som fattar beslut om alkoholtillstånd till näringsidkare inom kommunens geografiska område. Detta enligt alkohollagen som antogs 1995. är beslutsordningen sådan att kommunen har delegerat beslutanderätten till kommunens socialnämnd eller motsvarande. Detta naturligtvis för att det är den nämnd som man förväntar sig har bäst kunskap kring de problem som kringgärdar rätten att servera alkohol. Och så är säkert också fallet. Tillstånd skall kunna ges om sökanden, utöver alla andra krav som ställs, har ett kök för allsidig matlagning. Besluten kan överklagas av den det berör, dvs. den som har ansökt om alkoholtillstånd. Det är naturligtvis rätt att den som ansökt om tillstånd även har möjlighet att överklaga beslut som går dem emot. Skulle däremot en kommun i sin iver att vara företagsvänlig fatta beslut som i reell mening är felaktiga, dvs. ge tillstånd trots att näringsstället ej har kök för allsidig matlagning, kan detta beslut ej överklagas. Detta visar också de fall som avgjorts i domstol. Endast i något enstaka fall där en närboende aktivt berörts och klagat på beslutet har domstolen medgivit överklaganderätt. prövas istället kommunens beslut av som tillsynsmyndighet men den har emellertid inte rätt att gå vidare i processen utan lagen menar att genom överläggningar och diskussioner skall klara ut felaktigheterna. Enligt min mening är detta fel. Självklart borde det finnas en vidare möjlighet att överklaga om det är uppenbart att kommunen fattat ett felaktigt beslut. Naturligtvis kan man överväga om det är riktigt att envar som är kommunmedlem skall ha överklagansmöjligheten eller om det är i länet som tillsynsmyndighet som skall ha det. Enligt min uppfattning vore det lämpligt att en myndighet som har överblick över sakfrågorna men också överblick över landet, skulle vara den myndighet som skall ha överklagansmöjlighet. Enligt min uppfattning vore en lämplig myndighet. bör ge regeringen tillkänna att alkohollagen bör ändras i detta avseende.
mot · GT02So545 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkomster från barns och ungdomars sommarjobb inte skall påverka familjens socialbidrag. har tidigare gjort en kartläggning av kommunernas regler för hur ungdomars sommarjobb påverkar familjens socialbidrag. Resultatet visar att bedömningen är mycket skiftande. Därför uppmanade i brev till kommunerna att låta sommarjobbande barn och ungdomar få behålla sina inkomster, och att deras inkomst inte påverkar socialbidraget. Att minska socialbidraget innebär en orättvisa då de sommararbetande ungdomarnas lön kan vara mycket olika. I till exempel får ungdomarna i de så kallade passjobben arbeta i med en lön som uppgår till . Det är alltså inte särskilt stora summor som det handlar om i kommunens ekonomi, men som för ungdomarna betyder mycket. För vissa kan minskningen av socialbidraget innebära att en stor del av lönen försvinner. Dessa ungdomar ställs ofta utanför på grund av familjens knappa resurser och genom att de inte får behålla sin lön fråntas de möjligheterna att själva påverka sin situation. Detta sänder också fel signaler till ungdomarna och kan innebära att de hellre arbetar svart eller inte alls. Den ekonomiska vinst som kommunen gör genom att reducera socialbidraget är marginell. Viktigare är att ungdomarna får uppleva glädjen av att ha tjänat egna pengar och förhoppningsvis fått en positiv bild av såväl arbetsliv som samhälle. Att ungdomarna arbetar är en god investering för samhället och att de integreras i arbetslivet genom att få erfarenhet är en stor vinst för alla. Grundprincipen måste vara att alla ungdomar behandlas lika och att de inte drabbas av att deras familjer har socialbidrag. Det behövs en förändring i socialtjänstlagen så att tonåringarnas inkomst inte räknas in i underlaget för försörjningsstöd.