mot · GT02Sf382 · 2005-10-05 00:00:00 — Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård och välja bort dålig vård. 5.2.2Inför en nationell vårdgaranti Vi vill införa en nationell vårdgaranti. Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård efter fastställd diagnos. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar och vara fullt genomförd . En sådan vårdgaranti innebär att patienter kan få behandling tidigare och därmed att sjukskrivningar kan kortas. 5.2.3Ersätt stopplagen med en startlag Alltfler inser att förändring och förnyelse måste till för att sjukvården skall ges möjlighet att utvecklas för att klara sitt åtagande att ge alla människor en god hälso- och sjukvård. En viktig del i detta är att öppna för nytänkande och konkurrens. Regeringen gör tvärtom med sina stopplagar. Vi föreslår i stället en startlag som syftar till att öka mångfalden av aktörer inom svensk sjukvård. 5.2.4Låt företagsläkare bedriva sjukvård Vi föreslår att företagshälsovården får tillbaka möjligheten att utfärda sjukintyg och bedriva sjukvård (och inte bara förebyggande hälsovård som ). Det skulle medföra en rad fördelar. Företagsläkare har ofta större möjlighet att göra en bedömning av arbetsförmågan eftersom de känner arbetsplatsen. Det skulle kunna leda till en direkt minskning av sjukfrånvaron. Det är smidigare och tar mindre tid att gå dit på arbetstid än att behöva ta ledigt för att besöka en vårdcentral eller dylikt, vilket avlastar vårdcentralerna. Samarbete med företagshälsovården skulle även kunna medföra en effektivisering av arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete. Den omorganisation av företagshälsovården som genomfördes för sedan har inte varit lyckad. Företagsläkarna och företagen samarbetar inte tillräckligt nära. hade företagsläkarna möjlighet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Företagsläkaren såg tidigt eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget/förvaltningen. Beslutsvägarna var ofta kortare och på så sätt kunde dålig arbetsmiljö rättas till. Den socialdemokratiska regeringen begränsade sedermera företagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso- och sjukvård, vilket försvårade verksamheten. 5.2.5Öka ansvaret och resurser till för rehabilitering Nuvarande ansvarsfördelning för rehabilitering fungerar inte tillfredsställande, då arbetsgivarna ofta underlåter att göra rehabiliteringsutredning. Det har konstaterats av såväl regeringens utredare i Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) och i Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) som av regeringen själv i proposition 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Vi vill mot denna bakgrund att ges huvudansvaret för rehabiliteringen. I samordningsansvar skall det ingå ett ansvar för att en rehabiliteringsutredning initieras och kommer till stånd. Att får ansvaret för utredningen betyder inte att det är den som måste utföra den. kan bestämma att det faktiska utförandet av utredningen skall göras av någon annan, t.ex. arbetsgivaren, företagshälsovården eller primärvården. En sådan överlåtelse bör ske genom en skriftlig överenskommelse mellan och den som får i uppgift att göra utredningen och efter samtycke med individen. I de fall där det finns en konflikt mellan arbetsgivaren och arbetstagaren är det exempelvis inte lämpligt att arbetsgivaren utför rehabiliteringsutredningen. Vi anser också att den som utför utredningen skall ha en rimlig ersättning för det. Vi föreslår därför att får extra resurser för att köpa rehabiliteringsutredning i de fall den inte utför den själv. Vårt förslag innebär ingen förändring av kravet att rehabiliteringsutredningen skall påbörjas senast efter fyra veckors sjukdom och vara klar senast efter åtta veckors sjukdom. För att försäkringskassorna skall kunna fullgöra de nya uppgifter vi vill lägga på dem krävs mer resurser. Därtill kommer att försäkringskassorna har svårt att hinna med rehabiliteringsärendena. Att behöva vänta på rehabilitering är passiviserande för den enskilde och försämrar möjligheten att någonsin komma tillbaka till arbetslivet. behöver mot denna bakgrund mer resurser både till personalförstärkningar och till köp av rehabiliteringsutredningar och rehabiliteringsåtgärder. Vi ökar därför anslag till rehabilitering med . Medicinsk rehabilitering bör liksom nu bekostas av sjukvården. I de fall där det egna har prioriterat ned den anställdes rehabilitering, eller inte har resurser att utföra den, bör dock kunna köpa medicinsk rehabilitering av annan vårdgivare för ovan angivna pengar. 5.3Öka kontrollen av bedrägerier och missbruk Information om och kontroll av att sjukförsäkringens regler följs är ett sätt att värna försäkringens stabilitet och ett gott skydd för de sjuka. Denna information och kontroll måste också rikta sig mot myndigheter som använt sjukskrivningar och förtidspensioneringar av arbetsmarknadsskäl. Politiken måste vara tydlig med att ange vad sjukförsäkringen finns till för. Rent bedrägeri förekommer också. Särskilda insatser för att beivra bedrägerier och missbruk i och har visat sig leda till stora besparingar. Vårt högre anslag till skall också kunna användas för att utöka kontrollen av fusk. 5.3.1Tidigare kontroll av arbetsförmågan i sjukförsäkringen Vi föreslår att en mer ingående granskning av arbetsförmågan görs efter 6 månaders sjukfrånvaro. Vid denna granskning skall ta ställning till om den enskilde har arbetsförmåga. Om personen är under behandling eller rehabilitering eller kan antas återfå sin arbetsförmåga och återgå till sin anställning , skall personen vara kvar i sjukförsäkringen, dock med en ersättning på 70procent 2007 och framåt. Om vederbörande bedöms ha en kvarstående arbetsförmåga men inte möjligheter att återgå till den tidigare anställningen, skall personen föras över till akassan. 5.3.2Ökat undersökningsansvar för och Vi moderater har även förslag för att öka kontrollen av rena bedrägerier. Regeringens tidsbegränsade satsning på 300 akademiker som skall undersöka eventuella socialförsäkringsbedrägerier kommer med nuvarande organisation sannolikt inte att få någon större effekt för antalet misstänkta fall av bedrägerier som leder till åtal och fällande dom eftersom polisen inte har resurser att utreda fallen. Vi föreslår därför att regeringens satsning dels byggs ut till att gälla också 2008, dels kombineras med att och får ett ökat undersökningsansvar. Innebörden av det utökade undersökningsansvaret är att dessa myndigheter skall göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare. Åklagaren får sedan vända sig direkt till och om det behövs kompletterande undersökningar och liksom tidigare till polisen om personer behöver kallas till förhör eller andra tvångsåtgärder måste vidtas. Denna modell tillämpas på försök i . Vi föreslår även att och får utökade möjligheter att samköra sina register och att detta görs rutinmässigt innan pengarna betalas ut. 5.4Öka incitamenten för individen att återgå till arbete Det är viktigt att den offentliga sjukförsäkringen ger ett skydd mot orimliga inkomstbortfall när man är sjuk. Alla riskerar vi att drabbas av sjukdom som medför att arbete inte är möjligt. I dessa fall måste det finnas en grundläggande trygghet för dem som drabbas. Som i all försäkringsverksamhet måste det dock finnas en tydlig självrisk och för den enskilde för att sjukförsäkringen inte skall överutnyttjas. Som tidigare nämnts visar forskningen att såväl antalet karensdagar som ersättningsnivån i sjukförsäkringen spelar roll för antalet sjukfrånvarande. Sjukfrånvaron började öka i /97 efter det att ersättningen höjts. 5.4.1Ingen höjning av taket i sjukförsäkringen Mot denna bakgrund avslår vi regeringens förslag att höja taket för den sjukpenninggrundande inkomsten från 7,5 till 10 prisbasbelopp i sjukförsäkringen. En sådan höjning skulle sannolikt leda till att fler höginkomsttagare sjukskrevs. Flertalet arbetstagare med inkomster över nuvarande tak har dessutom viss ersättning för inkomstbortfall över taket. 5.4.2Senaste 12 månadernas inkomst sjukpenninggrundande Vi föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på de senaste 12 månadernas inkomst i stället för på förväntad inkomst det närmaste året. För den som inte har haft någon inkomst eller som ändrat sin arbetstid skall den sjukpenninggrundande inkomsten i stället beräknas som av förväntad årsinkomst. Vi anser att det är mer rimligt att man får ersättning i förhållande till en inkomst man faktiskt har haft än i förhållande till en inkomst man tror sig komma att få. Sjukpenninggrundande inkomst beräknad på historisk inkomst är en del av budgetöverenskommelsen inom för det första budgetåret efter ett regeringsskifte. 5.4.3En andra karensdag och sänkt ersättning i sjukförsäkringen Vi moderater föreslår även att det, fr.o.m. det andra budgetåret efter ett regeringsskifte, införs en andra karensdag i sjukförsäkringen samt att ersättningen i sjukförsäkringen sänks till för den som varit sjukskriven . Vi anser att är en rimlig ökad självrisk att bära för den som ibland är korttidssjuk och har en arbetsinkomst och därmed kan tillgodogöra sig Alliansens jobbavdrag. Med våra satsningar på vård och rehabilitering skall man ha hunnit få vård och rehabilitering och förhoppningsvis även ha hunnit återkomma till jobbet . Statistik från visar att om man inte har kommit tillbaka till arbetet är sannolikheten liten att man någonsin gör det. I stort sett varje åtgärd som ökar sannolikheten att komma tillbaka måste därför anses vara motiverad. En sänkning av ersättningen från skulle bidra till att fler kommer tillbaka till arbetet innan det är . 5.4.4Jobbavdrag för den som arbetar Det andra ledet i en politik för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete är alliansens jobbavdrag. Det innebär en skattesänkning på ungefär mellan för den som arbetar och beskrivs närmare i motion 2005/06:Fi240. 6Moderata åtgärder för färre förtidspensionärer Minskningen av sjukskrivningarna beror framför allt på att de sjukskrivna har förtidspensionerats. var 553000 personer förtidspensionerade i . Av dessa hade 70000 förtidspensionerats . Detta motsvarar i stort sett befolkningstillskottet i arbetsför ålder, dvs. regeringen förtidspensionerar bort en hel årskull . De sammanlagda utgifterna för sjukskrivningarna och förtidspensionerna beräknas enligt regeringen öka . En sådan utveckling kan vi inte acceptera. Att stärka incitamenten och möjligheterna för förtidspensionerade att återvända till arbetslivet är nödvändigt, både ur ett mänskligt och ur ett ekonomiskt perspektiv. 6.1Öka konsekvenserna av tidig pension Det nya pensionssystemet innebär att pensionsåldern har blivit mer rörlig. Inkomstpension kan tas ut , garantipension och rätt till att kvarstå i anställning gäller . Man har möjlighet att ta ut inkomstpension med en, två eller tre fjärdedelar och att arbeta resterande delar. Man har även möjlighet att ta ut inkomstpension för att sedan börja arbeta igen. Vi vill utveckla flexibiliteten i pensionssystemet ytterligare. Att vi lever allt längre och blir allt friskare upp i åldrarna ställer krav på att pensionssystemet möjliggör för dem som vill arbeta att bli kvar i arbetslivet. Det måste upplevas lönsamt att arbeta även för äldre. Den nedre gränsen för inkomstpension skall fortfarande vara , men vi vill att konsekvenserna av att inte arbeta eller arbeta efter 61 skall bli större än . 6.2Gör förtidspensionen mindre pensionsgrundande Trots att det finns möjlighet att ta ut förtida pension är det få som gör det. Däremot är det mycket vanligt att förtidspensioneras år. Förutom att den som får förtidspension slipper göra förtida uttag av sin ålderspension så genererar förtidspensionen i sig nya pensionspoäng. Eftersom det inte finns någon arbetsgivare som betalar sociala avgifter och därmed pensionsavgift för den som inte arbetar så har staten tagit över uppgiften att betala pensionsavgift för den som har sjukpenning, förtidspension eller a-kassa. I sjukförsäkringen är det själva sjukpenningen som är pensionsgrundande, vilket innebär att av den sjukpenninggrundande inkomsten är pensionsgrundande, med nuvarande ersättningsnivå. I förtidspensionen är det i stället den inkomst som förtidspensionen baseras på, den s.k. antagandeinkomsten, som är pensionsgrundande. Vi tycker att det är fel att en större andel av den antagna inkomsten skall vara pensionsgrundande i förtidspensionen än i sjukförsäkringen. Därför föreslår vi att av antagandeinkomsten i förtidspensionen skall vara pensionsgrundande. Det innebär att den som har arbetat men fått förtidspension sent i livet kommer att få något lägre ålderspension med vårt förslag. För den som aldrig har kunnat arbeta och därmed inte har någon inkomstbaserad pension får förslaget inga konsekvenser. Samma sak gäller för den som haft en mycket låg lön eller förtidspensionerats i tidig ålder och därför får en ålderspension på garantinivå. 6.3Förtidspensionering bör ske genom tjänstemannabeslut Beslut om förtidspension tas av socialförsäkringsnämnder i vilka förtroendevalda från de olika partierna ingår. Det är en ordning som sannolikt bidragit till att tillämpningen av reglerna skiljer sig åt mellan olika regioner. Beslut om förtidspension bör tas av tjänstemän med ansvar att följa lagen. Vi föreslår därför att socialförsäkringsnämnderna avskaffas och att beslut om bl.a. förtidspension i stället tas på tjänstemannanivå. 6.4Sänkt ersättning i förtidspensionen Sänkta ersättningar har en tydlig effekt på utnyttjandet av förtidspensionen. Vi moderater föreslår därför att ersättningen i förtidspensionen sänks från av antagandeinkomsten efter ett regeringsskifte. Vi föreslår att möjligheten att ha ett uppdrag eller näringsverksamhet som tar 1/8 av en vanlig arbetstid och ändå ha kvar sin förtidspension tas bort. Regeln har kommit till för att man inte skall behöva avsäga sig ett mindre uppdrag vid sidan av arbetet om man blir förtidspensionär. Kontrollproblemen är emellertid betydande. Regeln har även kommit att utnyttjas för rena försäkringsbedrägerier där en person uppbär hel förtidspension och har en näringsverksamhet som denne påstår inte tar mer tid än att sköta, men som i verkligheten kan innebära ett heltidsjobb. Vi anser att man antingen skall få avsäga sig sitt uppdrag och avveckla sin näringsverksamhet om man inte har någon arbetsförmåga eller gå ned till 3/4 förtidspension om man vill behålla uppdraget/verksamheten. 6.5 Ompröva förtidspensionen regelbundet Förtidspension är man endast berättigad till om man har en varaktig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom. Även om nedsättningen ansågs varaktig när prövningen av förtidspension gjordes behöver så inte vara fallet . Medicinsk behandling kan göra att man får tillbaka arbetsförmågan även om man har en kronisk sjukdom. Att stänga dörren till arbete är i dessa fall direkt felaktigt. Dessutom vet vi att förtidspension ges av arbetsmarknadsskäl även om lagen inte tillåter det. Mot denna bakgrund anser vi att förtidspension skall omprövas regelbundet, särskilt i fall där tveksamhet rått om arbetsförmågan. En sådan omprövning skulle visserligen leda till ökade administrativa kostnader på kort sikt men på medföra en betydande minskning av antalet förtidspensionärer och kostnaderna för dessa. 7Underlätta för arbetsgivarna att anställa 7.1Nystartsjobb för långtidssjukskrivna och förtidspensionerade och de övriga partierna i är överens om ett gemensamt förslag om s.k. nystartsjobb för att underlätta för dem som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Nystartsjobbet gäller lika som den arbetslöse, socialbidragsberoende, sjukskrivne eller förtidspensionerade varit utanför arbetsmarknaden, dock lägst och högst . Nystartsjobben kan kombineras med alliansens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter. Därmed blir den skatterabatt som ges personer som stått utanför arbetsmarknaden mycket kraftfull. För att ytterligare underlätta nyanställningar i nystartsjobben föreslår att företagen skall kunna använda sig av visstidskontrakt när de anställer någon för ett nystartsjobb. bör företagen kunna avgöra om anställningen skall övergå i en tillsvidareanställning. Alliansens skatterabatt i nystartsjobben är en rättighet som gäller alla, oavsett hur anställningen förmedlas. Det handlar inte om att nystartsjobb anvisas från arbetsförmedlingen. Anställda och arbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften skall tas bort. Därmed minskar den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig. 7.2Avskaffa medfinansieringen i sjukförsäkringen Det finns även andra hinder och kostnader för att anställa. Ett sådant hinder är arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaden för anställda som infördes den 1januari 2005. sänktes arbetsgivaravgiften för att kompensera arbetsgivarna för den ökade kostnaden. Vår främsta farhåga var att medfinansieringen skulle göra arbetsgivarna mer tveksamma till att anställa människor med en sjukdomshistoria men även dem som tillhör en grupp som löper större risk att bli sjukskrivna, exempelvis äldre kvinnor. Dessa grupper riskerar därmed att bli diskriminerade. Men vår oro gäller också de små företagen, där en enda persons sjukskrivning kan äventyra företagets överlevnad. Undantagen från medfinansieringen, deltidssjukskrivning och rehabiliteringspenning är dessutom godtyckligt satta och kan ofta inte påverkas av arbetsgivarna. Partierna i anser att medfinansieringen skall avskaffas. För att finansiera detta föreslår vi att arbetsgivaravgiften höjs så att skatteintäkterna ökar lika mycket som arbetsgivarnas kostnader för medfinansieringen minskar. 7.3Slopa regeln om dubbla turordningsår Ett stort problem är den låga rörligheten på den svenska arbetsmarknaden som gör att människor låses in på arbeten där de inte trivs och/eller gör dem sjuka. Den låga rörligheten har flera orsaker. Turordningsreglerna i lagen om anställningstrygghet (LAS) bidrar genom att människor som varit länge på ett jobb inte vågar byta i rädsla för att då hamna sist i turordningskön. Arbetsgivare i sin tur vågar inte anställa människor som löper större risk att bli sjukskrivna, framför allt de som har varit sjukskrivna tidigare, kvinnor och äldre arbetskraft. Även för medelålders människor är det svårare att få jobb bl.a. därför att man enligt LAS får räkna dubbel turordningstid efter , vilket gör potentiella arbetsgivare mer tveksamma att anställa någon som de kan ha svårt att bli av med. Vi föreslår att regeln i 3 § tredje stycket anställningsskyddslagen om dubbel turordningstid för arbetstagare avskaffas. På vissa orter i har företagen anslutit sig till s.k. arbetsgivarringar. Arbetsgivarringarna är privata företag som fungerar lite olika. Grundidén är dock att låta de anställda i företagen som behöver ett nytt jobb pröva att jobba i ett annat företag som är medlem i arbetsgivarringen. Arbetsgivarringen kan även hjälpa den anställde att få tillgång till rehabilitering, arbetsträning eller utbildning. Arbetsgivarringarna kan därmed vara ett komplement, framför allt för storföretagen, till den offentliga och arbetsförmedlingen. 8Uppmuntra arbetsförmedlare och försäkringskassepersonal Mer kraft måste ägnas åt att få tillbaka långtidssjukskrivna som har arbetsförmåga kvar till arbetslivet av de myndigheter som administrerar detta (och Ams). Vi anser att man bör överväga olika incitament även för försäkringskasseanställda och arbetsförmedlare att arbeta med dessa fall. Vi har i andra sammanhang föreslagit att arbetslösa skall få en särskild peng att köpa tjänster för hos arbetsgivarring, privat eller allmän arbetslöshetsförmedling. Denna peng skulle kunna variera efter hur länge den arbetslöse eller sjukskrivne varit borta från arbetsmarknaden och utfalla först när denne person har fått jobb, dvs. en resultatbaserad ersättning för arbetsförmedlaren. 9Sänk skatten på hushållsnära tjänster Den obetalda arbetstiden har ökat kraftigt , särskilt för kvinnor. har antalet stressrelaterade sjukdomsfall ökat markant. Det höga skattetrycket gör att endast ett fåtal välbeställda har råd att anlita hjälp för att sköta vardagsnära sysslor. Detta har skapat en stor och växande svart sektor. För att underlätta vardagen för många vill vi sänka skatten på hushållsnära tjänster. Vi vill införa en 50 procents skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . Detta innebär att den maximala skattelättnaden kan uppgå till . Regeringen har infört ett s.k. ROT-avdrag, detta är otillräckligt och gynnar främst branscher där män är verksamma. Vår generella skattereduktion öppnar möjligheterna även för områden som av tradition är kvinnodominerade. Vårt förslag kommer att göra att den svarta sektorn minskar och att sysselsättningen stiger. Budgetpropositionen , utgiftsområde 10, Bilaga Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa, s.. 21. SOU 2002:62 och RFV. Arbetskraftens rörlighet, ett smörjmedel för tillväxt. IFAU, Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik 2000:2. Henrekson, M; , M (2004):The Effects on of Changes in the , ; Vol 22, No1. Vem önskar lämna arbetslivet med förtidspension? RFV analyserar, 2004:7. och försäkringskassorna slås samman till en myndighet och byter namn till den . I bakåtblickande text skriver vi därför och och i framåtblickande text Försäkringsskassan.