ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk402 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa dubbelbeskattningen av bostadsrätter. avskaffades schablonbeskattningen på egna hem så att endast fastighetsskatt skulle uttaxeras. Men bostadsrättsföreningar omfattades inte av denna reform. Därför betalar nu bostadsrättsföreningar både fastighetsskatt och inkomstskatt. Inkomstskatten beräknas på ett schablonbelopp av taxeringsvärdet och detta beskattas . har debatten om denna skatt stått i skuggan av den intensiva debatten om fastighetsskatten. Många bostadsrättsföreningar har varit högt belånade och därför har fastighetens taxeringsvärde varit lågt. Men i takt med att allt fler bostadsrättsföreningar lyckas sänka sina lån blir inkomstskatten mera kännbar. Det kan allt oftare förekomma att inkomstskatten för en lågt belånad bostadsrättsförening överstiger fastighetsskatten. Bostadsrättsföreningar som har god ekonomi med rätt hyresnivå och långsiktiga underhållsplaner straffas på detta sätt genom att dubbelbeskattningen ökar i takt med fastighetens värdestegring. Särskilt i storstadsområden kan lägenhetsinnehavare på detta sätt drabbas av högre skatt än villaägare med större boendeyta. Människor som väljer att äga en bostadsrätt är till övervägande del löntagare eller pensionärer. De har valt en bostadsform som innebär ett större ansvar för och delaktighet i fastighetens skötsel och ekonomi. Med den ekonomiska insatsen tar de också en viss risk, eftersom de blir medansvariga för föreningens ekonomi. Regler som missgynnar bostadsrättsinnehavare jämfört med villaägare innebär en uppenbar orättvisa mellan boendeformer. (SOU 2000:34) kom också fram till att ett avskaffande av dubbelbeskattningen vore rimligt. Regeringen har dock inte följt upp med några förslag till . I den översyn av skattesystemet som ständigt pågår borde ett delmål vara att skapa rättvisa mellan boendeformer. Regeringen borde därför återkomma till med förslag på hur ett avskaffande av dubbelbeskattningen kan gå till och finansieras.
mot · GT02Sk403 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en sänkning av öl- och vinskatten. är det helt lagligt att ta med sig öl när man kommer från ett annat EU-land. tas stora mängder öl, vin och sprit in i landet både legalt och illegalt. Alkoholen kommer från i första hand och , men även från många av de nya EU-länderna; länder som har betydligt lägre skatter på alkohol än vad vi har. Öl står för av all insmugglad alkohol som säljs vidare illegalt. Smugglad alkohol säljs helt utan kontroll , ofta med hemkörningsservice. Regeringens utredning med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framförallt och föreslå åtgärder för att minska problemen, som kan komma av ökad införsel och langning, presenterade sitt förslag. Bland annat innehöll utredningsförslaget en sänkt skatt på sprit och på vin och öl . Den socialdemokratiska regeringen slängde ur sig ett förslag om sänkt spritskatt precis lagom till budgetförhandlingarna med och . Det var ett förslag som inte kan ses som annat än ett utspel för att ha något att förhandla om. har inte heller förslaget renderat i något konkret, eftersom det blev tvärstopp från v och mp. Till bilden hör också att det tydligen aldrig var tänkt att ölskatten skulle sänkas, trots att den står för en så stor andel av den illegala hanteringen. Den svenska bryggerinäringen håller på att slås ut från . jobbade cirka 5000 personer inom bryggeribranschen. är siffran cirka 3 400. Ölskatten måste sänkas. Om man gör det måste också vinskatten sänkas. Annars kommer att ha synpunkter på att gynnar inhemsk produktion, dvs. öl i förhållande till vin. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk408 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att återinföra en enhetlig momssats. har ett lapptäcke av olika momssatser. Det är olika moms på mat, kultur, böcker, vissa delar av byggandet etc. Det är uppenbart att detta ibland nästan leder till skrattretande problem med var gränsen för den ena eller andra momssatsen skall dras. Ett exempel på kulturens område är att konserter beskattas med den låga kulturmomsen medan musik som spelas till dans beskattas med en högre momssats. Konserter anses vara kultur, vilket tydligen inte dansbandsmusik anses vara. Listan på konstiga gränsdragningar kan göras lång. Den här typen av skattelagstiftning har två allvarliga problem. Det ena är att den som skatt betraktad inte är tydlig för allmänheten när den ena eller andra momssatsen är tillämplig och det kan inbjuda till fusk. Det andra och allvarligaste problemet är dock den grundsyn som detta politiskt reflekterar. Den som väljer att lägga sina pengar på att gå till dansbanan och väljer att låna sina böcker på skall betala hög moms för detta. Den som istället väljer att köpa sina böcker och inte dansa när den lyssnar på levande musik betalar låg moms. Vi anser inte att det är rimligt att olika momssatser skall gälla för olika former av konsumtion. Regeringen bör därför påbörja ett arbete för att införa en enhetlig momssats.
mot · GT02Sk416 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om hur man stimulerar till ett utbyte av hushållsprodukter för att minimera energiåtgången i hushållen. Vitvaror i hushållet svarar för en betydande del av den energi som ingår i s.k. hushållsel, dvs. den energi som förbrukas om uppvärmningen undantas. En stor del av detta beror på att kyl/frys och andra vitvaror är gamla och borde utrangeras till förmån för nyare och energisnålare produkter. Hemmets största energislukare är kylen och frysen. Är det dags att byta ut gammal utrustning finns en hel del att vinna. Om man byter en frys mot en ny kan elförbrukningen minskas med ca 400 kWh . En stor besparingspotential om många hushåll byter. Det finns en energimärkning som är obligatorisk i alla EU-länder och är en viktig del i unionens energisparprogram. Tanken är att konsumenterna ska vägledas till mer energisnåla alternativ. En färgskala från grönt till rött och bokstäverna A till G, talar om hur energieffektiv varan är. A är bäst och G är sämst. Nära hälften av totala bestånd av vitvaror, som är äldre, saknar denna energimärkning och konsumerar sannolikt mer energi än nödvändigt. För att förändring ska kunna ske, krävs incitament för konsumenterna att välja mer effektiva produkter. Olika stödformer för energisnåla hushållsmaskiner har prövats bl.a. i och . I fick konsumenter som valde maskiner av bästa energiklass en premie på under . Även i har bidrag prövats. Totalt avsattes till kampanjen om energisnåla vitvaror, IT-styrutrustning och centralvärmepumpar. Bidraget motsvarade ca . Ett bidrag skulle kunna stimulera de svenska konsumenterna att byta sina vitvaror. Detta skulle minska den svenska elkonsumtionen på ett positivt sätt och även stimulera de företag som producerar vitvaror, som miljövinsterna uppkommer genom att nya vitvaror är mer miljövänliga och återvinningsbara. En utredning kring hur ett eventuellt svenskt stöd skulle kunna utformas bör därför tillsättas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk424 · 2005-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att restaurangmomsen bör sänkas. Den svenska hotell- och restaurangbranschen omsätter och har ungefär 78000 årsanställda. är hotell- och restaurangbranschen en mycket konkurrensutsatt sektor. Branschens utveckling är cyklisk, vilket innebär att den i hög grad påverkas av hur näringsliv och offentlig sektor reser, konfererar och representerar, d.v.s. hur aktivitetsnivån utvecklas. lönsamhet påverkas även påtagligt av politiska beslut. Utav priset på en restaurangmåltid är skatt. Konsumtionen på restaurang utgör en viktig del av innehållet i turistexporten. har tillsammans med EU:s högsta restaurangmoms. Den genomsnittliga restaurangmomsen inom är . Räknar man dessutom bort , och blir siffran . Enligt är normalt inte restaurangtjänster något som medlemsländerna får tillämpa en reducerad momssats på. Men åtta av femton medlemsländer har undantagsregler som innebär att de har den möjligheten. Samtliga dessa åtta länder utnyttjar möjligheten. Den högre restaurangmomsen i innebär sämre förutsättningar för som turistland. Skillnader i momssatser mellan livsmedelsbutiker och restauranger har även lett till en betydande snedvridning av konkurrensen. Momsen på hämtmat och livsmedel i matvaruaffärer är lägre än restaurangmomsen, jämfört . Den högre momsen på restaurangkonsumtion i förhållande till konsumtion av livsmedel från matvarubutik och hämtmat missgynnar restaurangerna som tvingas till större prispåslag. Det kan inte vara rimligt att skattebelastningen skall vara lägre när färdiglagad mat handlas i en livsmedelsbutik än när den beställs på restaurang. Turismen är en av världens största industrier och den växer stadigt. Prognoser pekar på att den internationella turismen kommer att ha ökat till 1,5 miljarder övernattande besökare , vilket är mer än en tredubbling . I norra beräknas motsvarande siffra stiga till 100 miljoner, även det en tredubbling . När turister, inom såväl privat- som affärssegmentet, konsumerar varor och tjänster i ett annat land talar man om turistexport. utgör turistexporten av världens totala export. För att möjligheter att ta del av den växande kakan skall öka krävs det bland annat att den svenska hotell- och restaurangbranschen får rättvisa konkurrensvillkor jämfört med sina konkurrenter i övriga . En sänkning av hotell- och restaurangmomsen skulle öka möjligheten till tillväxt och fler människor i arbete.
mot · GT02Sk426 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om schablonbeskattning. har analyserat resultat av ett stort antal revisioner tillsammans med statistik från och kommit fram till att skatteundandragandet är omfattande. I ett pressmeddelande skriver : Av all skatt som borde betalas så kommer in till samhällets kassa. I pengar räknat är det som uteblir. Av det beloppet svarar svarta inkomster för två tredjedelar. Det är svårt att få fram exakta siffror men man har gjort en uppskattning av de svarta inkomsterna och menar att läget är bekymmersamt eftersom det försämrar seriösa företags möjligheter att konkurrera på lika villkor. I förlängningen hämmar det också tillväxten. har i olika sammanhang tagit upp behovet att införa schablonskatt. Som ett led i förenklingsarbetet menar vi att schablonbeskattningen kan vara en viktig del. Det handlar dels om att förenkla för den enskilde företagaren, dels om att underlätta skattemyndighetens arbete. Vi skulle också få ett system som på ett mer effektivt sätt förhindrar skatteundandragande. har tidigare, på uppdrag av regeringen, i rapporter gjort principskisser för hur schablonbeskattning skulle kunna utformas i mindre företag. Avsikten är att det skall kunna användas i kontantbranscher med få anställda. I en diskussion kring nya metoder måste naturligtvis för- och nackdelar vägas mot varandra. har tagit fasta på några fördelar: Schablonbeskattning är administrativt enklare och mer lätthanterligt än det nuvarande systemet. Det gäller för såväl det enskilda företaget som skatteförvaltningen. Schablonbeskattning leder till att skattefusk och skatteundandragande minskar och att skattemoral och tilltro till systemet ökar. Den faktiska beskattningen närmar sig alltså den avsedda beskattningen. Naturligtvis skall beaktas att en schablon kan uppfattas som att man inkräktar på kravet om rättvis beskattning och mindre exakthet för den enskilde. Det skall i sin tur ställas mot att schablonbeskattning skulle kunna genomföras i branscher där man har ett stort skatteundandragande. senaste rapport visar på nödvändigheten av att något görs för att förhindra det som sker . finns schablonbeskattning i andra europeiska länder, till exempel och . Deras system bygger på frivillighet. Erfarenheten från dessa länder är goda. Många företag har anslutit sig. Det har heller inte inneburit skattebortfall utan snarare motsatsen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår att schablonbeskattning införs, i ett första steg lämpligen som ett försök i en eller flera kontantbranscher. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02Sk432 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förändring av skattelagstiftningen. Många personer sysslar med hobbyverksamhet av något slag. Intresset leder till att en verksamhet startas, som har anknytning till detta fritidsintresse. Verksamheten startar ofta i form av enskild firma. Om ägaren efter företagsstarten avyttrar ett länge ägt föremål, förvärvat eller ärvt, som kan anses närbesläktat med den bedrivna verksamheten, beskattas detta som inkomst av näringsverksamhet. Normalt beskattas avyttring av privat egendom, som inkomst av kapital. Som skäl till byte av skatteslag anförs i skattelagstiftningen s.k. smittning. I praktiken innebär detta att ärvd eller förvärvad privat egendom plötsligt vid försäljning anses vara en del av intäkter i näringsverksamhet, för vilka ska erläggas t.ex. moms och sociala avgifter. Om egendomen avyttrats före registreringen av företaget hade varan beskattats som inkomst av kapital. Nuvarande skatteregler innebär i praktiken ett retroaktivt byte av skatteslag. Detta är orimligt. Den privata egendomen har ju aldrig varit en del av företaget som vara, tillgång eller förmån. De regler för beskattning av tillgångar och varor, som normalt omfattar verksamheten, har inte heller tillämpats på den försålda, privata egendomen. Möjlighet till avskrivningar, avlyftning av moms etc. har således inte kunnat göras. Ett praktiskt exempel på ovan beskriven situation är en person, som startar en urmakaraffär och som innan företaget registrerades ärvt ett värdefullt väggur. Om vederbörande avyttrar detta väggur efter det att näringsverksamheten startat ska denna transaktion beskattas som inkomst av näringsverksamhet, trots att föremålet som säljs aldrig haft något med näringsverksamheten att göra. De fulla konsekvenserna av nuvarande regler av smittningsförfarande är att praktiskt taget alla tekniska varor, som exempelvis en företagare i hantverksbranschen avyttrar privat, är att betrakta som inkomst av näringsverksamhet. En översyn av beskattningsreglerna på detta område är nödvändig. Reglerna måste på ett bättre sätt skilja på privat egendom och tillgångar i företaget vid försäljning av privat egendom. En möjlig lösning är att införa en tidsgräns för när den privat anskaffade varan ska skattas i inkomstslaget inkomst av näringsverksamhet. Har den försålda varan anskaffats eller ärvts ett visst antal år före det att näringsverksamheten startade ska varan beskattas som inkomst av kapital.
mot · GT02Sk434 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda frågan om skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och liknande ändamål. I testamenteras stora belopp som donationer till ideella ändamål som forskning och till museiverksamhet, liksom till ideella föreningar som t.ex. kyrkor, idrottsföreningar och hjälporganisationer. I länder som har en utvecklad tradition av skatteavdrag även för större eller mindre donationer under donatorns levnad, har betydande belopp donerats som möjliggjort stora satsningar på idrott, forskning och andra välgörande ändamål. Finansieringen av det föreslagna skatteavdraget för donationer till ideella föreningar kunde lämpligen lösas inom ramen för det anslag som kommer idrottsföreningar och andra ideella föreningar till del genom förmånliga villkor för lotterier och andra spel. Frågan är inte ny utan har återkommit med förnyad styrka under loppet av åtskilliga år. Med tanke på de kraftiga nedskärningar som gjorts av den offentliga sektorn bör nu tiden vara inne att genom skatteavdrag för donationer till ideella föreningar frigöra kapital och resurser som annars aldrig hade kommit dessa till del. Skånberg (kd)
mot · GT02Sk437 · 2005-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den s.k. bör avskaffas samt om att kontrollåtgärder inte får medföra godtycke. För att skapa ett positivt näringsklimat bör regler utformas med sikte på att småföretagares osäkerhet och risktagande skall kunna belönas och säkras med ekonomiska buffertar och god soliditet. Kapitalbuffertar är ett villkor för företagande för att klara risk och osäkerhet. Företagares lön vet man inte förrän i efterhand om den blir plus eller minus. En lag som slagit negativt mot småföretagandets villkor är den s.k. Enligt denna lag skall s.k. överlikviditet i företag förmögenhetsbeskattas detta trots att arbetande kapital i företag inte skall förmögenhetsbeskattas. Kapital som överstiger konkreta investeringsplaner skall betraktas som överlikviditet. Att bygga upp kapital i ett företag, för att få en buffert, som kan klara av att produkter eller satsningar ibland blir dyrbara misslyckanden skall enligt dessa regler betraktas som skattesmitning och överlikviditet. Företagaren som har en rejäl kassa för att kunna ta ett investeringstillfälle när det dyker upp är överlikvid. Den företagare som inte vill basera sin verksamhet på lån utan vill spara ihop till sina investeringar inom företagets ram riskerar att bli dömd som överlikvid. Effekterna av ett för företagande skadligt regelverk har förvärrats efter det att regeringen har uppmärksammat på s.k. överlikviditet. Detta har lett till en kontrollkampanj som innebär en bedömning av kapitalbehovet i företag och har skapat både godtycke och osäkerhet. Det har dessutom inneburit den orimliga konsekvensen att skattemyndigheten i praktiken överprövar företagens framtidsplaner och affärsidéer när investeringsplaner skall godkännas. Kampanjen mot överlikviditet slår direkt mot företagandets kärna, att skapa kapital för investeringar och framtida utveckling. Den riskerar dessutom att försämra företagsklimatet och förstärker företagsfientliga attityder. Vad behöver är ett bättre företagsklimat och regler som ger utrymme för stabila och solida företag. Regeringen bör därför återkomma till med förändrade förslag som förbättrar företagandets villkor. Kontrollkampanjer får inte leda till godtycke. Grundproblemet är den bakomliggande lagstiftningen och bör avskaffas.
mot · GT02Sk439 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur beskattningen av lokaler som används för näringsverksamhet skall se ut . Hotell- och turistnäringen i är betydelsefull såväl för arbetsmarknaden som för statsbudgeten. 126 000 människor arbetar inom sektorn och omsätter ca . Av dessa kommer från utländska besökare. Fastighetsskatten på t.ex. hotell- och restauranglokaler har återinförts och är en aktiv finansiär i betalningen av EU-avgift. Dock råder viss osäkerhet vad som är produktionslokaler och bostäder. beskattas kommersiella lokaler och industrifastigheter. Hyresfastigheter har på bostäderna och på lokaler av taxeringsvärdet. För industrilokaler däremot är skatten av taxeringsvärdet. Lagstiftningen är inte tydlig över vad produktionsutrymme innebär. Fastigheten i ett hotell- och restaurangföretag bör betraktas som en produktionsfaktor, en nödvändig del för att tillhandahålla en tjänst, precis som lokalerna är för en industri, stor eller liten. Fastighetsskatten bygger på principen om att man ska betala efter bärkraft. Detta kan få förödande konsekvenser för t.ex. hotell- och restaurangföretag. Fastighetsskatten i sin nuvarande utformning tar inte hänsyn till om en hotell- eller restauranglokal har några gäster eller ej. Avseende genomsnittet för svenska hotell, så ligger beläggningsgraden på . Med andra ord måste ett hotell med genomsnittlig beläggning året runt fortfarande betala samma summa skatt. Det innebär en orimlig kostnad för de flesta små hotell. Taxeringsvärdet för hotell och restaurangföretagen uppgår till ca . som ofta är centralt belägna i städerna är också ytintensiva och har många särdrag som gör att de skiljer sig från andra typer av fastigheter precis som en fabrikslokal också skiljer sig från andra typer av fastigheter. Näringsverksamhet som bedrivs i hotell- och restauranglokaler bör inte som beskattas dubbelt så högt som näringsverksamhet som bedrivs i industrilokaler. Lokaler för näringsverksamhet borde beskattas lika. Det kan noteras att i energiskatteutredningen skatter hur utredningen föreslagit att all energibeskattning oavsett näringsverksamhet skall beskattas lika. Produktionslokaler som självklart är en förutsättning för näringsverksamheten bör inte missgynnas utan beskattas lika, oavsett bransch. Som läget är drabbas hotell- och restaurangnäringen på ett negativt sätt. Regeringen bör se över lagstiftningen som särskiljer vissa produktionslokaler.
mot · GT02Sk441 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka inom EU för att dess medlemsländer skall kunna tillämpa olika satser på restaurangmomsen. Turistnäringen är en av de snabbast växande näringarna i världen och är världens fjärde största exportnäring. Enligt prognoser från () kommer det internationella resandet att ha fördubblats fram . Den snabba ökningen av resandet förklaras av ökad handel, billigare transporter och en ökad ekonomisk standard hos många människor runt om i världen. Med rätt politik kan ta marknadsandelar och turistnäringen bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet. Det finns dock många områden där åtgärder kan vidtas för att förbättra förutsättningarna för näringen i . En konkurrenskraftig prisnivå är en av de viktigaste faktorerna för en god utveckling av näringen. För att åstadkomma detta måste skatter med påverkan på priserna justeras till nivå med våra viktigaste konkurrentländer. Av den svenska turistexporten står restaurangbesök för . har tillsammans med EU:s högsta restaurangmoms på . Genomsnittet i EU är . En restaurangmoms i nivå med EU-genomsnittet skulle vara ett viktigt steg för att förbättra förutsättningarna för den svenska turistnäringen. Ett enskilt land i EU har ingen laglig rätt att tillämpa en reducerad momssats på restaurangtjänster. Trots detta tillämpar 11 EU-länder de facto reducerad moms på restaurangtjänster. borde verka inom EU för att samtliga medlemsländer ges möjlighet att tillämpa reducerad moms på restaurangtjänster.
mot · GT02Sk442 · 2005-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om borttagande av fastighetsskatt på fastigheter i utlandet. Vid kontakter med skattemyndigheten i framkommer det att ett inte obetydligt arbete läggs ned på att kontrollera deklarationer från svenskar som har fastigheter i utlandet. Regelverket säger att man inte skall betala fastighetsskatt både i och i landet där fastigheten är belägen. Personer som är mantalsskrivna i och äger fastighet i utlandet skall erlägga fastighetsskatt i även för deras fastigheter som finns i utlandet. Enligt finns det drygt 10000 svenskar som äger fastighet i utlandet. Bruttointäkterna för dessa fastigheter beräknas enligt till ca25 för , en minskning med en miljon jämfört med . Som en följd av att antalet svenskar med fastigheter i utlandet ökat, har även underlaget för beskattning ökat och uppgick till . Men med den sänkta fastighetsskatten på 1,blir intäkterna mindre än . Arbetet med att granska och göra dessa beräkningar sker helt manuellt. Således är arbetet både tidsödande och onödigt svårt. Uppgifterna att rätta dessa deklarationer drar ut och åsamkar en hel del extra skriftväxling. Tjänstemännens arbete med denna typ av granskning framstår som meningslös och ger allt mindre nettointäkter till staten. I enlighet med föreskrifter skall avräkning ske på den svenska beskattningen med erlagd fastighetsskatt i det land där fastigheten är belägen. Således är det ganska små intäkter det är fråga om och kostnaden för administrationen av denna skatt kan knappast stå i proportion till vad den inbringar. har föreslagit att slopa fastighetsskatten i utlandet. Regeringen bör därför få i uppdrag att skyndsamt överse att kommitténs förslag verkligen går igenom.