ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02MJ507 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ användning av sockerbetor. Inom EU diskuteras nu en omfattande sockerreform. Om den genomförs kommer den att få mycket stora konsekvenser för sockerbetsodlingen i , däribland . har en mycket lång tradition av sockerbetsodling som hotas av kraftigt sänkta ersättningar om EU:s aviserade avreglering av sockernäringen genomförs. Odlingen av sockerbetor har stor regional betydelse för . Den har även stor betydelse för landskapsbild. Betodlingen har även en mycket positiv miljöeffekt på genom att sockerbetorna tar upp kväve. En intressant utveckling är att sockerbetor kan få en alternativ användning. Det går att framställa etanol och vägsaltersättningar av betorna. Det pågår forskning inom området som bör påskyndas för att upprätthålla den svenska sockerbetsodlingen.
mot · GT02MJ508 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pälsdjursnäringen. Pälsdjursnäringen och då framför allt minkuppfödningen har länge varit föremål för en intensiv debatt i . Många kräver att den ska avvecklas eftersom djuren anses fara illa av att hållas instängda i bur. Ett oroande och olustigt inslag i motståndet mot pälsdjursnäringen är de aktioner som vissa grupper ägnar sig åt. Hot mot minkfarmare och frisläppande av djur är några av inslagen. Det är en minoritet som gör sig skyldig till den här brottsliga verksamheten men det är något som samhället med kraft måste reagera mot. I de regioner där pälsdjursnäringen bedrivs är den en viktig del av småföretagandet och bidrar till att skapa arbetstillfällen i glesbygd. Det gäller bl.a. , , och . Den utredning som regeringen tillsatte har angett som mål att ska minkarnas stereotypa beteende ligga på en acceptabel nivå. Experter ska noga följa utvecklingen av minknäringen fram till den tidpunkten. Det är självklart att djuren i huvudsak ska behandlas väl. Vi anser att de gör det men naturligtvis går det att göra ytterligare förbättringar. Den ambitionen finns också hos branschen. Därför behövs en fortsatt bra dialog mellan näringen och forskarna. Det är nu angeläget att forskare och näringens företrädare i samarbete får fortsätta sitt arbete att ytterligare förbättra djurhållningen. Vi förutsätter att näringen ges goda förutsättningar att bedriva och utveckla verksamheten. Det ligger enligt vår uppfattning helt i linje med de slutsatser som den av regeringen tillsatta utredningen kom fram till. Det är viktigt att samma regler för djurhållning gäller i hela EU så att det blir likvärdiga konkurrensvillkor. En avveckling av svensk pälsdjursnäring får bara till följd att den flyttar till något annat EU-land. i (s)
mot · GT02MJ510 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat producentansvar. har blivit skräpigare. Det är plastpåsar, tidningar, godispapper och allt möjligt skräp som ligger i buskarna vid parkvägarna, men inte flaskor och burkar. Flaskor och burkar pantas och det är väldigt sällan man ser det ligga och skräpa i naturen. Jag har funderat på hur man ska göra för att få bort allt skräp. Anställa fler personal i parkförvaltningen eller sätta upp fler papperskorgar, men det verkar inte vara några klockrena lösningar. Jag träffade för sedan en grupp barn från klass 6A från i och de gav mig en idé. Inför pant på skräp. Om det är pant så kommer folk att lämna tillbaka det, och om de slänger kommer någon annan att plocka upp det och gå och panta, precis som man gör med burkar och flaskor. Jag inser att det kan vara komplicerat att ha ett pantsystem liknande det som finns för burkar och flaskor. Men jag är övertygad om att det går att formulera ett förpackningsansvar så att producenter också får ett ökat ansvar för de förpackningar som vi ser som skräp på gator och i parker.
mot · GT02MJ511 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av obligatoriska lättbegripliga näringsvärdesdeklarationer på alla livsmedel. Livsmedel som marknadsförs till barn är sötare och fetare än de som marknadsförs till vuxna. Det handlar till exempel om frukostflingor med nallar på, kakor med tecknade vänner och yoghurt med roliga figurer. Det är också vanligt att dessa varor har dålig eller helt saknar näringsvärdesinformation på förpackningen. Man kan som konsument naturligtvis hoppas att branschen frivilligt förbättrar informationen och produkterna. Detta var ju fallet när det gäller tillsatt socker i barnmatspuréer. Dessvärre är jag inte helt övertygad. Barnmatspuréer marknadsförs ju till småbarnsföräldrar, som är mycket medvetna och genomtänkta kring vad de stoppar i sina små barn. Flingor, kakor och yoghurt marknadsförs till barn med egen vilja och möjlighet att välja. En stressig eftermiddag på kan det vara värt att som förälder låta barnen få den sockersprängda mini-yoghurten i stället för filmjölk. Man kanske inte alltid orkar ta diskussionen. Ett sätt att ge föräldrarna mer utrymme att välja nyttigt är att ha bra och barnvänlig näringsvärdesdeklaration. Vi skulle vilja att det införs obligatoriska lättbegripliga näringsvärdesdeklarationer på alla livsmedel. Med en rolig sådan kan barn och föräldrar tillsammans välja den vara de tycker är bäst och spara socker och fett till festliga tillfällen och extra mys. Vår förhoppning är att detta också kan leda till att produkter som marknadsförs till barn kan bli bättre ur näringssynpunkt, så att man som förälder med gott samvete kan låta barnen få roliga flingor.
mot · GT02MJ536 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkande av djurskyddet genom en ansvarsförskjutning. Det finns många fördelar med att myndighetsutövning och granskning är ett kommunalt ansvar. Lokal kännedom och förankring underlättar i många fall bedömningarna. När det gäller djurskyddstillsynen väger dock nackdelarna tyngre än fördelarna. Närheten till kommunen och befolkningen kan i stället skapa svårigheter att genomföra en tillräckligt kritisk granskning, vilket riskerar att urholka rätten till skydd för djuren. För djurskyddet skulle det vara en fördel om ansvaret för organisationen och tillsynsnivåerna ligger på en mer central nivå som . Kvaliteten, ambitionsnivån på tillsynsfrekvensen samt kostnaden för den enskilde ska inte skilja mellan kommunerna, vilket det gör .
mot · GT02MJ537 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att avsätta medel till att påskynda inventering och administration vid reservatsbildningen hos länsstyrelserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en väsentligt utökad andel från anslaget för inköp av skogsmark används till att skynda på handläggningen vid reservatsbildning av skyddsvärd skogsmark. Skyddet av den svenska naturen och skapande av arbetstillfällen på landsbygden är två av våra viktigaste frågor/uppgifter. I syfte att skydda den biologiska mångfalden i våra skogar har regering och riksdag avsatt miljardbelopp för att köpa in skogsmark till naturreservatsbildning. Detta är ett viktigt inslag i miljömålsarbetet, eftersom dessa marker ger möjlighet till överlevnad av ett stort antal hotade arter, som dessa naturreservat är en viktig resurs i landsbygdsutvecklingen. Dessa orörda skogar har en stark dragningskraft på människor som alltmer bosätter sig i tätorter. Skogsreservaten blir därmed en allt viktigare resurs i turismutvecklingen på landsbygden. Lokalbefolkningen får också en chans att ströva i orörd skog och ladda batterierna, vilket har en ökande betydelse för folkhälsan när stress och utbrändhet blivit stora samhällsproblem. Skogen har otvivelaktigt stora sociala värden. Tanken när stora medel avsattes till reservatsbildning av skog var att den enskilde markägaren inte skall drabbas. Markägaren skall få full ekonomisk ersättning för den skog som samhället köper in vid reservatsbildning. finns dock en mycket olycklig flaskhals i reservatsbildningen som gör att markägare drabbas. Medan det har avsatts mycket pengar till markinköp, så är det alldeles för lite medel avsatta till personer som skall inventera och analysera om områden som föreslagits som aktuella för reservatsbildning har så stora värden att de bör köpas in. Detta innebär att markägare i onödan får vänta på besked om deras mark är aktuell för reservatsbildning eller kan friförklaras att användas som produktionsskog. En större andel av redan beslutade medel till att skydda skyddsvärd skogsmark bör användas för att skynda på processen. Detta görs bäst genom att delar av de redan beslutade medlen används till att anställa inventerare och personal att skynda på reservatsbildningsprocessen på varje länsstyrelse i skogslänen . En lägre summa bör avsättas till län med uppdrag att skydda mindre arealer. Argumenten är flera: Omfattningen av reservatsbildningen av skogsmark är redan bestämd i miljömålsarbetet. Medel finns avsatta och endast användningssättet behöver ändras. Det blir ändå bara en obetydlig andel som används till nytt ändamål. Redan beslutade medel kan användas mer effektivt. Det är viktigt att inte enskilda markägare och den viktiga skogsnäringen drabbas i onödan i samhällets miljömålsarbete.
mot · GT02MJ538 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökat inflytande för kommunerna vad det gäller strandskyddsbestämmelserna. Strandskyddet finns för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom skyddar viktiga delar av miljön. Nuvarande lagstiftning har dock brister. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer kan mätas i flera än antalet invånare. Eftersom förhållandena ser så pass olika ut från region till region bör det lokala inflytandet vara större. Kommunerna har ansvar för den långsiktiga planeringen och användningen av mark och vatten genom översikts- och detaljplaninstrumenten. De har den helhetsbild som krävs. Kommuner i glesbygd måste då kunna få ökade möjligheter att tillgodogöra sig områden som omfattas av strandskyddsbestämmelserna.
mot · GT02MJ539 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av saneringsansvaret vid miljösanering efter bensinmackar. Ansvaret för att miljösanera marken efter att en bensinstation har legat där ligger på fastighetsägaren. Saneringen är dyr och finns det ingen saneringsfond och sällan tar bensinbolagen sitt ansvar. Den dyrbara saneringen sätter därför ofta fastighetsägaren, i många fall lanthandlare, i en ekonomisk fälla. De flesta mindre bensinmackarna på landsbygden drivs av en lanthandlare. Därför äventyras även den viktiga livsmedelsförsörjningen då bensinförsäljningen tvingas läggas ned.
mot · GT02MJ541 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddet. natur och våra många sjöar och vattendrag är något vi ska skydda och bevara. Stränderna är också en stor tillgång för friluftsliv och rekreation. Förutsättningarna är dock väldigt olika i vårt avlånga land. En stående kritik har varit att samma regler för strandskydd gäller för attraktiva tättbefolkade områden i och runt storstäderna som i vattenrika glesbygdsområden i till exempel . I många kommuner som hotas av avflyttning kan just det natur- och strandnära boendet vara en attraktionskraft för att behålla eller locka till sig nya invånare. I denna avvägning måste de avgörande besluten överlåtas till kommunerna i nära samråd med de medborgare som berörs. Inom områden med lågt bebyggelsetryck och talrika sjöar och vattendrag ska kommuner med stöd av analyser i översiktsplanen kunna medge undantag från strandskyddsbestämmelserna om inte det rörliga friluftslivet eller den biologiska mångfalden äventyras. Regeringen har utredande kommit med ett förslag till ändringar i nuvarande strandskyddsregler. Det nya lagförslaget ska göra det lättare för 61 kommuner att bygga vid vatten. Av dessa finns till exempel fyra i . Dessa är , , och . De uppräknade kommunerna har god tillgång till stränder och kan anses som vinnare med det nya förslaget. Frågan är dock varför de andra kommunerna i som också har god tillgång på stränder kommer att bedömas på ett annat sätt. Det finns ett behov av ett nytt regelverk. De nya reglerna när det gäller strandskyddet måste dock bli mer flexibelt och ta mer hänsyn till de lokala förutsättningarna. Detta talar för att kommuner i glesbygden bör ges möjlighet att i sin fysiska planering undanta vissa områden från strandskyddsbestämmelser.
mot · GT02MJ552 · 2005-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att förhindra att dvärgbandmasken får fäste i . Jag har i tidigare motioner och frågor till uppmärksammat frågan om dvärgbandmasken och också behovet av att långsiktigt säkrar kraven på avmaskning mot dvärgbandmask genom överenskommelser inom EU. Detta är angeläget men inte till fyllest för att förhindra att masken får spridning i . Dvärgbandmask är är ett mer överhängande hot mot än rabies. ställer krav på avmaskning och agerar för att också efter översynen av 2007 ska kunna bibehålla en strikt lagstiftning i syfte att minska riskerna för dvärgbandmask. Dvärgbandmasken förekommer i flera europeiska länder liksom i och , som är högriskområden för dvärgbandmasken. Den sprids från räv till hund, katt eller räv. Hundarna blir inte sjuka av parasiten, men deras eller rävens avföring kan via skogsbär eller svamp smitta människan som utvecklar en cancerliknande svårbehandlad sjukdom med hög dödlighet. Skulle dvärgbandmasken spridas till de svenska skogarna är det en katastrof för det rörliga friluftslivet och den tradition av bär- och svampplockning som finns i vårt land. Trots gällande lagstiftning meddelar att man börjat få ett ökat antal rapporter om hundar som förts in i landet utan korrekta papper och sålts vidare till bulvaner via Internet. Enligt uppgift hittas de illegalt införda hundarna sällan vid gränskontroll utan först när ägaren besöker veterinär med ett djur som saknar fullständiga ID-handlingar. Vid dessa veterinärbesök finns möjlighet att anmäla illegalt införda djur till och därigenom också till som beslutar om fallet ska lämnas till åtal. har mycket strikta regler för agerande innefattande både avmaskning, hemisolering och vad gäller hundar från vissa länder också avlivning av hundarna. Det finns därför anledning att agera på två plan. Dels måste ansträngningar för att tillse att också efter nuvarande övergångsperiod får behålla sin speciallagstiftning ges ett starkt politiskt stöd. Dels krävs ytterligare åtgärder för att förhindra att dvärgbandmasken får fäste i . Den omfattande insmugglingen av hundar måste stoppas. Det finns skäl att granska möjligheterna både till skärpta straff för den som smugglar in hundar till och köparens ansvar för att försäkra sig om att han eller hon inte köper en insmugglad hund, utan att säljaren kan förete erforderliga dokument. Vidare bör regeringen överväga möjligheterna att genom en särskild informationskampanj upplysa allmänheten om riskerna med insmugglade hundar. Den kostnad en sådan informationskampanj skulle belöpa sig till torde vara marginell i förhållande till de drastiska åtgärder som erfordras om dvärgbandmasken sprids till . Det rörliga friluftslivets betydelse för folkhälsa, barns uppväxt och människors livskvalitet i vårt land är av så grundläggande betydelse att det inte får äventyras. Därför krävs redan nu kraftfulla åtgärder för att förhindra att dvärgbandmasken får fäste i .
mot · GT02MJ553 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avgifter för burkar och flaskor i pantsystemet. Pantavgifter och pantsystemet spelar en viktig roll för återvinningen av glasflaskor, aluminiumburkar och s.k. PET-flaskor. Regeringen beslutar om vem som ska driva pantsystemet och ger pantbolaget tillstånd till verksamheten, men det är bolagen som fastställer pantavgiften. Pantavgiften på både aluminiumburkar och PET-flaskor har varit oförändrad . Som skäl för detta har anförts att konsumenterna inte ska lockas att spara burkar och flaskor i hopp om att de ska stiga i värde inför kommande år. Men det finns också en risk med att låta avgifterna ligga stilla . Intresset för att panta burkar och flaskor urholkas om avgiften inte ligger i paritet till det arbete pantningen innebär. Det gäller inte minst flaskor och burkar som konsumeras utanför hemmet. Jag anser därför att det finns skäl för regeringen att ta upp överläggningar med de företag som ansvarar för återvinning av pantflaskor och burkar angående behovet av en eventuell avgiftshöjning.
mot · GT02MJ554 · 2005-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett stopp för prisdumpning av finska ägg på den svenska marknaden. I enlighet med beslut om nya produktionsmetoder har hönserinäringen gjort investeringar som ligger per hönsplats beroende på om det gäller ombyggnad eller nybyggnad. För den samlade näringen rör sig investeringen om fördelat på några hundra anläggningar. Trots ökade produktionskostnader och komplicerade regelverk har äggpriserna fallit markant. Den främsta orsaken är mycket låga priser beroende på överproduktion inom närliggande EU-länder och följande prispress på den svenska marknaden. Den rådande situationen har pågått under och äggproducenternas resurser är i hög grad förbrukade. Många är nära konkurssituationer. Hela näringen närmar sig en kollaps. De producenter som satsat sina resurser på nya produktionsmetoder står inför situationen att förlora allt de äger. Följande orsaker till situationen kan identifieras. Omställningen, som enbart genomförts av inom EU, har höjt produktionskostnaderna varierande i olika anläggningar. har inget gränsskydd mot import för sin unika produktion. EU har beslutat att genomföra en liknande omställning . Starka påtryckningar förekommer att EU skall flytta fram denna övergång till 2017 eller 2022. Finska producenter har till stor del övertagit de gamla svenska hönsinredningarna utan ersättning, bara de nedmonterats utan ersättning. Finska producenter får ett statligt bidrag som godkänts av EU om ca per kilo ägg för ägg från gamla burar. EU:s avsikt med detta bidrag torde vara att skall kunna försörja sitt behov av ägg men inte att producera överskott för eller andra EU-länder. Dessutom har de finska producenterna utlovats generösa statliga stöd när de ställer om sina anläggningar såsom de svenska producenterna redan gjort för egna medel. På grund av bidragen i och merkostnaderna för lagstiftade åtgärder i är produktionskostnaderna mycket lägre i . Äggpackerierna i betalar bara ett producentpris som motsvarar av produktionskostnaderna för ägg från godkänd produktion vid svenska gårdar. säljer färdigpackade ägg fritt levererade genom återförsäljare i för lägre pris än produktionskostnaden för opackade ägg hos äggproducenter i . Följande åtgärder skulle behöva vidtas: 1 Marknaden måste vara konkurrensneutral. Svensk produktion kan inte klara sig mot produkter som får statligt stöd och kan produceras mycket billigare med gamla anläggningar och enligt andra regelverk. Motsvarande regelförändringar sker inom EU. De finska subventionerna är godkända av EU enbart för den finska marknaden. Svenska myndigheter bör förhandla med de finska om att stoppa prisdumpningen i . Det bör vara förbjudet att importera och sälja varor som är producerade med metoder vilka är förbjudna i .
mot · GT02MJ555 · 2005-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om småviltsjakt och turism. Turismen och besöksnäringen är en starkt växande bransch i . Det gäller framför allt landets fjällområden, som kan erbjuda många olika typer av aktiviteter och upplevelser i sista vildmark. En växande verksamhet är småviltsjakt, som har blivit en populär aktivitet inte bara för svenskar utan också för många besökare från våra grannländer och andra delar av . Framför allt kommer många jägare från och . Många boende i fjällvärden kompletterar sin utkomst med att guida jägare och andra besökare i fjällen. De är personer som är väl förtrogna med förhållandena i området. De har god fjällvana och lokalkännedom. De vet också var och när renskötsel bedrivs och har god kunskap om djurhållning och naturvård. I och med att besöksnäringen och därmed jakten växer finns det skäl att befara att oseriösa arrangörer kommer upp på marknaden. Dessutom är det enkelt för exempelvis norska jägare att röra sig över gränserna i fjällvärlden helt utan guider. Det är nödvändigt att kvaliteten i den här typen av turism är hög. Det handlar om att inte skada miljön i fjällvärlden och därmed möjligheterna för de bofasta att kunna livnära sig på turismen. Det handlar också om hållbart utnyttjande av den resurs som småviltet utgör för att så många som möjligt ska kunna jaga i fjällområden. I sista hand är det fråga om möjligheten att kunna bo kvar i glesbygden. I september uppdagades masslakt av ripor i Saarivuoma sameby i . Där var det fem jägare som sköt närmare trehundra ripor. Enligt reglerna är det tillåtet för en jägare att skjuta maximalt åtta ripor per dag. Jägarnas utrustning hade transporterats till platsen av personer som känner området men som valt att inte bry sig om gällande bestämmelser. Händelsen betraktas, innan utredningen kring omständigheterna är klarlagd, av mer som ett brott mot jaktetik och inte som ett jaktbrott. kan man befara att händelsen minskar förtroendet mot det gällande systemet med småviltsjakt. Frågan om småviltsjakt som en del i turismen måste tas på stort allvar. Möjligen är det nödvändigt att skärpa reglerna för småviltsjakt och tillsynen av den. I varje fall måste någon typ av policy tas fram, vilket till exempel i fråga om småviltsjakt skulle innebära att guiderna har den kompetens som aktiviteter i fjällen kräver.
mot · GT02MJ556 · 2005-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en provanläggning för produktion av syntetisk diesel i . Koldioxidutsläppen i världen är förmodligen vårt allvarligaste miljöproblem som kommer att få stor inverkan på kommande generationers levnadsbetingelser. Den enda sektor som ökar sina koldioxidutsläpp i är transportsektorn. Syntetisk diesel, s.k. Fischer-Tropsch-bränsle (i fortsättningen kallat FT-diesel), fungerar fullt ut i dagens dieselmotorer utan att någon modifiering är nödvändig. Det är även fullt blandbart med diesel Mk1. Enligt Med hållbarhet i tankarna (juni 02) utses just FT-diesel till huvudbränsle att ersätta diesel . En förstudie har visat att det finns unika förutsättningar i för att bygga en provanläggning där man använder restgaser från den kemiska industrin för framställning av FT-diesel. I en sådan pilotanläggning anpassad för forskning kan man utveckla tekniken för att omvandla gas till diesel och i ett senare skede koppla in en förgasare för biomassa. Inriktningen skulle vara att förbättra utbytet i FT-processen och anpassa den till biosyntesgas vilken har en annan sammansättning än naturgas. Genom att bygga en sådan anläggning i kan man skynda på utvecklingen av ett av de allra mest lovande alternativen för framställning av biobränsle för fordonsmotorer. En sådan anläggning skulle vara unik i och troligtvis också världsunik. Förutom att det i finns den kemiska industri som har just de restgaser som lämpar sig för framställning av FT-diesel har orten också andra stora fördelar för lokalisering av en pilot- och demonstrationsanläggning för tillverkning av FT-diesel. Där finns genom närheten till skogsindustrin mycket god tillgång till biomassa för nästa skede i processen. Dessutom finns erfarenhet av FT-diesel eftersom ett antal fordon kör i med importerad FT-diesel i tankarna.