mot · GT02U352 · 2005-10-05 00:00:00 — 4Vad innebär det att vara i minoritet i ?3 5Vad säger internationella konventioner?4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa upp som samlade världens ledare , genom att arrangera en interkulturell konferens med de tre monoteistiska religionernas valda ledare med utgångspunkt i samexistens och samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att minoriteter inte skall betraktas som andra klassens medborgare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att demokratin utvecklas i länder och att minoriteter garanteras sina mänskliga fri- och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att tillsätter en och därmed erkänner folkmord mot kristna minoriteter (seyfo) som utspelade sig . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att inte skall kränka den stora kristna koptiska minoriteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den nya konstitutionen i och den kristna ursprungsbefolkningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att resolution om uppfylls fullt ut och att världssamfundet sätter press på att uppfylla kravet på avväpning av miliserna. Statistiken över hur många kristna som emigrerat från visar med all tydlighet på de svåra förhållanden som dessa människor lever under. har så många som 990000 lämnat . lämnade 250000 kristna . har så många som eller 12 000 kristna emigrerat från och . Minst 500000 kopter har lämnat och många konverterar till islam, till följd av sociala, ekonomiska och politisk påtryckningar. Efter har 150000 kristna lämnat . Enligt lever mellan 12 och 15 miljoner kristna i , vilket motsvarar av befolkningen. Cirka 5 miljoner av de kristna från lever i diasporan, alltså utanför och då främst i västvärlden. 4Vad innebär det att vara i minoritet i ? I finns många olika minoriteter. Ofta är uppdelningen mellan olika religiösa gemenskaper tydlig. De kristna minoriteterna finns utspridda i de flesta av länder och deras utsatthet varierar. I några länder lever kristna praktiskt taget sida vid sida med den muslimska befolkningen, i andra länder, som , kommer ständiga rapporter om diskriminering och direkt våld. I får kristna inte ens samlas i en kyrkolokal. Enligt klassisk islamisk lag är det enbart muslimen som är fullvärdig medborgare. Enligt (sura 9:29) ska en icke-muslimsk medborgare betala en särskild skyddskatt, för att uppnå religionsfrihet. Enligt kalif Umars villkor, som utgör grunden för reglerna kring skyddsfolk, är det inte tillåtet att bära kors synligt, ha processioner utanför kyrkan och placera stora kors på kyrkor. Dessutom måste en kyrka vara mer blygsamt bygd än moskén. Det lades även starka restriktioner på nybyggnation och reparationer av kyrkor. Att vara och leva som ett skyddsfolk innebar att leva under omständigheter som gjorde dem till andra klassens medborgare. Många muslimska kvinnor anser att det är naturligt att bära slöja, men när även kristna kvinnor tvingas bära slöja kan det upplevas som ett förtryck. I är såväl kristna som muslimska kvinnor ofta diskriminerade i det offentliga livet, exempelvis vad gäller rösträtt. I ett viktigt avseende har kristna dock mer religionsfrihet i islamska länder än vad muslimerna har. Kristna får nämligen gärna konvertera till islam, men den som lämnar islam (och till och med blir ) blir ofta utsatt för trakasserier, diskriminering och förtryck från myndigheter, släkt och den sociala gemenskapen. Statistiken på hur många kristna som bor i länder är osäkra, men enligt UD:s delstudie 10 om (som i stort stämmer överens med Utrikespolitiska Institutets statistik) kan man utläsa följande procentuell andel av befolkning: , 6,, 5,912,, 45,, 3,84,, 2,, 2,och 2,12,. Övriga länder har en befolkning . 5Vad säger internationella konventioner? I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, som antogs , står att läsa att alla människor är berättigad till alla fri- och rättigheter utan åtskillnad av något slag, såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Den internationella rätten när det gäller mänskliga rättigheter reglerar individens rättigheter i förhållande till statens skyldigheter. Enligt artikel 27 om internationella konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter ska stater i vilka det finns etniska, religiösa eller språkliga minoriteter tillåta dessa individer att utöva sin egen religion, ha tillgång till eget kulturliv och språk. Enligt internationell rätt ska ingen hindras från att utöva sin religion. , med början 1915, utspelade sig fasansfulla händelser i (nuvarande ). Ögonvittnesberättelserna är hjärtskärande. , som var på plats skrev: Armenierna och grekerna, bliva nu systematiskt utrotade, dödade eller jagade från sina hem för att spridas i mindre grupper till långt avlägsna turkiska trakter, där det gives dem att välja mellan att övergå till eller dö för svärd eller av svält (Källa: UD:s delstudie 10, 2000). Folkmordet på armenier/assyrier/syrianer/kaldéer betecknas som det första . Uppgifterna om antalet mördade varierar, mellan 600 000 och 1 500 000 personer. fanns 2 026 000 armenier i , vilket innebär att nästan alla kände någon som dräptes. Utan kännedom om detta, kan inte förstås. Minnena och berättelserna lever kvar och formar ännu många utsatta gruppers liv. Det politiska livet i har länge utmärkts av en klyfta mellan å ena sidan staten, som för många turkar representerar gedigna och bestående värden, och å andra sidan politikerna, vilka över lag haft lågt anseende och ansetts vara korrumperade. Till den statliga sfären hör militären, byråkratin och rättsväsendet. nuvarande författning tillkom efter militärkuppen och började gälla 1982. Den har ändrats och försetts med tillägg. Ändå framstår författningen som illa anpassad för en modern, europeisk demokrati. Genom en strävan och vilja att erhålla medlemskap i , har landet förbättrat MR-situationen. Exempelvis har dödsstraffet avskaffats. Men ännu återstår mycket att göra. fängslas människor på grund av fredlig politisk verksamhet. De flesta släpps i polishäkte, men vissa döms till fängelse. Enligt den turkiska människorättsorganisationen har flera traditionella tortyrmetoder nästan tagits ur bruk, men i stället används andra metoder som att fångar hindras från att äta eller sova. Det är också av stor vikt att fullt ut accepterar friheten att byta religion. Trots att i Lausannefredsfördraget garanterar icke-muslimska minoriteters rättigheter har många assyrier/syrianer/kaldéer lämnat och flytt till olika europeiska länder, och . I och med EU-kandidatur har hoppet vuxit för assyrier/syrianer/kaldéer att återvända. För att assyrier/syrianer/kaldéer ska kunna återvända till och för att de som är kvar där ska kunna stanna krävs av att assyrier/syrianer/kaldéer erkänns som ett av landets ursprungsfolk och att deras medborgerliga fri- och rättigheter respekteras samt att den turkiska regeringen erkänner sin del i detta folkmord som kallas seyfo. är ett av de mest mångkulturella och mångreligiösa samhällena i . beräknas utgöra araber, medan kurderna beräknas utgöra av befolkningen. Resterande del av befolkningen utgörs bland annat av turkmener, armenier, assyrier/syrianer/kaldéer. Sunnimuslimerna var under regim en dominerande minoritet, trots att de bara beräknas omfatta av befolkning. Shiiterna var länge en politiskt marginaliserad majoritet, men efter att störtades har det politiska läget förändrats markant. Sunnimuslimerna förlorade sin dominerande ställning och innehar bara ett fåtal platser i interimsparlamentet. Valet var en stor framgång för demokratin med ett valdeltagande, även om valfusk kunnat konstateras. Efter valet har det utformats ett nytt ledarskap med en president som är kurd. Regeringen har som den mest prioriterade uppgiften att ta fram en ny konstitution inför de nya valen . Uppgifterna om hur många kristna det finns i varierar, men en källa (UD:s delstudie religiösa minoriteter) anger att de kristna i består av katoliker fördelade mellan 390000 kaldéer, 55000 syriska katoliker, 5500 armeniska katoliker, 5000 latinortodoxa och 700 melkiter. Österns assyriska kyrkor har 87000 medlemmar medan Syrisk-ortodoxa kyrkan har 37000, Armenisk-ortodoxa kyrkan 25000, Koptisk-ortodoxa kyrkan 1800 och Antiokiapatriarkatet har 800. Till detta kommer upp till 5000 protestanter. Totalt skulle det innebära av befolkningen. Situationen är, och har varit, ansträngd för kristna. Kriget mellan och , följt av den irakiska invasionen av och det påföljande , FN:s mångåriga sanktioner och den USA-ledda invasionen, som resulterade i fall, har påverkat befolkningens syn på människovärdet och kristna betraktas av många som kollaboratörer till väst. Under dödades tiotusentals assyrisk/syrianska/kaldéiska ungdomar. Assyriska/syrianska/kaldéiska ungdomar från hamnade på samma frontavsnitt som sina bröder från . Ungdomar från ett och samma folk var alltså tvungna att döda varandra för diktatorers skull. För att kunna förverkliga demokratin i bör samma status ges till alla folkgrupper oavsett nationell identitet, religion, styrka och antal invånare. För att kunna rädda assyrier/syrianerna/kaldéer som ett folk och för att kunna bevara det kristna kulturarvet i sitt ursprungsområde krävs att säkerheten för assyrier/syrianer/kaldéer garanteras, att det ges möjlighet till återvändning för dem som har lämnat landet med tvång eller av rädsla sedan och att assyrier/syrianer/kaldéer erkänns officiellt i irakiska grundlagen och den nya konstitutionen som ett av ursprungsfolk och utifrån det ges nationella rättigheter. Efter och sammanbrott, administrerades av , men erhöll oberoende 1946. Landet styrs totalitärt av bath-partiet, och lagen baseras dels på islamisk lag, dels på civilrättslig grund. Språkligt och etniskt utgörs befolkningen av araber, medan övriga fördelar sig mellan armenier, kurder, assyrier, tjerkesser och turkmener. är muslimer, medan övriga i huvudsak är kristna. Statistiken kring hur många kristna som bor i är knapphändig, och varierar mellan 864000 till 1,3 miljoner (dvs. av befolkningen). Antiokiapatriarkatet av den är den medlemsmässigt största kyrkan i med över en halv miljon medlemmar. Den Syrisk-ortodoxa kyrkan har 90000 medlemmar och har sitt säte i . Förföljelsen av kristna i under gjorde att många syrisk-ortodoxa flydde till . Den Syrisk-katolska kyrkan har 22000 anhängare i . Armenisk-ortodoxa i uppgår till 115000. Kaldéerna uppgår till knappt 7000 personer, och romerska katoliker till drygt 11000. Jämfört med förhållanden i många andra länder i åtnjuter den kristna minoriteten relativt stor frihet. De kristna får helt fritt köpa land och får bygga kyrkor, kliniker och bostäder. Man får dock inte glömma att är ett totalitärt land och dess medborgare, muslimer såväl som kristna, blir utsatta för förföljelse om personen är aktiv mot regimen. Om man är lojal, eller håller sig tyst, klarar man sig i regel. förkastar alla typer av diktatoriska system och hoppas att den demokratiseringsvåg som sköljt över de forna kommunistdiktaturerna i , och som även spridit sig till några länder i , även kommer att påverka i en positiv demokratisk riktning. har en brokig historia fylld av konflikter. Landet skapades av kolonialmakten 1920 och blev självständigt 1943. Det politiska systemet har byggt på maktdelning mellan de tre största befolkningsgrupperna: kristna maroniter, sunnimuslimer och shiamuslimer. Av en befolkning på ca 3,6 miljoner, är muslimer (med en övervikt av shiamuslimer) och kristna (mest maroniter). Ett inbördeskrig bröt ut och varade till 1990. Delar av landet har under långa perioder, på grund av milisattacker mot civilbefolkningen boende i gränstrakten till , varit ockuperat av . drog sig tillbaka , förutom från vissa omtvistade gränsområden vid (Shebaa-farmerna). hade mellan 1976 till (2005) soldater stationerade i . antog resolution , där man krävde att skulle dra tillbaka sina trupper från libanesisk mark samt att skulle avväpna libanesiska och icke-libanesiska milisgrupper. mördades förre premiärminister i en bilbomb. Detta utlöste en folklig protestvåg som tvingade att dra tillbaka sina trupper. Omkring en miljon libaneser nästan en fjärdedel av befolkningen gick ut på gatorna för att kräva självständighet från den syriska ockupationsmakten. Parlamentsvalen var det första utan syrisk närvaro . Författningen baseras på maktdelningsprincipen och fastslår att hälften av de 128 mandaten ska gå till kristna och hälften till muslimer. Problemet i parlamentsvalet har varit vallagen som delar in landet i stora valkretsar, vilket kan missgynna de kristna partierna. Patriark , som är en stark maronitisk röst för de kristna, har uttalat mycket skarp kritik mot vallagen. får man inte glömma att den gällande maktdelningsprincipen innebär att de kristna har hälften av mandaten i parlamentet, även om de utgör av befolkningen. De demokratiska valen och tillbakadragandet av de syriska trupperna är positivt, men ännu återstår mycket att göra. Shiamuslimska Hizbollah som nått framgångar i valet, jämte andra miliser, måste avväpnas i enighet med FN-resolution . är en konstitutionell monarki, som etablerades 1921 och erhöll självständighet från britterna 1946. Den styrande dynastin legitimeras genom att göra anspråk på att vara på direkt nedstigande led från profeten . De kristna är genom lag garanterade 8 av totalt 80 platser i underhuset. är kungarikets officiella religion. Av en totalbefolkning på 5 miljoner är muslimer och kristna. Enligt UD:s delstudie om tillhör 81000 den grekisk-ortodoxa församlingen, 35000 romerska katoliker, 22000 melkiter, drygt 4000 protestanter, 3500 armenisk-ortodoxa, 2000 syrisk-ortodoxa och 1000 koptisk-ortodoxa. De kristna i är i stor utsträckning infödda och utgör en integrerad del av det arabiska samhället, något som även kungahuset har betonat. har för övrigt utlovat direkta val till lokala politiska församlingar. Många kristna som upplever sig förföljda i sina hemländer som och har funnit en fristat i . Trots detta finns rapporter om att kristna i känner sig hotade och förföljda. har en rik historia. Runt växte ett rike fram, vars dynastier kom att överleva , till persernas intåg år . erhöll partiell frihet från britterna och full frihet efter . Demokratiska fri- och rättigheter är formellt garanterade i grundlagen men i praktiken kraftigt inskränkta. President har accepterat att andra kandidater kan få ställa upp i presidentvalet. Vad detta innebär i praktiken återstår att se. Grundaren till det sekulära partiet, al-Ghad, har släppts från fängelset efter påtryckningar från bl.a. utrikesminister . De kristna kopterna i ses som ett underordnat skyddsfolk (dhimmi-status), av den dominerande sunnimuslimska befolkningen. Kristna accepteras, enligt text om skyddsfolk, men har inte samma rättigheter att utöva sin religion som den dominerande befolkningen. Den klassiska skyddsskatten på kristna, upphörde officiellt 1851, men lever alltjämt vidare på lokal nivå. Tusentals kopter konverterar till islam eftersom de inte klarar det sociala och ekonomiska tryck som det innebär att leva som . Olika islamister pekar ut de kristna som en fientlig grupp, som inte ska betraktas som skyddsfolk. Dessa islamister indelar människor i muslimer och otrogna. De uttrycker sig bl.a. genom nedlåtande kommentarer i media, tvång gentemot kristna att konvertera till islam och genom direkta våldshandlingar gentemot kyrkor och individer. Den egyptiska myndigheten har under långa perioder varit hård mot de militanta islamisterna. Det är osäkert hur många kopter det finns i , men man uppskattar att det finns mellan 4 och 8 miljoner beroende på om det är en statlig egyptisk källa eller kyrkan som anger antalet. Diskrimineringen och brotten mot de mänskliga rättigheterna tar sig olika uttryck. Kristna diskrimineras av myndigheter när det gäller utbildning, yrkesliv och politiska ämbeten. Det finns även åtskilliga rapporter om direkta våldsamheter och övergrepp mot de kristna kopterna. Vid ett uppmärksammat fall, , hittades två pojkar mördade. Morden resulterade i massarresteringar av mellan 500 och 1200 kristna. De flesta utsattes för någon form av fysisk tortyr. Vid dödades 21 kopter i en by söder om och 260 hus och butiker förstördes. Ingen åtalades för morden. stormades en nybyggd kyrka av radikala muslimer och under våldsamheterna sattes 35 hus tillhörande kopter i brand. skadades 11kopter och många hem och affärer brändes ned av en mobb på ca 500 radikala muslimer, beväpnade med påkar och knivar. Det finns många fler exempel. Att på några rader sammanfatta historia låter sig inte göras. överlät den brittiska kolonialmakten Palestinafrågan till FN. antog en resolution om att skulle delas i en judisk och en arabisk stat. skulle tillhöra den judiska staten, medan skulle tillhöra den arabiska staten. Judarna accepterade förslaget men inte palestinierna och inte de arabiska staterna. utropades den självständiga judiska staten . Redan dagen därpå anfölls av , , och samt av symboliska styrkor från och . Kriget upphörde med ett antal vapenstilleståndsavtal. kontrollerade nu av det gamla brittiska mandatet, inklusive västra . hamnade under jordansk administration och under egyptisk. ökade spänningen vid gränsen mellan och . , som var allierat med , lät trupper marschera mot gränsen till . gick det israeliska flygvapnet till attack. Även drogs in i konflikten. hade besegrat de egyptiska, jordanska och syriska styrkorna. Från besatte och , från inklusive det östra, arabiska . annekterades och underställdes israelisk lagstiftning. gick och till överraskande anfall mot under den judiska helgen (Försoningsdagen). Anfallet slog hårt mot , som dock lyckades återta initiativet innan kriget avblåstes . Efter detta har inget land försökt invadera staten , men det har pågått ett lågintensivt krig, där bl.a. PLO haft som mål att befria hela (inklusive ) och att göra det med militära medel. har slutit fredsavtal med 1973 och med 1994. Tyvärr har inga fredsavtal kunnat genomföras med de övriga grannländerna eller med den palestinska myndigheten trots hoppgivande högnivåmöten. Hur ser det då ut för den kristna minoriteten i ? är det enda land i där antalet kristna faktiskt ökar. De kristna åtnjuter fullständiga medborgerliga rättigheter. Generellt gäller att israeliska araber är undantagna från militärtjänst, men en del kristna och beduiner samt alla druser och tjerkesser fullgör dock värnplikten. Ungefär 2,av befolkning är kristna. av dessa är araber. Enligt statistiska centralbyrå bor det 142000 kristna i landet, och de beräknar att denna siffra kommer att öka till 2010 och 2020. De flesta är melkiter, därefter kommer grekisk-ortodoxa, romersk-katolska, maroniter, protestanter och armenisk-ortodoxa. En palestinsk arabisk stat jämsides med en judisk stat var grundtanken i vid delningen av det gamla brittiska mandatet , en delning som den palestinska befolkningen med arabiskt ursprung och dess arabiska grannländer inte kunde acceptera. Trots alla krig och otaliga fredsavtal (1991,1994, 2-avtalet 1995, 1997, Wye 1998, 1999, ) har ändå inte fred kunnats uppnås. har ett antal initiativ som Road Map-initiativet 2003 och Genèveinitiativet 2003 försökt att få liv i den avstannade fredsprocessen. Efter död och presidentvalet har de tidigare frostiga förhållandena börjat tina, inte minst eftersom fått en samtalspartner som vill fred i presidenten . tillbakadragande från bosättningarna i tyder på att även de vill ha fred. För de kristna som bor i det palestinska territoriet är situationen ytterst känslig. De befinner sig mitt emellan de judiska intressena och de muslimska arabernas intressen. De kristna är araber men omfattas inte av den muslimska tron och upplever sig klämda och utsatta. Många väljer därför att lämna de palestinska områdena och flytta till grannländerna som eller till väst. Ett exempel som visar denna utflyttning av kristna visar situationen i staden i (); 1948 var av befolkningen kristna mot att det endast är . Det behövs en interkulturell dialog mellan judar, kristna och muslimer med utgångspunkt i samexistens och samarbete. Alla har som stamfader och det är mer som förenar de tre monoteistiska religionerna än som skiljer dem åt. Alltför mycket blod har flutit i alltför långt tid i religioners namn. Regeringen anordnade en konferens där Förintelsen belystes. Avsikten med konferensen var att bidra till att föra minnet av Förintelsen vidare och stödja utbildning, hågkomst och forskning. Ett delsyfte var att våra samhällen ska stå bättre rustade att bekämpa rasism, antisemitism och intolerans i dagens samhälle. menar att regeringen bör följa upp konferensen om Förintelsen genom att anordna en interkulturell konferens med de tre monoteistiska religionernas valda ledare. Samarbete, samexistens och respekt för varandra ska vara de ledande orden. Skånberg (kd)