mot · GT02Fi317 · 2005-10-05 00:00:00 — I vårt förslag försvinner den så kallade värnskatten 2007. betalar alltför många medelinkomsttagare statlig skatt, det vill säga sammanlagt drygt hälften av en inkomstökning. Eftersom regeringen valt att inte flytta upp brytpunkten för statlig skatt i takt med löneutvecklingen så hamnar alltfler medelinkomsttagare ovanför brytpunkten. vill att brytpunkten för statlig skatt ska flyttas upp med den förväntade löneökningen . 7.4Rättvis skatt för arbetande pensionärer I samband med stora skattereform infördes en särskild löneskatt på ålderspensionärers förvärvsinkomster. Beräkningen av arbetsgivaravgifternas skattedel gjordes schablonmässigt och är för dem som omfattas av det gamla pensionssystemet, alltså de födda . För dem som är födda och senare gäller att de även som ålderspensionärer kan tjäna in ny pensionsrätt, och den särskilda löneskatten är för dem . Regeringen utlovade att se över beräkningsschablonen bakom de nuvarande nivåerna på den särskilda löneskatten. Något resultat av denna översyn har inte redovisats för riksdagen.1 Beräkningar av professor visar att den särskilda löneskatten med dessa beräkningar skulle behöva sänkas till för båda grupperna.2 Det nya pensionssystemet innehåller tydliga drivkrafter till fortsatt förvärvsarbete. Möjligheten att stanna kvar i sitt förvärvsarbete förlängdes från 65 till . Det är av både rättviseskäl och samhällsekonomiska skäl angeläget att den särskilda löneskatten sänks. Regeringen bör återkomma med förslag till detta i så god tid att sänkningen kan genomföras . Detta bör ge regeringen till känna. 7.5Ideella arbetsinsatser och gåvor Föreningslivet och det ideella arbete som bedrivs i föreningarna för att främja vissa allmännyttiga ändamål har en lång tradition i vårt land. Dess stora betydelse för det svenska samhället och även internationellt kan inte överdrivas. Det är viktigt att föreningarna inte drabbas av krångliga skatteregler. Dessa upplevs av många som svårtolkade, vilket är olyckligt med tanke på att det är frivilliga och ideella krafter som ofta ansvarar för bokföringen. Även en rad stiftelser som tidigare betraktats som kvalificerat allmännyttiga och därmed begränsat skattskyldiga har fått sin verksamhet försämrad av stelbenta skatteregler. Vi anser att de regler som styr skatterna för allmännyttiga stiftelser och ideella föreningar måste bli enklare och anpassas till dagens förhållanden. Många enskilda svenskar känner att de vill dela med sig av sitt välstånd. får vi bevis på det enorma behov som finns i olika delar av vår värld. För att människor ska uppmuntras att dela med sig av sitt välstånd vill vi införa en avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. 7.6Sänk skatten på boende anser att fastighetsbeskattningen ska avskaffas. Fastighetsskatten är formellt en del av kapitalbeskattningen men eftersom det kapital som beskattas inte ger någon likvid avkastning innan den säljs strider fastighetsskatten mot tre grundläggande principer som ska gälla för en rättvis skatt: Skatt ska tas ut efter bärkraft. Skatt ska tas ut av den som har likvida medel att betala. Det ska gå att påverka hur mycket skatt man ska betala. inser att fastighetsskatten inte kan avvecklas genast utan att avvecklingen kommer att ta tid eftersom staten gjort sig så beroende av denna intäktskälla. Från får alla fastigheter nya taxeringsvärden. Vi godtar dessa, låt vara att i flera avseenden är kritiskt till hur de fastställdes. Rättvisande taxeringsvärden är emellertid angelägna av flera skäl, inte minst för köp och försäljningar, pantbrev, lån och arv. Vi anser emellertid att borttagandet av fastighetsskatten ska påbörjas genast, från . Vi föreslår att skattesatsen på småhus sänks från 2006 och till 2007. Skatten på flerfamiljshus sänks från 2006 och vidare till 0,3procentenheter 2007. De sänkningar av skattesatserna som vi föreslår är större än den genomsnittliga höjningen av taxeringsvärdena dessa år. Vi föreslår dessutom att nyproducerade flerfamiljshus fasas in långsammare än i fastighetsskattesystemet och en ytterligare nedsättning av fastighetsskatten för de flerfamiljshus som fasas ut från räntebidragssystemet. Eftersom fastighetsskatten blivit så hög och orsakat problem för många hushåll med låga inkomster godtar vi tills vidare regeringens förslag till utökad begränsningsregel så att fastighetsskatten kan uppgå till högst av inkomsten. Slutligen vill vi påtala att investeringar i energibesparande åtgärder aldrig bör leda till höjda taxeringsvärden. Detta bör ges regeringen till känna. För att komma till rätta med de globala miljöproblemen och inte snedvrida konkurrensen vill vi arbeta för att införa en gemensam koldioxidskatt inom EU, i förlängningen globalt. Svenska miljö- och energiskatter ska utformas på ett sådant sätt att svenska företag klarar av den internationella konkurrensen som de stimuleras att arbeta för en bra miljö. Såsom all annan skattelagstiftning måste systemet för miljö- och energiskatterna bygga på ett transparent och enkelt system som är långsiktigt hållbart ut tillväxtsynpunkt. anser att vi bör sträva efter att all verksamhet som bidrar till växthuseffekten träffas av ekonomiska styrmedel, och vill därför avskaffa undantagen från koldioxidskatt. Vi motsätter oss alltså i princip att elproduktion är befriad från koldioxidskatt, samt nedsättning av koldioxidskatten på kraftvärme och på fjärrvärmeleveranser till industrin. Vi menar att man måste sträva efter ett enkelt, överskådligt och långsiktigt hållbart energiskattesystem utan mängder med undantag. På grund av regeringens skadliga politik riskerar dock ett snabbt avskaffande av dessa undantag att drabba industrin orimligt hårt. Därför låter vi undantagen kvarstå tills vidare, men vi har för avsikt att fasa ut dem i takt med att vår energipolitik får genomslag. Vi vill inte straffa industrin för att regeringen har en dålig energipolitik. Vår politik på detta område och våra förslag redovisas närmare i vår energipolitiska motion samt i vår ekonomisk-politiska motion. Regeringen föreslår att ska sänka reklamskatten och höja grundavdragen i vissa fall. Det är steg i rätt riktning men otillräckligt för att uppfylla begäran om att reklamskatten i sin helhet ska avskaffas. Vid sex tillfällen har begärt att regeringen ska återkomma med förslag om att avskaffa reklamskatten. Vid samtliga tillfällen har emellertid begäran klingat ohörd med motiveringen att den inte kunnat biträdas till följd av bristande finansiering. anser fortfarande att reklamskatten bör tas bort helt och hållet. Vi gör en mindre indragning från Kronofogdemyndigheterna men anslår mer pengar till än regeringen gör så att verket effektivare än kan bekämpa varusmuggling över våra gränser. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, I proposition 1997/98:1, sid 169. SOU 2003:91, bilagedel B.