mot · GT02N402 · 2005-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett förstatligande av det svenska elnätet. Det svenska elnätet kan delas in i tre nivåer lokala elnät, regionala elnät och stamnät. De flesta el-användare är anslutna till ett lokalt elnät, som i sin tur är anslutet till ett regionalt elnät. De regionala elnäten är anslutna till stamnätet. Det finns 177 lokala elnätföretag i . Storleken på dessa företags elnät varierar mycket. Det minsta företaget har ledning, medan det största har mer än ledning. Totalt omfattar det svenska elnätet , varav är jordkabel. Om det skulle gå att sträcka ut det svenska elnätet i en enda lång ledning, skulle det räcka mer än 15 varv runt jorden. Elproduktionen i domineras helt av vattenkraft och kärnkraft, som är fria från utsläpp av koldioxid. Vindkraftverk har byggts i stort antal , men produktionen är liten. Övrig värmekraft, eldad med fossil- och biobränslen, svarar tillsammans för av elproduktionen. På den avreglerade elmarknaden som trädde ikraft , och som öppnades på allvar , har elkonsumenten rätt att fritt välja elleverantör. När det gäller nätet är dock elkonsumenten av naturliga skäl hänvisad till det elföretag som är nätägare. Det elpris som en genomsnittlig lågspänningskund i betalar består ungefär till av den konkurrensutsatta kostnaden, resten av elpriset består av kostnader för nätöverföringen av skatter samt avgifter . Kostnaden för nätöverföring beror på var i landet kunden bor och på boendeformen. har bl.a. till uppgift att granska priset för nätöverföringen. En villaägare i t ex som värmer sitt hus med el har de högsta elnätskostnaderna i hela . Nätavgifterna för en normalvilla är nästan högre än för en villaägare i eller . I granskningen jämförs elnätsavgifterna för en normalvilla med en årsförbrukning på och en säkring på 20Ampere. I som helhet hamnar Fortum Distribution Värmland-Bergslagen med en elnätskostnad på . I , där Fortum också är nätägare, är kostnaden Genomgående är det också så att elnätsbolagen i glesbygdsområden tar ut högre avgifter. Rapporten visar också att av nätbolagen har höjt sina avgifter , många med . har fått en av de högsta höjningarna. Där höjde avgifterna . skall kontrollera nätbolagen, med den så kallade nätnyttomodellen och med den tvinga bolagen att anpassa sina avgifter. Modellen är omtvistad och företrädare för elbolagen är oroliga för att den kommer att slå mot leveranssäkerheten. Med den metod som används får bolagen inte kompensation för att man till exempel investerar i säkrare elleveranser i glesbygd. är det svårt att som konsument känna tilltro till om de prisökningar som sker är berättigade och inte enbart hamnar i ägarnas fickor. Det är orimligt med så stora skillnader i nätavgifterna mellan stad och land, mellan regioner i och mellan olika bolag. Risken finns också att den nödvändiga omställningen till ett säkrare och mer tillförlitligt elnät inte heller kommer att ske i den takt som är nödvändig beroende på de olika bolagens olika ekonomiska förutsättningar. Regeringen bör därför utreda möjligheten till ett förstatligande av det svenska elnätet och elbolagen i fortsättningen endast skall konkurrera om elleveransen till kunderna. Enhetligare taxor bör införas för att utjämna de orättvisa skillnader som finns . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.