mot · GT02A369 · 2005-10-05 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiken ska ha tre mål: på förmedla arbeten. Förändra AMS till en mindre, specialiserad och professionell myndighet. Mer än en miljon svenskar i arbetsför ålder arbetar inte . Vid ett maktskifte behövs en positiv chock för att snabbt få fler jobb i privat sektor. fokuserar regeringen sina insatser i tron att vi har en konjunkturarbetslöshet, medan problemet i stället är att vi har en strukturarbetslöshet. En felaktig analys leder till en felaktig politik. vill ha en omfattande reform av arbetsmarknadspolitiken som ger fler människor möjlighet att försörja sig genom eget arbete. De viktigaste är följande: Underlätta för dem som står utan för arbetsmarknaden genom nystartsjobb och jobb- och utvecklingsgaranti. Införa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, dvs. en omställningsförsäkring med tidsbegränsad ersättning. Prioritera insatser för utsatta grupper som handikappade med svag ställning på arbetsmarknaden. Dessutom vill liberalerna följande: Ta bort företagens medfinansiering av sjuklönen. Reformera lagen om anställningsskydd (LAS). Förenkla reglerna för tidsbegränsade anställningar. Lagstifta om en proportionalitet mellan en stridsåtgärd och en tänkbar skada. Säga nej till regeringens aviserade lag mot deltidsarbete. Verka för en mer flexibel arbetstid. Avskaffa skyldigheten att anmäla lediga platser till arbetsförmedlingen. Införa en begränsning till endast fyra tillfälliga anställningsformer: vikariat, nystartsjobb, provanställning (max 12 månader) och visstidsanställning (max för högst 20 personer hos samma arbetsgivare). Arbete är grunden för välståndet6 1.1 Fler måste arbeta6 1.2 Strukturella problem förklaringen7 1.3 är inte bäst7 1.4.1 Ett nytt sysselsättningsmål på överallt8 1.4.2 En jobb- och utvecklingsgaranti införs8 1.4.3 Frigör riskkapital för eget företagande8 1.4.4 läggs ned och AMS reformeras8 Arbete åt fler ger stark ekonomi9 Ta bort företagens medfinansiering av sjuklönen9 Reformera reglerna på arbetsmarknaden10 4.1 Lagen om anställningsskydd (LAS)10 4.2 Enklare former för tidsbegränsade anställningar11 4.3 Proportionalitet mellan stridsåtgärd och skadan11 4.4 Nej till den aviserade lagen mot deltidsarbete12 4.5 Gör arbetstiden mer flexibel12 Arbetsmarknadspolitiken måste bli tydligare13 5.1 Kritik av arbetsförmedlingen14 5.2 Kritik av arbetsmarknadsåtgärderna15 5.3 Gör om AMS15 5.4 Bättre service till arbetssökande16 5.5 Stärk de arbetslösas rättigheter inför en arbetssökandegaranti17 5.6 Varaktiga jobb snarare än fler platser och åtgärder18 5.9 Inför en jobb- och utvecklingsgaranti20 6.1 En allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring21 8.1 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad23 8.2 Utgiftsområde 14 Arbetsliv26 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utanförskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om medfinansieringen av sjuklönen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reformera lagen om anställningsskydd (LAS) för att göra det lättare att anställa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förändra möjligheten till undantag av två arbetstagare vid en arbetsbristsituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en begränsning till endast fyra tillfälliga anställningsformer: vikariat, nystartsjobb, provanställning (max 12 månader) och visstidsanställning (max för högst 20 personer hos samma arbetsgivare). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om proportionalitet mellan stridsåtgärd och skada. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nej till regeringens aviserade lag mot deltidsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mer flexibel arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetsmarknadspolitiken skall ha tre mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka arbetsförmedlingen och införa alternativ till den statliga förmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte öka omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 2006. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka de arbetslösas rättigheter gentemot förmedlingarna genom en arbetssökandegaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att fokusera på arbetsförmedlingens förmedlingsuppgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra om AMS till en mindre, avpolitiserad och professionell myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avveckla friåret. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa nystartsjobb och en jobb- och utvecklingsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Den skall vara en omställningsförsäkring med tidsbegränsad ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att renodla verksamhet och se över företagets vinstkrav. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik för enligt uppställning: Regeringens förslag 2006 (mnkr) Förändringar (mnkr) 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen del 22:2 Ändrade ersättningsregler del 22:2 Nej till friår del 22:2 20000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder del 22:2 Ökad arbetslöshetsersättning p.g.a. minskade åtgärder 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m. 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning Ny Jobb- och utvecklingsgaranti Ny Investeringar i utsatta områden anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetslivspolitik för enligt uppställning: Regeringens förslag 2006 (mkr) Förändringar (mnkr) 1Yrkande 2 hänvisat till SfU. Arbete är grunden för välståndet 1.1 Fler måste arbeta Arbete är grunden för välståndet. Ju mer arbete som utförs i desto mer resurser skapas för både privat konsumtion och offentligt finansierad välfärd. Regeringen vill med sin budget skapa fler platser, men inte fler jobb, i offentlig sektor. Detta är en återvändsgränd. I stället är det nödvändigt med betydligt fler jobb i privat regi. Det centrala talet att fokusera på är antalet arbetade timmar per invånare. låg under genomsnittet för . däremot låg långt över genomsnittet, liksom länder som , , , , , , och . Det är en felaktig föreställning att arbetsmarknad fungerar bättre än arbetsmarknaden i övriga . Ett tiotal länder i har en lägre öppen arbetslöshet än . Jämförelsen blir ännu mera oförmånlig för del om man tar hänsyn till arbetsmarknadsprogram och olika typer av offentlig finansierad frånvaro från den reguljära arbetsmarknaden. En normal arbetsdag är det mer än en miljon människor i arbetsför ålder som inte förvärvsarbetar för att de är sjukskrivna, förtidspensionerade eller arbetslösa. satte den socialdemokratiska regeringen upp målet att av befolkningen i arbetsför ålder skulle ha ett reguljärt arbete . Det målet nåddes aldrig ens under den goda konjunkturen . har läget på arbetsmarknaden blivit sämre, och fortfarande befinner sig 160000 personer från det målet. Bortfallet av arbete kan mätas på ett annat sätt. arbetade befolkningen i arbetsför ålder mellan 24 och i genomsnitt. hade den genomsnittliga arbetsveckan sjunkit till endast 22timmar. Dessa dystra fakta blir ännu mer oroande med tanke på att den andel av befolkningen som befinner sig i arbetsför ålder snart börjar minska. kommer befolkningen i arbetsför ålder att minska från av befolkningen till . Det betyder drastiskt uttryckt att sammanlagt en halv miljon äldre och yngre ska försörjas av en halv miljon färre människor i arbetsför ålder. Hur man än mäter arbetslösheten i är den mycket hög. Vad är då orsaken till den rådande arbetslösheten? Är den orsakad av konjunkturen, en alltför låg samlad efterfrågan eller strukturarbetslöshet på grund av en dåligt fungerande arbetsmarknad? Regeringen har uppenbarligen identifierat orsakerna som främst konjunkturella eftersom det endast är den typen av motåtgärder som föreslås i budgeten. menar att regeringens politik bygger på en felaktig analys av arbetslöshetens orsak. Det leder till att regeringen föreslår en felaktig politik. 1.2 Strukturella problem förklaringen Eftersom regeringen inte har identifierat problemets orsaker rätt är inte heller de föreslagna åtgärderna de som krävs för att få ned arbetslösheten och bryta utanförskapet. Det går att få ned arbetslösheten. Andra länder har lyckats när de genomfört stora förändringar på områden som arbetslöshetsförsäkringen, arbetsmarknadspolitiken, lönebildningssystemet och skattesystemet. En rad åtgärder måste samverka. Problemen med regeringens upplägg är att insatserna inriktas helt på den offentliga sektorn, kommer sent i konjunkturcykeln, tränger undan reguljära jobb, är ensidigt inriktade på att bekämpa den öppna arbetslösheten och att regeringen tror att lösningen är traditionell AMS-politik. 1.3 är inte bäst är inte det enda land som har problem med en åldrande befolkning och låg sysselsättning. När detta väl konstaterats ska man notera att folkhälsan hos befolkning är minst lika bra som i andra jämförbara länder. Som nation kan vi därför inte slå oss till ro med att vara lika bra som andra länder. Om man jämför genomsnitt var av befolkningen sysselsatt i jämfört med i EU. är bäst i EU på att sysselsätta kvinnor men i mitten på att sysselsätta män sex EU-länder har högre sysselsättning bland män än . är bäst i EU på att sysselsätta äldre. Notera att av alla sysselsatta är sjukfrånvarande på heltid från sitt arbete, vilket illustrerar betydelsen av det statistiska beräkningsfenomenet att sjukfrånvaron inte är tagen hänsyn till i begreppet sysselsättning. har högre ungdomsarbetslöshet än EU:s genomsnitt och är även sämre än de flesta länder i EU på att sysselsätta sina invandrare. Ett nytt socialt landskap har vuxit fram i , ett landskap mycket präglat av utestängning från arbetsmarknaden. Varje högkonjunktur har lämnat fler människor utanför än vid föregående högkonjunktur. Så var också fallet med den högkonjunktur som kulminerade 20012002. beskriver utanförskapets karta närmare i den integrationspolitiska motionen. I den motionen beskrivs alla de åtgärder vi anser är nödvändiga. Här fördjupar vi förslagen i den del som gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 2002 fanns det 91 områden i där sysselsättningen låg . Också områden med en sysselsättningsgrad har ökat drastiskt. 1990 var det 93 områden, och uppvisade 746 områden i en sådan alltför låg sysselsättningsgrad. 1.4.1 Ett nytt sysselsättningsmål på överallt Det mål om sysselsättning för befolkningen som regeringen satt upp räcker inte så länge det finns många områden där sysselsättningen är mycket lägre. Vi vill därför införa ett sysselsättningsmål som går ut på att ska ha ett arbete i varje bostadsområde. Bostadsområden där färre än arbetar, och som visar andra tecken på utanförskap, ska förklaras som prioriterade sociala krisområden. 1.4.2 En jobb- och utvecklingsgaranti införs För att börja den process av aktivering som ska leda till ett fullvärdigt deltagande på arbetsmarknaden vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti för alla arbetsföra personer som på grund av arbetslöshet söker socialbidrag. Jobb- och utvecklingsgarantin ska kombinera arbetssökande aktiviteter och kompletterande utbildning med en aktiv sysselsättning i olika samhällsnyttiga arbetsuppgifter. 1.4.3 Frigör riskkapital för eget företagande Som ett led i arbetet med att underlätta för företagande och egenorganisering i utsatta bostadsområden kommer vi att arbeta för möjligheten att frigöra riskkapital som gör det möjligt för den enskilde eller grupper som befinner sig i en situation av utsatthet eller lever i utsatta miljöer präglade av utanförskap att förverkliga kreativa projekt. Detta i sin tur skapar lönsamma arbetstillfällen, förankring och framtidstro. Vi vill även inrätta en särskild fond för mjuk lånefinansiering av företagssatsningar och andra investeringar, avgränsat till våra utsatta områden. Fonden ska finansieras med både statliga och privata medel. För att finansiera detta anslår vi årliga växande belopp på 2006, samt 2007 och 2008, tillsammans . Dessa belopp ska täcka kreditförluster samt handläggnings- och förvaltningskostnader i övrigt för denna verksamhet. 1.4.4 läggs ned och AMS reformeras Som en del av den process som leder från myndighetsmakt till egenmakt läggs ned och AMS reformeras kraftigt. försvinner i samband med integrationspolitikens definitiva omorientering från invandrarpolitik till en politik för social utveckling som omfattar utsatta personer och områden oavsett ursprung, etnicitet och födelseort. Som ett led i att reformera arbetsmarknadspolitiken införs en enhetlig myndighetsorganisation där myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskar. Subventionerade anställningar kan vara en väg in i reguljär sysselsättning, men den metoden kan endast användas för personer som står relativt långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. Som vi utvecklar senare i motionen föreslår alliansen att resurser fokuseras på tidsbegränsade subventionerade anställningar nystartsjobb. Även detta är en åtgärd som medverkar till att bryta utanförskapet. vill satsa i kampen mot utanförskapet. Arbete åt fler ger stark ekonomi Grunden för en stark samhällsekonomi är en hög sysselsättning. Hög sysselsättning får vi om kan erbjuda konkurrenskraftiga villkor för produktion av varor och tjänster. har vi sett många exempel på hur svenska företag väljer att lägga ned produktion i och flytta verksamheten till andra länder där villkoren är bättre. Att företag läggs ned eller flyttar produktion utomlands innebär krav på svensk ekonomi att nya företag/arbetsgivare och arbetstillfällen måste tillkomma. Den tid då våra stora industrikoncerner skapade nya arbetstillfällen är förbi. har antalet anställda i storföretagen minskat , med undantag för . liksom andra rika länders framtid vilar i händerna på privata företag och företagare, inte minst inom tjänstesektorn och i de små företagen. Mer än två tredjedelar av de nya arbeten som skapas inom den privata sektorn skapas i små företag. behöver en politik som gör det mer attraktivt för människor att våga starta nya företag och våga anställa. förslag på detta område utvecklar vi i vår ekonomiska motion och i den näringspolitiska motionen. Ta bort företagens medfinansiering av sjuklönen föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. betalar arbetsgivaren två veckors sjuklön (av lönen efter en karensdag; en tvåveckorsperiod börjar om på nytt även vid upprepade korttidssjukskrivningar) och av den anställdes sjukpeng (dock ej för deltidssjukskrivna eller anställda i rehabilitering). Kostnaderna och riskerna vid anställning av fel person är svåra att förutse eftersom orsaken till sjukfrånvaron inte alls behöver vara relaterad till arbetet och kan ligga utom räckhåll för arbetsgivaren att göra något åt. Arbetsplatsen är knappast den vanligaste sjukdomsorsaken. Tanken från regeringens sida är att när arbetsgivarna tvingas betala hela eller delar av anställdas sjukfrånvaro ska arbetsgivarnas drivkraft öka för att undvika denna kostnad, t.ex. incitamenten för förbättrad arbetsmiljö, så att sjukskrivningarna minskar. Tanken förutsätter att arbetsgivarna har makt att påverka omfattningen av sjukskrivningar. Vi menar att det är ett förenklat synsätt. Medfinansieringen motverkar anställning av kvinnor, äldre och personer med sjukdomshistoria. Arbetsgivarna anpassar sig till systemets risker genom en tydlig selektering av kandidater vid anställningar. Den billigaste förebyggande åtgärden för företaget är naturligtvis att se till att anställa personer som kan förväntas ha frånvarokostnader som ligger under genomsnittet. Vi vet att kvinnor är mer sjukskrivna än män och att det ökning i långtidssjukskrivningar till övervägande del förklaras av kvinnors ökade sjuktal. Vidare ökar sjukskrivningar med ålder. Medfinansieringen motverkar integration. Selekteringen tar sig också uttryck i att företagen föredrar att anställa personer som man känner väl. Förutom personer med typiskt sett högre risk för att bli sjuka, som äldre och kvinnor, drabbas därför sannolikt särskilt personer med ett begränsat socialt nätverk, som invandrare och ungdomar. De blir då, som grupper betraktade, mera svårbedömda som potentiella kostnader för en anställare. Medfinansieringssystemet motverkar vår ambition att bryta utanförskapet. Medfinansieringen motverkar rörlighet på arbetsmarknaden. Systemet minskar rörligheten på arbetsmarknaden eftersom de grupper vi beskrivit kommer att få svårare att få ett nytt arbete. Många människor riskerar att bli kvar på arbeten som de borde lämna. Medfinansieringen motverkar anställningar i och glesbygd. En effekt av dagens medfinansieringssystem är regionalpolitisk. Sjukfrånvaron är som bekant högre i vissa delar av landet än i andra, dvs. i och glesbygdskommuner. En arbetsgivare som överväger alternativen att antingen anställa personer i en region med hög sjukfrånvaro eller i en region med låg sjukfrånvaro (storstäder, , ) har genom medfinansieringssystemet incitament att inte anställa i och glesbygdskommuner. har därför enats med övriga partier i alliansen om att slopa arbetsgivarnas medfinansiering av sjukförsäkringen efter den andra sjukveckan. Reformera reglerna på arbetsmarknaden 4.1 Lagen om anställningsskydd (LAS) infördes stora delar av dagens arbetsrättsregler, bl.a. lagen om anställningsskydd (LAS). Dess syfte var att stärka de anställdas ställning på arbetsmarknaden. LAS är delvis föråldrad och inte helt anpassad till dagens arbetsmarknad som ser annorlunda ut än . Då dominerades den av färre men större arbetsgivare, och det var betydligt vanligare med livslånga anställningstider. är arbetsmarknaden mer rörlig och individualiserad. Det finns långt fler små arbetsgivare än , och runt en halv miljon arbetstagare har olika former av tillfälliga anställningar. Arbetsrätten, inklusive LAS, måste anpassas till de krav som dagens arbetsmarknad ställer. står även i fortsättningen bakom grundprincipen i LAS att arbetstagare ska skyddas mot obefogade uppsägningar och att det är anställningstid som ska avgöra turordningen vid uppsägningar på grund av arbetsbrist. Men vi anser att LAS tyvärr är till nackdel för nya grupper på arbetsmarknaden. Det finns skäl att reformera lagstiftningen. Förutom de förändringar som nämns nedan vill vi utöka möjligheten att undanta två personer från turordningsreglerna till att gälla samtliga företag och inte bara de med färre än tio anställda. Det är viktigt att tillämpningen av undantagsregeln kan prövas rättsligt så att den inte missbrukas. Vi vill även stärka anställningsskyddet för föräldralediga. Lagen om anställningsskydd ger ett extra skydd till alla som är . De får tillgodoräkna sig sin anställningstid dubbelt upp till vid arbetsbristuppsägningar. Reglerna kom till för att ge äldre anställda ett extra skydd, men effekten har blivit den motsatta. Många arbetsgivare tvekar inför att anställa medelålders och äldre eftersom de snart skulle få fördel i turordningen framför yngre kolleger som arbetat lika längre eller längre på just denna arbetsplats. vill därför att denna regel tas bort. 4.2 Enklare former för tidsbegränsade anställningar Vi menar att nuvarande lista över olika typer av tidsbegränsade anställningsformer utom provanställning bör ersättas av en enkel föreskrift om att det är tillåtet att anställa tidsbegränsat högst 20 personer hos samma arbetsgivare upp och . Provanställning ska vara möjlig . 4.3 Proportionalitet mellan stridsåtgärd och skadan Arbetsmarknadens parter måste ha rätt att tillgripa stridsåtgärder som en sista utväg vid konflikt. Problem kan uppstå om möjligheten att vidta stridsåtgärder, som vi ser det, missbrukas. En stridsåtgärd kan utformas så att den kostar lite för egna organisationen och orsakar kostnader för tredje man. Med andra ord, rätten till stridsåtgärd, eller hot därom, bör inte tillgripas på ett sätt som står i orimlig proportion till skadan. På dagens arbetsmarknad finns det dessutom exempel på fall när enbart hot om en stridsåtgärd kan få förödande konsekvenser för motparten, t.ex. hot om strejk hos ett flygbolag. kan det utlösa en störtflod av avbokningar. Generellt sett anser att det svenska kollektivavtalssystemet fungerar väl. Men genom möjligheten att vidta t.ex. omfattande sympatiåtgärder kan den arbetsgivare som tecknat kollektivavtal och där fredsplikt råder ändå drabbas av en konfliktåtgärd. En grundtanke med systemet med kollektivavtal är fredsplikten. Den har delvis urholkats. I finns inga krav på proportionalitet i stridsåtgärder. Denna fråga bör parterna på arbetsmarknaden själva lösa genom att inför krav på proportionalitetsprövning av stridsåtgärder i överenskommelser om en processordning för tvistlösning (förhandlingsordningsavtal). Genom att fokusera på proportionalitet i åtgärderna behöver man inte införa några speciella regler som skulle begränsa rätten till sympatiåtgärder. 4.4 Nej till den aviserade lagen mot deltidsarbete Regeringen har vid ett flertal tillfällen aviserat att företag ska tvingas anpassa sig till lagfästa krav att antingen avskeda eller göra heltidsanställningar. Lagstiftning om rätt till heltid läggs fram sade statsministern i regeringsdeklarationen (). Ett huvudspår är att deltid ska ses som en olämplig anställningsform som vederbörande bör befrias från, och som bara ska få finnas om verksamhetens karaktär kan motivera det. löses fråga om hel- och deltidanställningar oftast genom kollektivavtal. Vi ser ingen anledning att ändra på det. 4.5 Gör arbetstiden mer flexibel Vi är övertygade om att fler människor har lättare att orka med arbetslivet och kan utföra ett mer tillfredsställande arbete om de får större makt över sin arbetstid. vill därför ha en ny arbetstidslag. Den nya lagen ska utformas så att den uppmuntrar till arbetstidsflexibilitet och ger fler människor möjlighet att arbeta på sina egna villkor. Lagen ska utformas så att arbetstiden bör läggas upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren. En sådan arbetstidslag ska bl.a. ge den enskilde större möjlighet att ta ut ledighet i timmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill kan sedan använda timbanken till att korta sin arbetstid eller välja att ta ut den inarbetade ledigheten i form av pengar. Timbanken kommer att vara särskilt värdefull för de arbetstagare som inte har avtal om flexibel arbetstid . säger nej till en lagstadgad arbetstidsförkortning. Problemet är inte att vi som kollektiv arbetar för mycket i , utan för lite. I länder som och , som tidigare infört kortare arbetstid, börjar nu arbetsmarknaden röra sig i motsatt riktning. Arbetsmarknadspolitiken måste bli tydligare föreslår att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras. Därvid prioriteras ökade resurser för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens och förbättrad kontroll. En enhetlig myndighetsorganisation införs, myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskas. Friåret avskaffas, åtgärdsprogrammen reduceras och dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartsjobb.