mot · GT02U255 · 2005-10-03 00:00:00 — Säkerheten i kan få globala effekter5 Konflikten mellan och Pakistan5 Hotet om spridning av kärnvapen i regionen6 Behovet av energiresurser som en säkerhetspolitisk faktor7 Demokrati och de mänskliga rättigheterna ger ökad säkerhet7 Bristen på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i Kina8 väg mot en mer säker rättsstat9 En fri handel och samarbete ger ökat samförstånd och säkerhet10 Ett uthålligt energianvändande främjar miljön11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och FN fortsatt bör uppmuntra den politiska dialogen mellan och och understryka vikten av att parterna efterlever ingångna överenskommelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konflikten i Kashmir måste lösas med fredliga medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s uppförandekod kring vapenexport bör skärpas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU måste påtala och fördöma de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som pågår i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att relationerna mellan och måste hanteras på fredlig väg och varje hot om användning av militärt våld avvisas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det internationella samfundet bör verka för att skall upphöra med sitt kärnvapenprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta sexpartssamtal för att åtagandet om en koreansk halvö som är fri från kärnvapen skall uppnås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den internationella terrorismen utgör ett växande hot även i som måste hanteras genom förbättrat internationellt underrättelsesamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU ytterligare bör utveckla den strategiska dialogen med vad gäller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad dialog mellan EU, och om den regionala stabiliteten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU skall fördjupa sitt strategiska partnerskap med och med fokus på energifrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör upprätthålla kontakten med och söka samarbete och partnerskap i olika frågor och på det sättet verka för en demokratisk utveckling i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de förstärkta förbindelserna mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör verka för att dödsstraffet i avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det oacceptabla i ettbarnspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU i sina relationer med bör påtala vikten av att respektera minoriteters rättigheter, att inte diskriminera på grund av kast och att respektera religionsfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör verka för att dödsstraffet i avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ökad respekt för rättigheter på miljöområdet bidrar till långsiktig ekonomisk utveckling och socialt välstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör uppmuntra att spela en mer framskjuten roll för att främja en demokratisk utveckling i andra delar av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fri handel och tydligare konkurrensregler på handelsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för stärkta ekonomiska och politiska förbindelser med länderna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för ett förstärkt bilateralt samarbete mellan och respektive EU och som i större utsträckning fokuserar på tekniska hinder för handel och anpassningen till WTO:s bestämmelser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och har beslutat att ingå ett avtal som underlättar och vidareutvecklar den bilaterala handeln och investeringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsammans med övriga EU-länder och inom FN skall driva på det globala och regionala miljöarbetet och efterlevnaden av internationella miljökonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU kan bli en starkare aktör i fortsatta förhandlingar om globala miljöproblem med länder som , och genom ökad samordning mellan EU:s medlemsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör verka för att det skall nås gemensamma överenskommelser med respektive på energiområdet för att främja ett långsiktigt och miljömässigt uthålligt användande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande i EU för ett djupare samarbete i miljöfrågor när det gäller energi, vetenskap och teknik med länder som och . 1 Yrkande 22 hänvisat till NU. Globaliseringen, eller det växande ömsesidiga beroendet mellan länder världen över genom handel av varor och tjänster, gränsöverskridande investeringar och finansiella flöden (IMF-definition), är ingen ny företeelse. Den har pågått och gett upphov till snabba förändringar med stora krav på anpassning av människor och verksamheter. Dagens förändringar kan inte minst ses i och växande roll som globala aktörer på det ekonomiska området och ambitioner regionalt på det säkerhetspolitiska området. framstår som alltmer dynamiskt med ökade tillväxtmöjligheter, en förbättrad levnadsstandard och stärkt köpkraft. Länder som och är EU:s och viktigaste handelspartner. Möjligheterna och potentialen för svenska och europeiska företag att handla, investera och växa i dessa två stora ekonomier är mycket goda. I korthet håller de ekonomiska maktförhållandena i världen på att förändras som utvecklingen i stora och folkrika länder som och har medfört att trycket på världens naturresurser har ökat. I och hela upplever många att arbetstillfällen försvinner till dessa länder och att konkurrensen om industrietableringar ökar. Detta ställer nya krav och är en utmaning för våra ekonomier i väst. Utvecklingen behöver inte vara negativ, förutsatt att den produktivitet och kreativitet som växer och gror sig allt starkare i och tas till vara och utvecklas inom ramen för en demokratisk utveckling och med respekt för de mänskliga rättigheterna. präglas denna del av världen av instabilitet i form av latenta regionala konflikter såsom mellan och som båda innehar kärnvapen samt aggressiva diplomatiska utspel mot och militära upprustning. Även relationerna mellan och har i ett historiskt perspektiv varit spända. Dessa verbala skärmytslingar kan, om de inte hanteras på rätt sätt, urarta i väpnad konflikt och få globala effekter. Den kinesiska kommunistregimens försök att behålla diktaturen och enpartistaten i en hastigt växande marknadsekonomi kan i kombination med närmande till negativt påverka den framtida säkerhetssituationen i och övriga världen. kan konsekvenserna av en okontrollerad eller kaotisk liberalisering i skapa risk för våld, instabilitet och ekonomisk recession. Utmaningen ligger alltså i att arbeta för en demokratisk utveckling i som stabilitet och ekonomisk utveckling fortsätter. Hur väl och Europeiska unionen kommer att hantera dessa krav på omställning och samverkan blir avgörande för vår ekonomiska och säkerhetsmässiga utveckling. Säkerheten i kan få globala effekter I en mer globaliserad värld ökar behovet av samverkan och möjlighet att gemensamt fatta politiska beslut för att säkerställa en god utveckling, vare sig det gäller säkerhet och mänskliga rättigheter, handel, globala miljöproblem etc. har och stridit om Kashmir. Konflikten är särskilt känslig eftersom båda länderna har egna kärnvapen. tog konflikten en ny vändning då muslimsk gerilla gav sig in i kampen om Kashmirs framtid. Gerillan är inte någon enhetlig grupp. Alla är inte beväpnade och de har olika mål. Det de emellertid kan enas om är att inflytande i Kashmir skall upphöra. Däremot är de inte överens om huruvida Kashmir skall bli självständigt eller anslutas till det muslimska . Enligt indiska beräkningar har mer än 40000 människor dödats i Kashmir . Enligt handlar det om uppåt 100000 människor som skall ha dödats. råder vapenvila och försiktiga närmanden mellan och har väckt vissa förhoppningar om en positiv utveckling i Kashmir. Länderna för diplomatiska fredssamtal för att driva på en annars utdragen konflikt. Båda parter har återupprättat busslinjer mellan länderna och gemensamma sportevenemang såsom de populära cricketmatcherna. Dessa initiativ är steg i rätt riktning, inte minst för de konflikttrötta befolkningarna i regionen. Den yngre generationen i bägge länderna har också mycket liten förståelse för konflikten. EU och FN bör fortsatt uppmuntra och diplomatiska samtal och understryka vikten av att parterna efterlever fattade överenskommelser, såsom fortsatt vapenvila, respekt för ömse luftrum, och snabbt hemsändande av civila som råkat hamna på fel sida av gränsen. Kommunikationerna mellan länderna kan förhoppningsvis återupprättas . Konflikten i Kashmir måste lösas med fredliga medel. Därigenom kan även hotet om spridning av kärnvapen minska. Det förekommer allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna i . EU:s medlemsländer kan genom att upprätthålla EU:s vapenembargo mot ge en tydlig signal till landets regim om att man är bekymrad över MR-situationen i landet. Det ligger inte heller i strategiska intresse att under nuvarande förhållanden häva vapenembargot mot . Det finns inga tillförlitliga instrument att förhindra att sprider avancerad vapenteknologi till oansvariga regimer. Vidare har aggressiva diplomatiska utspel mot , antagandet av en ny lag mot utträde, den s.k. antisecessionslagen samt militär upprustning som främst riktar sig mot förstärkt oron inom EU-kretsen, liksom i och , över den regionala stabiliteten. EU:s uppförandekod kring vapenexport bör skärpas, särskilt vad gäller kriterier kring mänskliga rättigheter, stabilitet och säkerhet i regionen samt nationell säkerhet för vänligt sinnade nationer och allierade. Uppförandekoden bör också bli juridiskt bindande. Ett eventuellt framtida hävande av vapenembargot mot får inte leda till en kvantitativ och kvalitativ ökning av EU:s medlemsstaters vapenexport till . och EU måste påtala och fördöma de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som pågår i . Relationerna mellan och måste hanteras på fredlig väg och varje hot om användning av militärt våld avvisas. Hotet om spridning av kärnvapen i regionen Hotet i form av spridning av massförstörelsevapen har ökat med och även tydliga kärnvapenambitioner. Att på fredlig väg avvärja kärnvapenhotet från regimer som den extremt slutna kommunistdiktaturen i kommer att vara en av de viktigaste uppgifterna som det internationella samfundet står inför . bör i EU driva frågan att EU skall utarbeta en strategi för hur man inom ramen för FN skall agera när ett land som t.ex. bryter mot icke-spridningsavtalet. bör det internationella samfundet verka för att till fullo efterlever det avtal som nåddes vid sexpartssamtalen , i vilket har förbundit sig att upphöra med sitt kärnvapenprogram. Sexpartssamtalen som syftar till att sätta stopp för , och som hålls mellan , , , samt Nord- och måste fortgå för att åtagandet om en koreansk halvö som är fri från kärnvapen skall uppnås. Den internationella terrorismen utgör ett växande hot i såväl som och och måste hanteras genom förbättrat internationellt underrättelsesamarbete. Inom den närmaste tioårsperioden kan det största hotet komma i form av massförstörelsevapen i händerna på internationella terroristnätverk. Biologiska och kemiska vapen utgör här de främsta hoten. Hantering av massförstörelsevapen kräver stor kunskap och ekonomiska resurser, vilket begränsar deras tillgänglighet för en bredare krets. Hjälp från otillförlitliga stater såsom kan emellertid leda till att massförstörelsevapen kan komma i händerna på terroristnätverk. Konsekvenserna vore förödande. Dagens gränsöverskridande hot hanteras bäst i samarbete med andra stater. EU bör därför tillsammans med ytterligare utveckla den strategiska dialogen vad gäller , inklusive och . Dialogen med och om den regionala stabiliteten i behöver utökas. De problemfyllda relationer vi ser i kan, om de inte hanteras på rätt sätt, urarta i konflikter och i värsta fall i väpnade angrepp eller att kärnvapenteknik hamnar i händerna på terrorister, vilket därmed skulle få globala effekter. Behovet av energiresurser som en säkerhetspolitisk faktor Såväl som köper i stor utsträckning in sig i energi och råvarutillgångar runtom i världen för att tillgodose sina egna behov. Priset på energi och råvaror ökar, vilket påverkar världshandeln och även kan påverka säkerheten i världen. Sökandet efter olja och gas för att tillgodose och egna och andra länders behov kan förvandla Syd- och till ett område som skulle kunna bli skådeplats för antingen konfrontation eller samarbete, beroende på utvecklingen. Exempelvis befinner sig länder såsom och , och samt och i gränstvister med varandra orsakade av denna fråga. är förvisso inte direkt inblandat i någon av dessa tvister men har som tongivande aktör i de internationella förbindelserna i regionen uttryckt sin oro. Förbindelserna mellan och är spända med återkommande räder från islamistiska extremister i nordöstra . vägrar också att sälja gas till och förhindrar passagen till denna indiska region genom sitt territorium. Historiskt sett har förbindelserna mellan , och varit komplicerade. Förbindelserna mellan och ser dock ut att förbättras. De ömsesidiga investeringarna har exempelvis ökat avsevärt och oron för energiförsörjningen på båda sidor har fått dessa två viktiga grannar att inleda ett gemensamt inköps- och investeringsprogram på detta område. och har å andra sidan starka relationer, inte minst i skapandet av handelskorridorer i . bör tillsammans med andra EU-länder uppmuntra denna utveckling och fördjupa EU:s strategiska partnerskap, särskilt med hänsyn till energifrågorna. Demokrati och de mänskliga rättigheterna ger ökad säkerhet Frågan om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna har en viktig säkerhetsskapande dimension då demokratier inte för krig med varandra utan kommer överens på fredlig väg. Demokratier grundar sig även på respekt för den enskildes rättigheter och skyldigheter, vilket leder till minskade spänningar mellan olika grupper inom ett land. Att fler länder i världen utvecklas demokratiskt, respekterar de mänskliga fri- och rättigheterna och utvecklar rättsstat och marknadsekonomi är även bra för oss i , då det bidrar till ökad säkerhet här. Bristen på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i är förutom världens folkrikaste land också jordens största kommunistdiktatur. Den ekonomiska liberaliseringen har tyvärr inte åtföljts av politisk demokratisering. Små förändringar görs för att blidka omvärlden men det fria ordet är fortfarande starkt beskuret och förtryckt. Staten kontrollerar Internet, tidningar och andra medier. Den som protesterar eller är oliktänkande utsätter sig för stora risker. Den slutna diktaturen i försvårar det nödvändiga internationella samarbetet som krävs i många gemensamma viktiga frågor. Som exempel kan nämnas bekämpningen av hiv/aids och andra världsomfattande sjukdomar som t.ex. fågelinfluensan. I planeringen av världens energiresurser bör även världens folkrikaste land delta mer aktivt. En demokratisk utveckling i skulle medföra ökad stabilitet i regionen och att relationen mellan och löses på fredlig väg. Utvecklingen i är en av de viktigaste strategiska parametrarna i internationell politik. och EU måste tillsammans med vara pådrivande i denna process. Vi bör upprätthålla kontakten med och söka samarbete och partnerskap i olika frågor och på det sättet verka för att demokratiseras. Det är en oroande utveckling att och förstärker sina förbindelser sinsemellan, inte minst i och med ökande centralstyrning, inskränkningar på medie- och MR-området samt ökande försvarssatsningar. ledning visar på allvarliga brister i respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna. har t.ex. dödsstraff för mer än 60 stycken olika brott. Enligt Amnesty har landet dödsstraff för våldsbrott, men även för mutbrott och skattefusk. Dessutom är offentliga massavrättningar förekommande. Dödsstraffen utmäts efter rättegångar som med varje mått mätt måste anses som summariska, politiserade och orättvisa. Möjligheterna att överklaga är starkt begränsade, eller icke existerande. Det förekommer politiskt styrda skenrättegångar. Att polisen använder tortyr och misshandel är vanligt. Rättsapparaten används också för politisk förföljelse. Oliktänkande och religiösa människor förtrycks och fängslas. Oppositionella förtrycks, förföljs och interneras. Religiösa grupper förföljs och betraktas som politiska hot. bör verka för att dödsstraffet i avskaffas. Eftersom män anses vara viktigare än kvinnor i , har regimens ettbarnspolitik lett till att många blivande föräldrar aborterat flickfoster för att de skall få en pojke som enda barn. Detta har också lett till tvångsaborter, barnamord och att föräldrarna överger sina flickebarn. offentliggjorde en vitbok om sin befolkningspolitik. gäller ettbarnsnormen, men tvånget skall enligt regimen tonas ned och belöningarna framhållas. Respekten för ettbarnspolitiken skall höjas genom förbättrad ekonomisk trygghet i form av pensionsfonder och andra former av bidrag. Det är naturligtvis bra att tonar ned tvånget, men i grunden handlar frågan om att respekt för människors lika värde måste upprättas. Att hundratusentals, kanske miljoner flickor försvinner i är en oacceptabel konsekvens av ettbarnspolitiken och synen på mäns och kvinnors olika värde. De mänskliga rättigheterna är universella och måste respekteras universellt. Att framhäva detta skall vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. och EU skall i sina förbindelser med andra länder och i FN i större utsträckning värna och framhäva demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna som grund för samhällelig utveckling. Det gäller inte minst i och EU:s relationer till med landets allvarliga brister i respekt för de mänskliga rättigheterna. måste fortlöpande verka för att EU skall påtala och fördöma de allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som pågår i . väg mot en mer säker rättsstat Till skillnad från är en demokrati med ett självständigt domstolsväsende och med ett rättssystem baserat på en skriven grundlag. Landet har också en omfattande lagstiftning till skydd för de mänskliga rättigheterna, men har fortfarande en bit kvar på MR-området. Det förekommer t.ex. fortfarande kränkningar av de mänskliga rättigheterna från polisens och militärens sida och inom fängelsevården gentemot framför allt olika utsatta grupper, såsom kvinnor, barn, lågkastiga, muslimer, handikappade och homosexuella. Korruptionen är utbredd och på grund av fattigdom och dålig utbildning har många svårt att hävda sina rättigheter. En allvarlig brist i rättssäkerheten är att domstolarna är extremt överbelastade, vilket innebär att många väntar, ibland , i häkten på att få sin sak prövad i rättegång. I vissa områden är den hinduiska fundamentalismen inflytelserik och systematisk förföljelse av muslimer förekommer. Därför behöver icke-hinduers rättssäkerhet stärkas. I vissa fall är dessa allvarliga förhållanden djupt rotade i den sociala och ekonomiska och t.o.m. politiska samhällsstrukturen. Kastsystemet är än djupt rotat i det indiska samhället. och EU bör i sina relationer med påtala att full respekt för de mänskliga rättigheterna, såsom minoriteters rättigheter, att inte diskriminera på grund av kast, att respektera religionsfrihet och att avskaffa dödsstraffet samt rättigheter på miljöområdet utgör goda garantier för långsiktig ekonomisk utveckling och socialt välstånd. I egenskap av att vara en demokrati och en regionalt viktig aktör, kan spela en mer framskjuten roll för att främja en demokratisk utveckling i andra delar av . och EU bör inom ramen för EU:s och strategiska partnerskap uppmuntra och ge sitt politiska stöd för det. har även ökande säkerhetspolitiska ambitioner regionalt och globalt. Det ger sig bl.a. uttryck i målmedvetna arbete för att få en plats i , ökade försvarssatsningar i kombination med en stark ekonomi samt fördjupade strategiska partnerskap med länder som , , och . har goda förutsättningar att hitta samarbete i olika former med . Vi har inte ett förflutet som kolonialmakt och våra demokratiska grundvärderingar är gemensamma. Svenska företag har haft stora framgångar. Som exempel kan nämnas stora industriprojekt, tillverkning av konsumtionsartiklar och samverkan inom det allra senaste inom IT-teknologin. billiga arbetskraftskostnader i kombination med högt teknologiskt kunnande gör landet till en intressant samarbetspartner för många svenska företag. Med samarbete på det ekonomiska planet växer förståelsen länderna inbördes och möjligheterna att påverka ökar. En fri handel och samarbete ger ökat samförstånd och säkerhet Omfattningen av och förändringstakten i globaliseringsprocessen har ökat. Enligt riksbank har världshandeln ökat dubbelt så snabbt som BNP-tillväxten, direktinvesteringarna har ökat så mycket och både valuta- och aktiehandeln ungefär tio gånger snabbare än BNP-tillväxten. Det finns flera förklaringar till detta, bl.a. avregleringen av de finansiella marknaderna . En annan bidragande orsak är att och i växande utsträckning deltar i den globala ekonomin. De är båda medlemmar i . är världens fjärde största handelsnation, och dess andel av världshandeln har ökat från 1,5 till . har den kinesiska privata konsumtionen ökat från några procent av den amerikanska till att motsvara mer än en tiondel. Globaliseringen medför att är på väg att resa sig ur fattigdom, vilket inte bara illustreras i en ökad privat konsumtion, utan även i ett sjunkande antal invånare som lever i extrem fattigdom. 1990 var det ungefär 375 miljoner invånare som levde i extrem fattigdom i . 2001 hade denna siffra sjunkit till 212 miljoner invånare. Håller denna trend i sig till 2015 kommer siffran att ha fallit till 16 miljoner. har ett ansvar för att inom landet se till att tillväxten kommer hela befolkningen till del och att fattigdomsbekämpningen inte bara är ett globalt ansvar. I ett bredare perspektiv innebär den ökade handeln ett ökat samarbete och ett större utrymme för samförstånd, ökad säkerhet och ett högre eget välstånd. Konkret har denna utveckling inneburit att och är beroende av västerländsk teknologi, internationellt kapital och globala marknader på ett helt annat sätt . Exempelvis är EU största handelspartner och den största källan till utländska direktinvesteringar i landet. är , och andra länder i världen alltmer beroende av och produkter, av ländernas marknader och av samarbete med indiska och kinesiska partner. är t.ex. EU:s näst största handelspartner. Även kapitalvaror från finns nu på den europeiska marknaden. Man kan t.ex. köpa en familjebil från för . Trots handelstvister såsom den om den kinesiska textilimporten till EU, som tillfälligt är försvårande för förbindelserna mellan de två handelsblocken, utvecklas samarbetet . I detta sammanhang skulle en fri handel och förtydligande konkurrensregler rörande t.ex. räntefria lån i statliga banker, exportsubventioner och dolda stöd såsom gratis elektricitet kunna minska riskerna för framtida handelstvister. bör i EU verka för stärkta ekonomiska och politiska förbindelser med länderna i .