mot · GT02MJ532 · 2005-10-05 00:00:00 — vet vi ganska väl vad som är problemet och det finns även mycket ny spännande teknik och vetenskap ute på marknaden eller i forskningsinstitut världen över, teknik och kunskap som om den användes fullt ut, världen över, skulle kunna minska belastningen av växthusgaser och miljögifter. Men även utarmning av arter och naturområden skulle med kunskap kunna vändas. Dilemmat är att teknikskiftet och kunskapsspridningen inte går fort nog, det finns en enorm tröghet hos systemen i världen och i . vill att vi i ska gå före och stå för nytänkandet. Vi måste genomföra teknikskiftet för det är endast genom modern teknik som vi kan ställa om till ett hållbart samhälle. Miljöpolitiken tar sin utgångspunkt i människors och regeringars engagemang för att komma tillrätta med miljöproblemen. För att miljöfrågorna ska ges utrymme på den globala politiska agendan måste miljöfrågor diskuteras och lösas i ett internationellt perspektiv. Det överskuggande framtida hotet är, i ögon, människans egen påverkan av det ekologiska systemet. På grund av dagens överutnyttjande och bristfälliga hantering av naturresurser, utsläpp och välståndsklyftor är det lätt att se hela det ekologiska systemet som hotat. Vår framtida säkerhet och överlevnad kommer att kräva ett ökat internationellt samarbete med miljöfrågorna i fokus. Det är viktigt att detta samarbete kommer igång på allvar och att det pågående slaget om jordens resurser får stå tillbaka för en gemensam ansträngning för ökad global säkerhet och en kamp mot miljöhoten. Se vidare i vår motion, Slaget om jordens resurser, 2005/06:U267. Under den borgerliga regeringen 19911994 drev en tydlig miljöpolitik som satte avtryck. Efter att styrt blev kretsloppstänkandet och kretsloppsanpassning begrepp inom miljöpolitiken som fick ett stort genomslag i miljöarbetet. visade under dessa år att när vi tar hand om miljöfrågorna blir det skillnad och inte bara vackra tal om visioner. Vi vill med den här motionen peka ut riktningen för den miljöpolitik som vi anser en ny regering ska föra. Miljöarbetet måste sättas i fokus för att tillväxt och utveckling ska kunna svara upp till en hållbar utveckling. Den kortsiktiga vinningen måste ställas i relation till den långsiktiga rikedom som miljösatsningar ger. anser att den miljödrivna teknikutvecklingen utgör en stor potential i detta sammanhang. Miljön som drivkraft skapar nya tillväxt- och utvecklingsmöjligheter för hela det svenska näringslivet. Genom att vi i använder lagstiftning och ekonomiska styrmedel för att skydda naturen, kan vi alltså göra en tjänst för de företag som satsar på miljöarbete och ny teknik. Det är möjligt att tjäna pengar på att förbättra vår miljö! Det är den absolut starkaste drivkraften för en omställning, ett teknikskifte, mot ett hållbart samhälle. 4Teknikskiftet kan inte vänta längre6 4.1Tjäna pengar på miljön7 4.2Fokus på reella åtgärder och bästa tillgängliga teknik7 4.3Svensk industri och miljöteknikföretag9 5.1Ett problem som ignoreras blir lätt en katastrof11 5.8Miljögifter leder till skadliga livsmedel16 5.10Åtgärder för minskad övergödning17 6.1Teknikskifte behövs för att minska växthuseffekten19 6.3Stimulanser bättre än tvång23 7.1Hur ska vi kunna bry oss om miljön om vi inte kan bry oss om varandra?23 7.3Det personliga ansvaret för klimatet25 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett teknikskifte är nödvändigt för att nå målet om ett hållbart samhälle och öka tillväxten för Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöförbättrande åtgärder skall löna sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en miljöpolitik som ger förutsättningar för nya företag och nya jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att inrätta en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att införa en särskild miljödomstol för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffen för miljöbrott mot ekosystem måste stå i relation till skadan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fisket i måste bedrivas på ett mer långsiktigt hållbart sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ställa högre krav på de fartyg och besättningar som trafikerar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av åtgärder för att minska näringsläckaget från det svenska jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar, gällande utsläpp av närsalter till vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samla olika samhällsaktörer för att på ett konstruktivt och framåtsyftande sätt minska oljeberoende.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell vätgasstrategi bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att storstadens miljöproblem kräver mer omfattande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av styrmedel som gör det möjligt för den enskilde att göra ett medvetet miljöval. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boendeskatter som stimulerar hållbar utveckling.2 1 Yrkandena 1, 4 och 13 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 5 och 17 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 10 hänvisat till TU. 4Teknikskiftet kan inte vänta Traditionell miljöpolitik har i stor utsträckning sysslat med att lösa enskilda frågor, en och en. I viss utsträckning har det varit framgångsrikt, i form av återvinning av material, Agenda 21-arbete eller kemikaliepolitiken. Dessvärre har detta gnetande inte på långt när löst de stora överskuggande miljöproblemen, arbetet går helt enkelt för långsamt. Miljöpolitiken behöver därför en annan utgångspunkt. I stället för att ägna mycket tid åt detaljer, som att ersätta enskilda komponenter i produktionsprocessen eller långsamt förfina avgaskraven, behövs en mer omfattande systemsyn, där politiken utgår från att det är produktionsprocessen som behöver förändras, inte dess enskilda delar. Ett exempel på detta kan vara att lösa koldioxidproblemen genom att ersätta bensin med biobränslen. Ett annat kan vara att ersätta oljebaserad plastindustri med biologiskt nedbrytbara plaster producerade av mikroorganismer. Det leder till bättre, mer kostnadseffektiva och förmodligen snabbare resultat än de ständiga försök att täppa till den ena lilla utsläppskällan efter den andra. vill se ett teknikskifte för att lösa miljöproblemen. Under 18351845 använde miljontals hem i valolja från kaskelotvalen för att lysa upp sina hem. När kaskelotvalen blev mer sällsynt började man jaga mer vanliga valar men med sämre oljetillgång, detta fick till följd att valoljepriset steg i höjden och lämnade marknaden öppen för nya produkter. Valoljeproduktionen var som högst 1847. introducerades fotogenlampan och bara hade valjägarna förlorat de flesta av sina kunder redan innan valarna försvann. Bara var fotogenlampan ersatt av naturgas och sedan av glödlampan. Ett och ett halvt sekel senare verkar det som om historien är på väg att upprepa sig inom oljeindustrin. Tillgångarna börjar plana ut och de flesta är överens om att toppen av oljeproduktionen kommer att inträffa runt 2010, med rejält högre priser som följd. Antingen väljer vi att invänta detta faktum och tror att allting ska lösa sig. Eller så ser vi möjligheterna i dagens situation. är berett att sätta teknikskiftet främst, då vi ser stora möjligheter för som land att skapa tillväxt med en tydlig strategi i riktning mot ett teknikskifte. De som kan fånga det marknadsutrymme som oljan lämnar efter sig är alltifrån hybridbilar, ultratunna värmeisolerande fönster, vindkraftparker till avancerade flygplan. Informationssystem kopplar upp världen och effektiviserar design, processer och logistik. Laboratorier kläcker idéer om dubbelt så effektiva lastbilar, solceller och ultraeffektiva kolfiberbilar drivna med rena bränsleceller. Vi har ett ansvar att skapa ett innovationsklimat som gör det möjligt att realisera dessa idéer. Det är endast genom tydliga viljeriktningar som det blir möjligt. har pekat ut vägen vilken riktning vi vill att utvecklingen ska ta, vi vill se ett fossilfritt samhälle, första steget i den utvecklingen är att endast bilar som kan drivas på förnyelsebara bränslen ska få säljas. Ingen vet hur snabbt dessa nya tekniker som ersätter oljan kan spridas, men det är inte ödet som avgör utan viljan. Viljan till teknikskifte. Teknikskiftet gick fort från fast telefon till bärbar och se nu på utvecklingen av mobiltelefonerna, från bärbara telefoner till att vara kamera, radio och dator i ett. Nästa produkt kanske är bilen, bara industrin är villig att se möjligheterna så öppnar sig tusen och åter tusen nya vägar att nå det hållbara systemet. Detta visar att innovationer och implementering är lika viktiga. Här kan som nation spela en än tydligare roll genom att skapa riktlinjer och styrmedel med långsiktig och tydlig inriktning. Det är möjligt att tjäna pengar på att förbättra vår miljö! Det är den absolut starkaste drivkraften för en omställning, ett teknikskifte, mot ett hållbart samhälle. Vad som ovan anförts om att ett teknikskifte är nödvändigt för att nå målet om ett hållbart samhälle och öka tillväxten för bör ges regeringen till känna. 4.1Tjäna pengar på miljön Att skulle tjäna på utveckling inom miljöområdet både på tekniksidan och på tjänstesidan är ingen nyhet. Vi pratar om att möjligheterna är enorma på exportsidan när det gäller miljöteknik men vi ser inga större resultat. vill att det ska var lönsamt med miljöinvesteringar både för företag och enskilda. Genom att skapa rätt marknadsfördelar för den här typen av satsningar driver vi på utvecklingen av de företag som satsar på miljövänliga tekniska lösningar eller tjänster. För det krävs det en mix av ekonomiska och administrativa/juridiska styrmedel. Bland annat bör miljökostnaderna allt mer ingå i produkter och tjänsters kostnader. En del för att göra miljökostnaderna tydligare är EU:s arbete med IPP (Integrerad produktpolicy). Denna utgår från hur en produkt eller tjänst är designad och innebär ett övergripande ramverk för integreringen av olika miljöaspekter genom att tillämpa ett strikt livscykeltänkande. Råvaruutvinning, produktion och produktdesign bör inspireras av och i så stor utsträckning som möjligt ligga i linje med naturens egna processer. Cykliska flöden av material och resurser måste uppmuntras och industrin måste ta steget bort från de linjära flöden som till stor del karakteriserar produktionsprocesserna. På så sätt gynnas företag som tar sitt ansvar och satsar på miljön. Följdeffekten blir att företaget som tillhandahåller den miljövänligare produkten, med hjälp av ny teknik, stärker sin position på marknaden, vilket leder till tillväxt och utveckling inom det företaget, men även för det teknikföretag som låg bakom den miljöförbättrande åtgärden. Vad som ovan anförts om att miljöförbättrande åtgärder ska löna sig bör ges regeringen till känna. 4.2Fokus på reella åtgärder och bästa tillgängliga teknik Vi måste satsa ännu mera pengar och resurser i forskning och utveckling, men vi behöver nu även börja använda den kunskap som redan finns. Vi behöver skapa incitament och förutsättningar för att implementeringen av den befintliga nya tekniken och kunskapen ska ske snabbare. är nästintill för bra på att utreda. gäller det att vi tar krafttag och blir lika bra på att få ut ny teknik och kunskap på marknaden så att teknikskiftet för en bättre miljö genomförs. Klimatproblemet måste lösas och måste räddas, två konkreta områden där det finns teknik och åtgärder som kan sättas in för att göra en förbättring. Vi går in närmare på dessa två områden senare i motionen. måste bli bättre på att se helheten och arbeta tillsammans med industrin eller med den enskilde jordbrukaren för att hitta den bästa anpassade lösningen. Det är endast genom att skapa de rätta förutsättningarna för ett ökat utbyte till bästa tillgängliga teknik, i alla led från individen till det multinationella företaget, som vi når tydliga miljöförbättringar. Även den modernaste tekniken behöver nämligen stödet av att den enskilda människan vill, kan och har råd att använda den. Det är viktigt att miljöpolitiken inte särskiljs från andra politikområden. Den ska vävas in så att miljön inte blir ett tungt pålägg eller något jobbigt som bara är i vägen. Det ska kännas att man gör något bra om man väljer ett bättre alternativ och det ska absolut inte straffa sig. Genomför vi åtgärder eller skapar lagar som individer eller företag, eller myndigheter för den delen, ska följa så är det viktigt att det går att se ett faktiskt resultat. Det kan röra sig om att få en minskad elräkning vid val av energisnåla vitvaror i köket, till att kunna reducera sina kostnader (eller göra vinster) för företaget genom att minska sina koldioxidutsläpp. För reella åtgärder krävs att vi sprider befintlig kunskap genom samhällsinformation, varudeklarationer, miljömärkningar men framförallt krävs det samverkan. Utan att vi förstår sammanhanget, biltvätten och badsjön, kan vi inte förstå varför just vi ska göra insatsen. Kunskapen ger oss incitamentet att ändra våra beteenden. Får vi dessutom reda på de konkreta resultat som våra insatser ger, ökar drivkraften att göra något ytterligare. Viljan att göra en insats för miljön blir större om vi som enskilda individer kan vinna på det, genom en förbättrad närmiljö eller om vi kan göra en ekonomisk vinst. Tiden har redan runnit ut och vi måste alla agera nu om vi ska kunna förmildra växthuseffektens följder eller om vi ska kunna rädda . Dessa två tänk måste föras ner på alla nivåer ända ner till individen. Där tillväxt är att man spar pengar på en miljöförbättrande åtgärd och den egna akuta insatsen för miljön kan vara så lätt som att inte tvätta bilen på garageuppfarten utan åka till en speciellt anpassad tvättplats där faktiskt smutsen från bilen tas om hand, genom bl.a. oljeavskiljare, och inte rinner ut orenat till närmaste vattendrag eller ner i grundvattnet. Grunden i att få det teknikskiftet vi vill ha ligger helt i att se miljöfrågorna som en tillväxtfaktor och inte som en kostnad för samhället. Miljöarbetet är långsiktigt en god ekonomisk investering , en investering som ger både nya företag, nya jobb och bidrar till att öka konkurrenskraft i den allt tuffare globala konkurrensen. Vad som ovan anförts om en miljöpolitik som ger förutsättningar för nya företag och nya jobb bör ges regeringen till känna. 4.3Svensk industri och miljöteknikföretag Om vi ska lyckas med att bli världsledande inom miljöteknik, och det måste vi för att lyckas genomföra ett teknikbyte, måste svensk industri ta ett större ansvar och satsa på miljöinvesteringar. Vi i har inte alla lösningar men vi anser att ett teknikskifte är viktigt. Inom biotekniken, miljövänlig design och biomimik finns många av vår framtids innovationer. Biomimik är ett mycket spännande vetenskapsområde som studerar naturens egna processer för att sedan kunna efterlikna eller inspireras av dem för att komma fram till nya lösningar. Kardborreband är en sådan uppfinning, inspirerad av tistelns frö som fastnar i pälsen på djur eller på kläder. Eftersom naturens egna processer är hållbara och följer biologins lagar har de många fördelar. Kan vi ta tillvara detta i dagens industridesign, får vi förutom ny teknik också mer miljövänliga processer. Den minskade oljetillgången i världen utgör ett starkt incitament till systemskifte. Bioteknik är ett område som kan konkurrera ut och ersätta oljan. kan vi redan framställa fossilfria plaster och oljor av olika slag genom biologiska processer. Vi måste stödja forskning och utveckling, samt de företag som satsar på nya processer, ny teknik och nya produkter. Men utöver det måste företagen själva inse att de faktiskt kan göra vinster i att byta teknik, inte enbart ekonomiska vinster utan även utvecklingsvinster för det egna företaget. vill stimulera de företag som väljer att gå före. Generellt så menar vi, att det är bättre att stimulera och uppmuntra dem som väljer ett miljövänligare alternativ än att försöka ändra människors och företags beteenden genom straff. Stimulansen till företag som väljer att arbete med etik och miljö kan vara skattemässiga lättnader. En annan viktig åtgärd är att inrätta riskkapitalfonder för miljöinvesteringar. Det är inte alltid så lätt att hitta finansiering till ny, obeprövad teknik och därför är det nödvändigt med en riskkapitalfond, som gör att investeringar med stor miljönytta ändå kan bli av. Vad som ovan anförts om inrättandet av riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet bör ges regeringen till känna. Miljöproblemen i världen är en säkerhetsrisk och i många fall en orsak till konflikter. På grund av dagens överutnyttjande och bristfälliga hantering av naturresurser, utsläpp, snabba befolkningsökningar, diverse demografiska faktorer och välståndsklyftor är det lätt att se hela det ekologiska systemet som hotat. Ovan nämnda hot mot framtidens säkerhet kommer att kräva ett helt nytt fokus på internationellt samarbete med miljön i fokus. Detta då många av miljöproblemen kräver lokala, regionala eller globala lösningar, som inkräktar på nationella regeringars rättigheter. befolkning har ett stort ansvar och en enorm utmaning i att minska våra ekologiska fotavtryck för att vi inte ska fortsätta att stjäla miljöutrymme av andra människor och kommande generationer. Vår framtida säkerhet och överlevnad kommer att kräva ett ökat internationellt samarbete med miljöfrågorna i fokus. Det är viktigt att detta samarbete kommer igång på allvar och att det pågående slaget om jordens resurser får stå tillbaka för en gemensam ansträngning för ökad global säkerhet och en kamp mot miljöhoten. Se vidare i vår motion, Slaget om jordens resurser, 2005/06:U267. Som nation har vi också ett stort ansvar i att bistå fattigare länder i deras miljöarbete. Vi väljer därför att vidmakthålla vårt krav om att ska satsas pengar på miljöbistånd. som vi minskar världens miljöbelastning genom att stödja olika miljösatsningar ute i utvecklingsländerna kan vi även stärka exportmarknaden av miljöteknik. Vikten av att dessa miljöbiståndspengar satsas på rätt områden och i rätt saker har lyfts fram, pengarna måste göra nytta. Störst totala miljönytta får vi ut genom att den nya tekniken sprider sig i de utvecklingsländer där den används. får då företagen i som utvecklar tekniken nya exportmöjligheter. Skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder ser vi som en eventuell annan väg att gå. Det kan exempelvis röra sig om att skänka pengar till skogsplantering i utsatta områden i utvecklingsländer. Denna typ av uppmuntran för miljönyttiga åtgärder pekar tydligt ut att individens egna handlingar för ett bättre klimat har betydelse och uppmuntras av samhället. Vad som ovan anförts om att införa skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder bör ges regeringen till känna. Larmrapport efter larmrapport men inget händer, det pratas och skrivs rapporter, det forskas och studeras och regeringen samlar andra regeringar till samtal försämras tillståndet för vårt unika innanhav, dör. En utveckling som kräver konkreta beslut och åtgärder i alla länder som har sina gränser mot detta värdefulla ekosystem. Vi måste satsa ännu mera pengar och resurser i forskning och utveckling, men vi behöver nu även börja använda den kunskap som redan finns. Vi behöver skapa incitament och förutsättningar för att implementeringen av den befintliga nya tekniken och kunskapen ska ske snabbare. Algblomningen som slog nya rekord i är ett tydligt tecken på att näringshalterna i havet är för höga och att ekosystemet är ur balans. Den gulgröna massan av giftiga cyanobakterier drabbar många och utgör ett avskyvärt inslag . Barnen kan inte bada och turismnäringen i många av våra skärgårdar har drabbats av ekonomiska förluster. Algblomningen leder också till en ökning av syrefattiga vatten, då det åtgår syre vid nedbrytningen av de döda planktonen. Syrebristen får stora följder på djurlivet i havet och både bottendjur och fiskar drabbas. Utöver övergödningen är tillförseln av miljögifter och läkemedelsrester stora viktiga frågor att lösa. vill se en förändring, vi vill rädda och därför föreslår vi att inrätta ett nytt anslag för . Anslaget ska gå till att ta fram en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö, ökade forskningsinsatser, samt till ett åtgärdspaket och för att stärka samarbete som ska bidra till att alla länder kring arbetar tillsammans med direkta och snabba åtgärder. Vi föreslår ett riktat Östersjöanslag på , 200 och 300 för . 5.1Ett problem som ignoreras blir lätt en katastrof har med förskräckelse följt utvecklingen i vårt sårbara innanhav och tagit del av larmrapport efter larmrapport. I olika sammanhang har vi lagt förslag om frågor som berör havet och vi har jobbat hårt med att driva frågan om klassning av som ett s.k. Särskilt känsligt havsområde eller Particularly Sensitive Sea Area (PSSA). har detta äntligen uppnåtts men vi får inte stanna här, det är inte på långa vägar tillräckligt för att vi ska kunna vara nöjda med vår Östersjöpolitik. Vi kan ännu inte ärligt säga till kommande generationer att vi gjort allt som står i vår makt för att även de ska kunna äta fisk från havet, bada om somrarna och kunna uppleva ett rikt djur- och växtliv i . Den ansträngda miljösituationen i kan i mångt och mycket liknas vid ett klassiskt problem de allmänna tillgångarnas tragedi. Övergödning, för hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter beror på aktiviteter och handlingar som framstår som rationella, för enskilda individer eller för enskilda länder, men som sammantaget leder till ett kollektivt slöseri med den gemensamma resursen . Vi ställer oss kritiska till hur Östersjöfrågorna har hanterats av regeringen. Regeringen har ett ansvar för att frågorna inte fortsätter att förhalas! Ska miljömålet om hav i balans och levande kust och skärgård nås inom en generation, krävs att frågorna kring direkta åtgärder kommer upp på agendan. Det räcker inte med utredningar medan havet dör, det krävs handling och det krävs nu! Nio länder gränsar till . Havet är en gemensam angelägenhet för alla dessa länder, men är ändå något av ett ingenmanshav. Olika lagar och regler gäller inom de länder som gränsar mot . Trots att det inom ramen för (Helcom) finns ett miljösamarbete för och , är efterlevnaden av de gemensamma reglerna dålig och målen långt ifrån uppnådda. 1974 antogs den s.k. gemensamt av länderna runt . Alla länders hamnar åtog sig då att bygga mottagningsanläggningar för fartygens oljespill. Men utsläppen fortsatte och 1996 antogs en ny tvingande Östersjöstrategi. Alla hamnar måste ta emot obegränsade mängder oljeavfall från fartyg utan att ta ut någon extra avgift. Kostnaden ska täckas av hamnavgiften. Men fortfarande sker utsläpp ute till havs och flera hamnar bryter mot lagen och tar enbart emot små mängder oljespill utan extra kostnad. Detta är ett tydligt exempel på att miljöproblem är ytterst beroende av att havet ägs och förvaltas av en starkare union med mer makt. anser att det är dags att på allvar ta tag i problemen och att vi släpper ifrån oss en del av makten till en högre nivå för att kunna nå största möjliga gemensamma effekt när det gäller kritiska miljösituation.