mot · GT02A417 · 2005-10-05 00:00:00 — En majoritet av dessa angav att andra faktorer än de rent ekonomiska var viktigast, exempelvis tillfälle till sociala kontakter eller möjlighet att få använda sina kunskaper. Det är viktigt att skapa positiva arbetsmiljöer där människor får känna sig delaktiga och uppskattade och där deras kompetens används. För att ge både arbetstagare och arbetsgivare incitament att fortsätta arbeta i någon form respektive behålla äldre arbetskraft ska arbetstagare som fyllt kunna tjäna utan att det påverkar pensionen. anser dessutom att alla som vill arbeta och som innehar lönebidrag ska kunna göra det utan särskild prövning. Alla ska ha rätt att om de så önskar arbeta till . Detta bör ges regeringen till känna. 9.4Lättare att starta eget En del äldre, exempelvis avtalspensionärer, önskar använda sin kompetens på en friare och mer konsultinriktad basis. Andra har utvecklat egna affärsidéer eller kanske tagit patent på nya uppfinningar. De skulle gärna vilja pröva på att förverkliga dessa när väl förvärvsarbete på heltid inte längre lägger hinder i vägen och när det personliga risktagandet har en fallskärm i form av garanterad pension. Eget företagande bör därför uppmuntras genom att lagen ändras så att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Exempelvis ska den som utför tjänster åt en tidigare arbetsgivare, eller den som bara har en enda uppdragsgivare, kunna få F-skattesedel. Det förebyggande arbetets betydelse kan inte överskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighet att genomföra Systematiskt arbetsmiljöarbete på varje arbetsplats. Hela personalen ska involveras i arbetet. Det ger en bra grund för en ökad medvetenhet om hur ett hälsofrämjande arbetsliv där människor trivs och mår bra skapas. 9.6Informationskampanj om äldre i arbetslivet Alltför många äldre upplever att den arbetslivserfarenhet och de specifika kunskaper man har fått genom yrkesåren, tas tillvara i väldigt liten utsträckning. Omkring har fyrtiotalisterna lämnat arbetsmarknaden och in kommer då en stor ny ungdomsgeneration. De äldre som lämnar har erfarenhet som det kommer att ta tid innan de yngre förvärvar. Det är viktigt att vi på olika sätt tillvaratar de äldres kompetens och erfarenheter. Hindren i det fallet är i stor utsträckning attityder och fördomar, faktiskt även bland de äldre själva. Men det finns även ekonomiska och praktiska hinder, såsom regelverk, arbetets organisation, hälsofrågor och mycket annat. Opinionsbildning och attitydförändring tar tid. Därför bör en informationskampanj om äldre i arbetslivet startas. Man bör marknadsföra forskning som tydligt visar att äldres erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare samt att deras lojalitet och engagemang skapar stabilitet på arbetsplatsen. Goda exempel på arbetsplatser med ett utvecklat seniorperspektiv bör också ingå i den information som ska spridas. Det är också viktigt att involvera de fackliga organisationerna i kampanjen. 9.7Kompetenscentrum för god seniorpolitik Ett för utveckling av en god seniorpolitik i arbetslivet, efter norsk modell, bör prövas. Det kan med fördel samlokaliseras med . Arbetsgivare ska där kunna få konsultstöd och rådgivning vid introduktion och genomförande av en aktiv seniorpolitik vid företagen. Möjligheten till kontinuerlig fortbildning är viktig redan nu och än mer . Ny kunskap och ny teknik måste ständigt erövras genom arbetslivet. Ett personligt kompetenssparande, enligt förslag, ger såväl den enskilde som arbetsgivare möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar för att spara ihop till perioder av kunskapsinhämtande. Det bidrar också till att äldre arbetskraft blir mer konkurrenskraftig när erfarenhet kan kombineras med färsk utbildning. Efter att frågan om personligt kompetenssparande diskuterats lade en statlig utredning sitt förslag . Från och med beslutade också avsätta för att finansiera ett personligt kompetenssparande. kom propositionen som föreslog riktlinjer för ett sådant system. Regeringen aviserade att man efter valet , , skulle återkomma med detaljer och lagförslag för att införa ett personligt kompetenssparande för ikraftträdande . var enig om vikten av ett sådant system; den politiska debatten handlade om hur systemet skulle utformas och vilka tekniska lösningar som skulle väljas. Trots riksdagsbeslutet kom inga besked eller ytterligare förslag från regeringens sida eller 2003. Inte förrän i budgetpropositionen redovisade regeringen hur man hanterat frågan. Beskedet var att de medel som avsatts för personligt kompetenssparande ska användas till att delfinansiera slopandet av arvs- och gåvoskatten (), stöd till kommuner och landsting för kompetensutveckling av personal inom äldreomsorgen () samt förbättrade studiemedel för äldre (). De föreslagna reformerna är vällovliga åtgärder men har varken något samband med idén om personligt kompetenssparande eller de riktlinjer som fastslog . Det unika i detta ärende är att så tydligt beslutat om riktlinjer för ett system med personligt kompetenssparande och angivit en tidsplan för reformens fortsatta hantering. När beslutade om riktlinjerna var det före den tidpunkt då den kompletterande propositionen, enligt regeringen och riksdagsbeslutet, skulle föreläggas . Trots detta och trots den kritik som riktats mot regeringens senfärdighet hände inget förrän . Och det som då hände var att regeringen verkar ha skrotat tanken på ett personligt kompetenssparande. kräver att regeringen ska återkomma till med ett förslag till personligt kompetenssparande. 9.9Halverad sjuklöneperiod för små företag och slopad medfinansiering för alla arbetsgivare Regeringens politik för att komma till rätta med ohälsan har mest gått ut på att få arbetsgivarna att betala så stor del av kostnaderna som möjligt. Först införde man en tredje sjuklönevecka. Därefter införde man istället en 15-procentig så kallad medfinansieringsavgift. Det finns dock en hög riskfaktor med regeringens politik. Risken med att arbetsgivarna ska bära kostnaderna för sjukskrivningarna är att de blir allt mer försiktiga med att anställa människor som de tror blir mer sjukskrivna än andra. Detta gäller i synnerhet de små företagen. Organisationen Företagarna presenterade en undersökning som visade att av företagarna inte tror att de, genom olika åtgärder, kan undvika medfinansieringsavgiften. Av de som tror sig kunna undvika avgiften svarar att den sjukskrivne återkommer på heltid eller deltid, 8procent att den sjukskrivne får rehabiliteringspenning efter beslut från och att den sjukskrivne får sluta. Arbetsrelaterad ohälsa orsakar oerhört lidande för enskilda personer . kostar den enorma summor pengar för både företagare, enskilda och stat. Långtidssjukskrivningarna har ökat markant. Därför är det viktigt för samhället att belöna hälsofrämjande insatser i arbetslivet. Det gagnar först och främst den enskilde och möjliggör som aktiv i arbetslivet. Det är också bra för samhällsekonomin. När arbetsrelaterad ohälsa inträffar är det viktigt med tidiga aktiva insatser och rehabilitering så man snabbt kan komma tillbaka till arbetslivet. Målet ska vara färre och kortare sjukfall. anser att ökade resurser måste tillföras sjukvården för att köer ska kunna kortas. Verkligheten är dock att sjukskrivningskostnaderna ökar lavinartat som allt mindre resurser går till rehabilitering. vill införa en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring, i linje med utredning (Rehabilitering till arbete, SOU 2000:78). Exakt hur denna ska utformas finns närmare preciserat i en särskild motion. anser att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga organen (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och ) till en offentlig huvudaktör som har ett sammanhållet ansvar för den sjukskrivnes rehabilitering. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även arbetstagaren äger självfallet ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. satsar i sitt budgetalternativ för den kommande treårsperioden på rehabilitering och en ökad hälsa i arbetslivet. anser att denna satsning kan leda till stora vinster för enskilda människor och för hela samhällsekonomin. 9.11Avskaffa hinder som försvårar för äldre arbetskraft att byta jobb () konstaterar i en rapport (2001:9) att av de svenska arbetsgivarna sällan, eller aldrig, anställer personer . Det är en av anledningarna till att sysselsättningen sjunker i den äldre arbetskraften. Det är troligt att höga kostnader för äldre arbetskraft är en viktig orsak till dessa negativa attityder. Flera avtalspensionssystem är konstruerade så att premiekostnaden stiger med den anställdes ålder, vilket medför att den arbetsgivare som anställer en äldre person får betala en oproportionerligt stor del av pensionskostnaden. Pensionspremien grundar sig på lön, ålder och tidigare premieinbetalningar. I till utredningen 2005 Äldre arbetskraft ur ett företagsekonomiskt perspektiv görs beräkningar av företagens kostnader för arbetskraft i olika åldrar. De jämför kostnaderna för en person som är 55+ med kostnaderna för en person som är . Exemplen grundar sig på en person med en medellön för respektive åldersgrupp. De största kostnadsskillnaderna kan härledas till att den äldre personen har högre lön. Förutom själva lönen stiger också arbetsgivaravgifterna, semesterersättningen och löneskatten. Dessutom är kostnaderna för korttidssjukfrånvaro något högre för personer som är 55+. Totalt sett beräknas en person som är 55+ att kosta sitt företag mer än en person . I dessa kostnader ingår till exempel tjänstepensionspremien. Denna premie styrs av lön, ålder och tidigare premieinbetalningar. Även om en äldre person söker en tjänst och går ner i löneanspråk för att hamna på samma lönenivå som en yngre person blir kostnaderna för arbetsgivaren högre om denne anställer den äldre personen, eftersom kostnaden för tjänstepensionspremien är högre. Om arbetsgivaren anställer en 58-åring som arbetar fram till 65 blir tjänstepensionspremien högre än för en person som är . Det finns inte heller någon möjlighet för den anställde att frånsäga sig pensionspremieinbetalningarna eftersom dessa är avtalsbundna. Det nuvarande ITP-systemet är uppbyggt för länge sedan, med helt andra förhållanden på arbetsmarknaden. har tagit ett initiativ till förhandlingar om ITP-planen. hoppas nu att en dialog ska leda fram till överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfte att minska skillnader som finns beträffande kostnader som arbetsgivarna har för yngre och äldre arbetskraft. Om en dialog inte kommer till stånd bör regeringen initiera en översyn.