mot · GT02N436 · 2005-10-05 00:00:00 — Sedan certifikaten infördes har reglerna ändrats ett antal gånger, och det skapar problem för såväl energiproducenter som konsumenter. Dessutom är systemet feltänkt eftersom bedömningen av vilka energikällor som berättigar till certifikat dels har ändrats över tiden, dels inte överensstämmer med energikällornas miljöeffekter. Det är t.ex. helt orimligt att torv gynnas, eftersom torv är att betrakta som ett fossilt bränsle. Elproducenter kan också råka ut för böter på grund av ouppfyllda kvoter även om det inte finns någon korrekt producerad el att köpa. Inte ens de aktörer som gynnas av elcertifikaten, t.ex. vinkraftsproducenter, är nöjda med hur systemet fungerar. Därför bör elcertifikatssystemet avvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill uppmärksamma den kvalificerade kärntekniska forskning som bedrivs internationellt. Ett exempel på detta är forskningen kring acceleratordriven transmutation. Denna teknik öppnar för möjligheten att reducera de långlivade ämnena i kärnavfallet kraftigt och öka den mängd energi som kan utvinnas ur bränsleråvaran. Mycket FoU-arbete återstår innan dessa nya kärntekniker är möjliga att tillämpa. Det är dock viktigt att se långsiktigt på dessa frågor, inte minst med hänsyn till kommande generationers behov av kostnadseffektiva, säkra och miljövänliga energikällor och tillförlitliga metoder för hanteringen av det kärnavfall vi kommer att lämna efter oss. Liberalism är utvecklingsoptimism. Vi ser i den tekniska utvecklingen möjligheter att lösa flera av dagens och morgondagens utsläppsproblem. Genom att stimulera och styra utvecklingen kan vi ersätta slösaktig och smutsig produktion med resurssnålare och renare. Även om förväntningarna på förnyelsebara alternativ varit för höga måste vi våga satsa långsiktigt. Vi vet att många utsläppsproblem kan lösas genom stimulans av den tekniska utvecklingen och snabbare spridning av ny teknik. Vi måste våga satsa på ny forskning och ta kostnaden initialt för att åstadkomma en hållbar utveckling. Exempelvis bör satsa på forskning kring solceller och användning av vätgas som energibärare. Vi vill dock varna för att ha för högt ställda förväntningar. energipolitik har i mångt och mycket baserats på orealistiska förväntningar på förnyelsebara alternativ, vilket har lett till onödiga kostnader och större klimatpåverkan än nödvändigt. Just nu talas det mycket om havsbaserad vindkraft som ett lovande alternativ. Det är dock svårare än man kan tro att ordna överföringen in till elnätet, vilket kan leda till ganska stora kostnader. En ökad användning av förnyelsebara alternativ ska alltid i första hand användas för att minska användningen av fossila bränslen i och våra grannländer, inte tas som intäkt för att avveckla kärnkraften. Redovisa de faktiska utsläppen Koldioxidutsläpp som genereras vid elproduktion i utländska kraftverk när elen exporteras till kommer inte med i den svenska statistiken över utsläpp, eftersom vi inte räknar koldioxidutsläpp på importerad el. Utsläppen av koldioxid ifrån och kommer, enligt , att öka med , vilket motsvarar av totala utsläpp av växthusgaser, nu när stängts av. Regeringen bör ändra sina beräkningsmetoder så att även dessa utsläpp blir synliga i den svenska statistiken. Skapa konkurrens på hela elmarknaden är i grunden positivt till avregleringen av elmarknaden som skett , det är bra att det nu finns alternativ för den enskilda konsumenten när det gäller val av elleverantör. Den svenska elmarknaden lider dock av flera problem som hämmar konkurrensen och driver upp priserna. råder i praktiken oligopol på elproduktion i , de tre stora aktörerna , och Fortum har tillsammans av marknaden. Så har det inte alltid varit, en rad uppköp och sammanslagningar ägde rum . Det är beklagligt att konkurrensmyndigheterna accepterade detta. måste konkurrensmyndigheterna vara tuffare i sin granskning av elproduktionsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna. Vi har en gemensam nordisk elmarknad där elen handlas på elbörsen . I praktiken fungerar dock den gemensamma marknaden dåligt på grund av bristfällig överföringskapacitet mellan länderna, ofta är marknaden uppdelad i olika prisområden. En bättre integrerad nordisk marknad skulle gynna konkurrensen då de tre stora bolagens dominans skulle bli mindre på den större marknaden. Därför bör utbyggnaden av överföringskapaciteten prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna. På grund av olika regleringar är det svårt att bygga nya större kraftverk i , detta bidrar till att begränsa konkurrensen. Det måste givetvis ställas hårda krav på hälsa, miljö och säkerhet, men ändå vara möjligt att bygga nya kraftverk. För elnät råder monopol genom områdeskoncession. Problemet här är att det i många fall är samma koncern som producerar el, äger elnät och bedriver elhandel. Att samma koncern sysslar med både konkurrensutsatt verksamhet och monopolverksamhet riskerar att leda till en osund korssubventionering som leder till utslagning av de elhandelsbolag som inte också äger elnät, det har man tydligt sett . Dessutom har elnätbolagen haft möjlighet att gynna sitt eget elhandelsbolag genom att förhala processen när kunderna vill byta till annan leverantör. skärps ellagens krav på åtskillnad mellan elnät och produktion/handel, vilket är bra. presenterades El- och naturgasmarknaderna Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129). Utredningen föreslår att ett centralt anläggningsregister inrättas, vilket bl.a. skulle underlätta elleverantörsbyte. Detta förslag bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. är många elkunder missnöjda med svårbegripliga elräkningar. Begripliga elräkningar till hushållen är avgörande för att priskonkurrensen ska fungera och för att stimulera till energihushållning. Vi har tidigare föreslagit att det införs sanktioner mot elbolag som skickar ut obegripliga elräkningar. Regeringen bör agera för att se till att elräkningarna blir begripligare. Konkurrensövervakningen på elmarknaden har fungerat dåligt det , och vi föreslår därför att den uppgiften flyttas från till . Detta bör ges regeringen till känna. Vi lever i ett modernt och teknikberoende samhälle. Det ger oss många fördelar, men det gör oss också extra sårbara för avbrott i elförsörjningen. slogs stora delar av och hela strömförsörjningen i ut på grund av tekniska fel. Representanter för den svenska kraftindustrin har försäkrat att detta inte kan hända i , men lamslogs också stora delar av och samt delar av av ett liknande strömavbrott. orsakade stormen omfattande och långvariga strömavbrott i . I princip allt som var elberoende slogs ut: hissar, tåg, telefoner, ljus, värme, vatten, tunnelbanan, datorer m.m. Särskilt utsatta var delar av sjuk- och åldringsvården. Det visade sig efteråt att den reservkraft (främst diesel och gasturbiner) som fanns inte var tillräcklig, inte fungerade eller helt enkelt inte kopplades in på grund av oklara rutiner. I takt med att vi förfinar och låter de tekniska lösningarna bli alltmer komplicerade ökar också behovet av reserv- och backupsystem. Om riskerna inte tas på större allvar riskerar ett större strömavbrott att leda till stora samhälleliga kostnader, som skulle kunna undvikas med små resurser. Det måste finnas starka ekonomiska incitament för nätbolagen att öka leveranssäkerheten i elnätet. Därför behöver skadestånden till dem som drabbas av elavbrott höjas och kontrollen av nätbolagen ökas. Detta bör ges regeringen till känna. Den nya myndigheten () har tagit in uppgifter ifrån alla kommuner främst vad gäller förmågan till reservkraft inom äldrevården. Det är bra men uppgiften borde utvidgas till att omfatta hela kommunens reservkraftskapacitet. Detta bör ges regeringen till känna. Många kommuner vill av estetiska skäl eller med hänsyn till strålningsrisken gräva ned kraftledningar som finns ovan jord. Forskningsresultaten avseende magnetfält och strålningsrisker är inte entydiga, men samhället borde ändå prioritera nedgrävning av kraftledningar i tätbebyggt område där barn vistas. Eftersom ett samband mellan kraftledningars magnetfält och bl.a. leukemi inte kan uteslutas har Arbetarskyddsstyrelsen, , , och i samråd utarbetat en s.k. försiktighetsprincip. Försiktighetsprincipen innebär att om åtgärder som generellt minskar exponeringen kan vidtas till rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt bör det eftersträvas att reducera fält som avviker starkt från vad som kan anses normalt i den aktuella miljön. När det gäller nya elanläggningar och byggnader bör målet redan vid planeringen vara att utforma och placera dessa så att exponeringen begränsas. Det övergripande syftet med försiktighetsprincipen är att reducera exponeringen för magnetfält för att minska risken att människor skadas. Mot bakgrund av att det finns bostadsområden, skolor och daghem som ligger nära kraftledningar och där barn vistas , bör farhågorna om strålningsrisker tas på stort allvar. fick i uppdrag av regeringen att utreda frågan om strålningsrisker. Det är viktigt att denna utredning nu ger resultat. Energisparande måste löna sig Det energipolitiska omställningsprogrammet har visat magert resultat. Vi anser att de satsningar som görs på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga. Det är emellertid enligt vår uppfattning ineffektivt och opedagogiskt att kombinera sådana satsningar med ett fastighetsskattesystem som effektivt håller tillbaka fastighetsägares goda vilja att göra investeringar i olika energieffektiviseringslösningar. Det är inte rimligt att personer som satsar på energibesparingar straffas genom ökad fastighetsskatt. I detta sammanhang bör också nämnas att det är av vitalt intresse att ta till sig den kunskap som finns inom området byggteknik för att bygga mer energisnåla hus. I en studie som gjorts på slås fast att vi inte bygger mer energisnåla hus nu än vad vi gjorde . Snarare tycks utvecklingen gå åt andra hållet, trots de stora framsteg som görs inom både byggmaterial och byggteknik. Kanske beror det på för dåliga ekonomiska incitament eller byggkrav från samhällets sida? I ett avslutat byggprojekt i strax utanför har man lyckats bygga energisnåla hus till i stort sett samma kostnad som för ett vanligt bygge. Värmen i inomhusluften tas tillvara för såväl värmande av vatten som av huset i övrigt. Detta och andra liknande projekt måste få uppmuntran och kunna spridas till fler entreprenörer. Att få ned värmekostnaderna i ett hus till noll kronor sparar otroliga mängder energi. Detta innebär besparingar för en familj på . Även andra energisparande åtgärder som t.ex. bergvärme bör uppmuntras. Vi ställer oss dock skeptiska till det ensidiga fokus på att få bort elvärme som tycks finnas. Det är långt ifrån säkert att det ger någon förbättring av miljön att ersätta elvärme med småskalig eldning av ved eller pellets, som ofta är alternativet. Småskalig vedeldning kan vara både ineffektivt och hälsofarligt om det görs på fel sätt. Vedeldning ger utsläpp av hälsofarliga ämnen som polycykliska aromatiska kolväten (PAH), lättflyktiga organiska ämnen (VOC) och partiklar (PM10). Småskalig vedledning i tätorter kan vara en hälsofara, och orsakar ett antal förtida dödsfall i . Fokus måste ligga på att minska miljö- och hälsopåverkan, inte på att minska elanvändningen. Vi motsätter oss regeringens förslag till investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme. Regeringens idé om ett investeringsstöd för konvertering av oljeuppvärmning är däremot intressant, för att komma till rätta med växthuseffekten är det viktigt att vi minskar användningen av fossila bränslen. I utgiftsområde 21 finns det anmärkningsvärt mycket s.k. skatteutgifter, totalt över 9 miljarder (att jämföra med de reguljära utgifterna på 1,7 miljarder). motsätter sig att torv är befriad från koldioxidskatt. Vi menar att torv är att betrakta som ett fossilt bränsle då det inte återbildas inom rimlig tid, därför bör koldioxidskatt tas ut på torv. Vi ser heller ingen anledning till att torv ska vara befriad från energiskatt. anser att vi bör sträva efter att all verksamhet som bidrar till växthuseffekten träffas av ekonomiska styrmedel, och vill därför avskaffa undantagen från koldioxidskatt. Vi motsätter oss alltså i princip att elproduktion är befriad från koldioxidskatt, samt nedsättning av koldioxidskatten på kraftvärme och på fjärrvärmeleveranser till industrin. Vi menar att man måste sträva efter ett enkelt, överskådligt och långsiktigt hållbart energiskattesystem utan mängder med undantag. På grund av regeringens skadliga politik riskerar dock ett snabbt avskaffande av dessa undantag att drabba industrin orimligt hårt. Därför låter vi undantagen kvarstå tillsvidare, men vi har för avsikt att fasa ut dem i takt med att vår energipolitik får genomslag. Vi vill inte straffa industrin för att regeringen har en dålig energipolitik. Effektskatten på kärnkraft är världsunik och snedvrider konkurrensen mellan olika energislag och gynnar icke önskvärda energislag såsom fossila bränslen. Denna skatt redovisas i budgetpropositionen som en s.k. skattesanktion, och regeringen beskriver den så här: Skatten kan likställas med en extraskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. accepterar inte den här typen av omotiverade extraskatter på vissa företag. Vi säger definitivt nej till regeringens förslag på höjning. Vi vill fasa ut den helt. Slopad energiskattebefrielse för torv Slopad koldioxidskattebefrielse för torv Ej höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftreaktorer Vi vill avskaffa elcertifikatssystemet, KLIMP och en del annat som hanterar. Dessutom borde myndigheten kunna effektivisera sin förvaltning. Därför sänker vi 35:1 : Förvaltningskostnader med 25 miljoner. motsätter sig det särskilda investeringsstödet för konvertering av direktverkande elvärme i bostadshus, varför vi inte räknar med ökningen av anslaget 35:2 för detta ändamål. vill fasa ut anslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning snabbare än regeringen genom att inte bevilja några nya bidrag . vill fasa ut anslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion snabbare än regeringen genom att inte bevilja några nya bidrag . Eftersom vi motsätter oss subventioner av energiproduktion så vill vi fasa ut anslaget 35:4 Stöd till introduktion av vindkraft genom att inte bevilja några nya bidrag . vill avskaffa elcertifikatssystemet, därför behövs inte anslaget 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat. Eftersom vill återstarta båda reaktorer beräknas inte fortsatta kostnader för avställningen , vi räknar med att det tar att återstarta en reaktor. Utgiftsområde 21 Energi 2006 Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Utgiftsområde 21 Energi 2007 Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Utgiftsområde 21 Energi 2008 Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid