mot · GT02Bo298 · 2005-10-04 00:00:00 — förslag för kontinuerligt bostadsbyggande där bostadskonsumenten står i fokus: Riv hindren för nyproduktion Det bostadspolitiska målet behöver ändras och utgå från konsumenten Flyttkedjor behövs för att frigöra billiga bostäder till bl.a. unga Skärpt konkurrens inom byggandet för att pressa produktionskostnaderna Bättre upphandlingskompetens och översyn av lagen om offentlig upphandling Förebygg brist på arbetskraft inom byggbranschen satsa även på kvinnor och se möjligheterna med utländska företag och arbetskraft Stärkt konsumentstöd och ökad information till konsumenter Ett nyproduktionspaket för hyresrätter skapar förutsättningar En reformerad hyressättning för nyproduktion Bostadspolitik för ökad egenmakt Ny statlig markpolitik som inte ger etablerade byggföretag en gräddfil Studerande behöver bostäder som de har råd att efterfråga Mer forskning och utveckling samt bättre verktyg för statistik Låt fler äga sin bostad, omvandla hyresrätter och inför ny upplåtelseform, ägarlägenheter Tillväxtvänligt skatteutjämningssystem så fler vill bygga bostäder Kommunerna som fastighetsägare värna kommunala självstyret Samhällsplanering för ökad valfrihet med en effektivare överklagningsprocess och mindre krångel Buller en fråga om behovet av tystnad Strandskydd behöver anpassas lokalt/regionalt Sänk och reformera fastighetsskatten i ett första steg Infrastruktur och kommunikationer behövs för ökat bostadsbyggande Miljöfrågor och bostadsbyggande kan samverka i stället för att motverka varandra behöver en ny bostadspolitik med bostadskonsumentens egenmakt och tillväxt i fokus7 Kommunerna anger fortsatt bostadsbrist7 Från centralplanerings- och myndighetsperspektiv till konsumentperspektiv9 program för en ny bostadspolitik9 Bostadspolitikens delar bildar en helhet9 Ökad konkurrens inom byggsektorn13 Förebygg brist på byggarbetskraft14 Kortsiktiga bidrag ingen långsiktig lösning15 Ett nyproduktionspaket för fler hyresrätter16 Stärkt konsumentstöd bättre information18 Bättre verktyg för bostadsstatistik19 Fler bostäder för studenter20 Ökad egenmakt i boendet21 Att bygga sin bostad i glesbygd22 Det ska löna sig att bygga bostäder inför ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem22 Kommunernas roll som fastighetsägare22 Samhällsplanering för ökad valfrihet23 Infrastruktur en förutsättning för bostadsbyggande24 Bra boendemiljö och bra boende för miljön25 Beskattning av boende måste förändras25 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hinder för bostadsbyggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbristens tillväxthämmande effekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skifte från ett centralplanerings- och myndighetsperspektiv till ett konsumentperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om produktionsstöd kontra konsumtionsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att det bostadspolitiska målet omarbetas och avgränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om produktionsbidrag kontra konsumenternas möjlighet att efterfråga bostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flyttkedjor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphandlingskompetens samt LOU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beskattningen av småföretagare sänks och förenklas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förebygga brist på byggarbetskraft.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppgift att bevaka utvecklingen av fler utländska aktörers etablering på den svenska byggmarknaden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs en Operation byggsanering för att komma till rätta med svartarbete inom byggbranschen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nytänkande och innovationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av subventioner i form av skattekrediteringar och investeringsbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnor inom byggbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nyproduktionspaket för fler hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friare hyressättning och lägesfaktorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hyresgäströrelsens ensamrätt att företräda hyresgäster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt konsumentstöd och bättre information. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det statliga markinnehavet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre verktyg för bostadsstatistik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att försäljning av statlig mark inte snedvrider konkurrensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters bostadssituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefrihet för den som hyr ut rum i privatbostäder.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler skall kunna äga sin bostad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa det statliga kreditgarantisystemet så att man får en bättre möjlighet att lånefinansiera för byggkostnaderna på landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala bostadsbolagen. beslutar att upphäva lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad egenmakt i boendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att ombilda hyresrätter till bostadsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda boenden för utsatta kvinnor.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsplanering för ökad valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt ställning för konkurrensintresset i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri etableringsrätt för dagligvaruhandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastruktur och kommunikationer för ökat bostadsbyggande på tillväxtorter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bra boendemiljö och bra boende för miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt och reformerad fastighetsskatt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sambeskattning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förmögenhetsskatt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om räntebidrag och fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidragen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande: Anslag (tusental kronor) Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Internationellt, jämställdhet, mångfald 1 Yrkandena 9 och 30 hänvisade till FiU. 2 Yrkandena 10 och 13 hänvisade till NU. 3 Yrkandena 11, 14, 27 och 4143 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 12 hänvisat till SfU. 5 Yrkande 35 hänvisat till SoU. behöver en ny bostadspolitik med bostadskonsumentens egenmakt och tillväxt i fokus utmärker sig inom bostadspolitiken både i ett nordiskt och i ett europeiskt perspektiv. Vid en jämförelse med andra europeiska länder kan vi konstatera att antalet färdigställda nybyggda lägenheter är betydligt lägre i . Därutöver har den högsta boendekostnaden sett till boendekostnadens andel av den disponibla inkomsten. De svenska bostadskonsumenternas köpkraft i storstadsregioner som ligger betydligt lägre än i t.ex. , , , , och . Svårigheten i att hitta en bostad påtalas inte minst av studerande och unga, vilka anser att det är betydligt svårare att hitta bostad i svenska storstäder än i övriga storstäder i . Detta drabbar även utländska utbytesstudenter som vill studera i där följdkonsekvensen ibland blivit att tacka nej till en studieplats. Trots lågt ränteläge, samt en BNP-tillväxt som gynnar bostadsbyggande, är sämst i klassen. Det finns en rad hinder för bostadsbyggande trots hyggliga makroekonomiska förutsättningar. Kommunerna anger fortsatt bostadsbrist upplevde av kommunerna att det förelåg bostadsbrist. var motsvarande siffra var femte kommun. anger var tredje kommun att det råder bostadsbrist. På de allra flesta högskoleorter anger kommunerna att det råder brist på bostäder i någon del av kommunen. Enligt råder bostadsbrist i 111 av 290 kommuner. av landets befolkning bor i kommuner med bostadsbrist. bor i kommuner med överskott av bostäder jämfört . Flertalet kommuner anger att det råder brist på mindre, medelstora och stora lägenheter. I häften av kommunerna anger man att det råder brist på bostadsrätter. Tre av fyra kommuner har angett i att det råder brist på bostäder för hushåll som vill bo i attraktiva lägen. En stor grupp som saknar bostad är ungdomar. 30 kommuner har angett att det kan bli aktuellt att riva bostäder som står tomma på grund av uthyrningssvårigheter. 10 kommuner står för hälften av rivningarna. I de flesta fall är det hus byggda eller s.k. miljonprogramshus. Ett 50-tal kommuner har ca 1900 lägenheter i malpåse, dvs. dessa är på grund av uthyrningssvårigheter igenbommade eller kallställda. Var fjärde kommun med bostadsbrist tror att bostadsbristen kommer att öka de kommande två åren. 7 av 10 kommuner med bostadsbrist anger att det skulle behöva byggas mer än vad de förväntar sig . Inom hyresrättsproduktionen har specialbostäder dominerat och uppgick till av produktionen av hyresrätter. Hyresrätter för övriga bostadskonsumenter har därmed varit låg och i vissa regioner nästintill obefintlig. Varför ökar inte bostadsbyggandet mer? Kommunerna anger främst följande skäl: brist på mark i attraktiva lägen (överklagade detaljplaner etc.) svårigheter att få långivare/hårda lånevillkor osäkerhet om framtida ränteläge/subventionsvillkor osäkerhet kring framtida vägdragningar/bullerproblem Glesbygdskommuner och övriga kommuner med färre än 12500 invånare påpekar svårigheter att få långivare/hårda lånevillkor och höga produktionskostnader som skäl. Bristen på bostäder hämmar tillväxten, omöjliggör studerandes möjlighet att tacka ja till studieplats, tvingar unga att bo kvar hemma längre och omöjliggör människors drömmar om ett annat boende. I är det näst intill omöjligt att inom rimlig tid få ett förstahandskontrakt till en hyresbostad i storstadsregionerna. I de tre storstäderna , och är läget särskilt alarmerande. En av de stora utmaningarna gäller ungdomarnas möjligheter att etablera sig på bostadsmarknaden. De stora barnkullarna är på väg in i vuxenlivet, vilket ökar efterfrågan på bostäder. Det låga bostadsbyggandet i tillväxtområdena är en av de avgörande flaskhalsarna som hindrar tillväxt. I storstadsregionerna blir bostadsproblemen ett allt större hot mot en gynnsam utveckling för jobb och välstånd för hela landet. Storstädernas internationella konkurrenskraft och attraktionsförmåga är beroende av tillgången till bostäder. Ser man utvecklingen över kan det konstateras att bostadsbyggandet minskat dramatiskt och stannat på låg nivå både vad gäller småhus och flerbostadshus. Det stora efterfrågeöverskottet på bostäder, samt den låga räntan, driver på prisutvecklingen på småhus och bostadsrätter. Taxeringsvärdena påverkas av prisuppgången och får till följd att även boskatter ökar. Många familjer befinner sig i en situation med höga bostadslån, vilket leder totalt sett till höga boendekostnader. Andra kan inte komma in på bostadsmarknaden på grund av prissättningen och kravet på relativt höga egeninsatser. Dagens bostadspolitik behöver förnyas och förändras i syfte att skapa långsiktiga förutsättningar för en kontinuerlig bostadsproduktion utifrån konsumenternas efterfråga. Krisen i bostadssektorn beror på att de lösningar som en gång vidtogs för att lösa bostadskrisen i efterkrigstidens inte räcker till för att lösa dagens bostadspolitiska utmaningar. Miljonprogramsområdena löste en akut bostadsbrist genom intensivt byggande, har samma områden bidragit till segregerade samhällen. Den socialdemokratiska bostadspolitiken innehåller flera brister som vi vill ta itu med. Det handlar om svarta kontrakt, omständliga bygglovsprocesser, krångliga byggregler, bristande konkurrens, höga kostnader, ovilja att införa nya ägarformer för bostäder, politiskt styrning av upplåtelseformer och för liten individuell valfrihet för bostadskonsumenten. I spåren av bristen på bostäder har en svart marknad etablerats som omsätter och vars aktörer utnyttjar bostadslösas desperation och maktlöshet. Från centralplanerings- och myndighetsperspektiv till konsumentperspektiv De enskilda bostadskonsumenternas önskemål, drömmar och makt över tillvaron behöver stärkas. Vi i liberalerna vill ändra fokus i bostadspolitiken och sätta bostadskonsumenten i centrum. Bostadspolitiken behöver skifta fokus från ett centralplanerings- och myndighetsperspektiv till ett konsumentperspektiv. Den enskilda människans möjligheter att ta makten över sin egen situation måste stå i fokus när framtidens bostadspolitik formas. Förutsättningar för mångfald, valfrihet, trygghet och integration grundläggs redan vid planering och byggande av bostäder, en planering som behöver fokusera på vad konsumenten efterfrågar. Upplåtelseformerna har en central roll. Konsumenter som så önskar bör ges större möjligheter att äga sin bostad. har en hög andel hyresrätter. Vi i måste lära av andra länder i , men finna vår egen väg utifrån de förutsättningar som finns vad gäller att reformera bostadspolitiken. Det behövs förändringar som ökar konsumentens egenmakt där förändringar utgår från förutsägbarhet. program för en ny bostadspolitik Bostadspolitikens delar bildar en helhet Ansvaret för bostadspolitiken delas mellan riksdag och kommuner där ansvarar för de finansiella och legala förutsättningarna. För att skapa långsiktiga förutsättningar för bostadsbyggande och ombyggnad krävs att hinder minskas både på den nationella och den lokala nivån. En ökad nyproduktion av bostäder är den viktigaste bostadspolitiska frågan just , men detta måste kombineras med reformer som leder till att även det befintliga beståndet av bostäder kan påverkas utifrån konsumenternas efterfrågan och krav på förändring. Det befintliga beståndet berörs bl.a. av frågor om ombildning av hyresrätter till andra upplåtelseformer, ombyggnad/tillbyggnad, bruksvärdessystemets funktionssätt samt från- och tillval vad gäller bostadens utformning. Bostadspolitiken omfattar en rad frågeställningar där många saknar helhetssyn. Högst aktuella frågeställningar är avvägningen mellan stöd för att producera bostäder kontra stöd för konsumenter så att dessa kan efterfråga bostäder. I flera länder finns olika kombinationer av dessa perspektiv. I länder med t.ex. en helt avreglerad hyresmarknad återfinns statliga insatser för att inrätta boendeformer för ekonomiskt och socialt utsatta grupper s.k. social housing ofta med både inkomsttak för de boende och i lag fastställd hyra. Förespråkare för helt avreglerade hyresmarknader blundar oftast för denna följdkonsekvens och vill inte kännas vid att man då även får ta ställning till nya statliga insatser för att inrätta dessa bostäder. Investeringsbidrag, skattelättnader, långa lån och statliga kreditgarantier är några exempel på hur man från statligt håll kan påverka själva produktionen. Några av dessa åtgärder har en tendens att kapitaliseras i produktionskostnader, dvs. kostnaden för att bygga drivs upp och snedvrids. Inte minst när s.k. investeringsbidrag kopplas till ett snårigt regelverk som direkt styr vad som byggs, som t.ex. det nuvarande investeringsbidraget för små hyresrätter. Dessa har dessutom varit kortsiktiga och ryckiga och har inte välkomnats av branschen. Tillgången på långsiktig finansiering, i kombination med att en riskfördelning kan ske genom kreditgarantier, har dock ofta välkomnats. Räntelägets utveckling är en mycket viktig faktor för investeringsbesluten. Egen inkomst, studielån, pensioner, barnbidrag, bostadsbidrag, bostadstillägg för pensionärer, socialbidrag och bostadsbidrag för unga och studerande är komponenter som påverkar konsumentens möjligheter att efterfråga bostäder. Konsumtionsbundna bidrag såsom bostadsbidraget och kommunalt bostadstillägg har nackdelen att fastighetsägarna vet att detta är låst till bostadskonsumtion. Ökad disponibel inkomst är av detta skäl att föredra men de flesta länder har någon form av bostadsbidrag genom att detta är statsfinansiellt billigare än att införa stora generella reformer för att lyfta de sämst ställda, vilket kostar betydligt mer. En annan nackdel är bostadsbidragens marginaleffekter som dock är betydligt lägre än socialbidragets 100-procentiga marginaleffekter. Förankringen på arbetsmarknaden är en viktig parameter som påverkar bostadskonsumtionen. Deltidsarbetande eller lågavlönade heltidsarbetande kvinnor som är ensamföräldrar tillhör den största gruppen bidragsmottagare sett till bostadsbidrag. politiska inriktning handlar om att marknaden ska kunna klara produktionen utan nya statliga offentliga åtaganden i form av produktionsbidrag. I vissa fall kan statliga insatser vara aktuella genom att fördela något av risken genom kreditgarantier som är avgiftsfinansierade. Vi väljer att fokusera statliga insatser på konsumentens möjligheter att efterfråga bostäder i kombination med att riva hinder som fördyrar eller omöjliggör bostadsbyggandet. Hinder som behöver minskas genom lagstiftningsinsatser avser plan- och byggprocessen, hyressättning för nyproduktion, tillgången till attraktiv mark m.m. Vi vill också skapa nya möjligheter för produktutveckling. Länder med högre andel ägarbostäder har hittat metoder för att uppmuntra byggande av hyresrätter genom att blanda upplåtelseformer i fastigheter i stället för att bygga stadsdelar med ensidigt utbud av hyresrätter. I omöjliggörs detta bl.a. genom att enskilda ägarlägenheter inte får bildas i enlighet med den socialdemokratiska regeringens motstånd mot denna upplåtelseform. En central frågeställning avser statens roll inom bostadspolitiken. Det bostadspolitiska målet är omfattande till skillnad från 2 § regeringsformen och vi föreslår att det bostadspolitiska målets vida och omfattande formulering blir föremål för nya överväganden samt att målet avgränsas. I regeringsformen anges att det särskilt ska åligga det allmänna att trygga rätten till bostad: 2 § Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. När ett nytt mål för bostadspolitiken 1998 lades fast tillfördes målet en ny dimension genom att det gav uttryck för att bostadspolitiken ska leda mot ekologisk hållbarhet. Den nya målformulering som antogs av innebär att det övergripande målet om ett hållbart samhälle nu också ingår i det bostadspolitiska målet. Genom denna komplettering har målet givits en än mer bred inriktning. formuleras målet för bostadspolitiken på följande sätt: Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det bostadspolitiska målet är visserligen inte avsett att i detalj reglera bostadspolitiken. innebär målet att det även uttrycker gemensamma, sektorsövergripande målsättningar och inte bara rent bostadspolitiska överväganden. Vi menar att målet blivit så omfattande och innefattar så många områden att det är svårt att utvärdera hur, och om, målet uppnås. förslag innebär att det bostadspolitiska målet bör omarbetas i syfte att en avgränsning ska ske som möjliggör en fokusering och uppföljning. Inriktningen på ett nytt mål ska utgå från konsumenten. Konsumentens egenmakt bör stärkas. Det förutsätter tillgång på bostäder samt tillgång på olika varianter av bostäder och upplåtelseformer där produktionen sker utifrån konsumentens efterfrågan. Värdiga levnadsförhållanden står i fokus. Planering, byggande, förvaltning och ägande är delar av samhällsbyggandet och bör möjliggöras genom att statens roll blir att minska hinder. Det allmännas uppgift att trygga rätten till bostad behöver beaktas specifikt och noggrant övervägas vad gäller en komplettering av det bostadspolitiska målets konsumentperspektiv. Detta bör ge regeringen till känna. Det befintliga bostadsbeståndet är en del av lösningen för inte minst ungdomars behov av bostäder. Nyproduktion är oftast relativt sett dyrt i förhållande till äldre bestånd. En ökad rörlighet eller s.k. flyttkedjor skulle innebära att fler mindre bostäder skulle frigöras för t.ex. ungdomar. Nyproduktionen kan stimulera till flyttkedjor, beroende på vad som byggs. Regeringens styrning av bostadsproduktionen genom statliga insatser är ingen lösning. Produktion av bostäder som leder till flyttkedjor ger möjlighet även för dem som inte är nöjda med sitt boende i det befintliga beståndet att hitta ett mer lämpligt boende. Effekten av flyttkedjor är uppmärksammad i olika sammanhang. Exempel finns från Svenska bostäder i där 25 nyproducerade lägenheter medförde att 68 hushåll flyttade och 17 ungdomar fick sin första bostad. Produktionskostnaden i , tillsammans med beskattningen av bostäder, påverkar boendekostnaden i nyproduktion. har produktionskostnaden visat en uppåtgående trend och en allt snabbare ökning. Priset på byggmaterial är en intressant del av den totala byggkostnaden. Enligt Byggentreprenörerna utgörs produktionskostnaderna av moms, byggherrekostnader (inklusive mark) samt byggkostnad. Byggkostnaden i sin tur består främst av kostnader för material () samt löner (). Skillnad i transportavstånd kan inte förklara varför en toalettstol är billigare i än i . tyder mycket på att svenska aktörer har börjat arbeta aktivt med byggmaterialfrågan och hur inköpen sker för att pressa kostnaderna. Prisbilden både vad gäller byggmaterial och byggande kan bara förstås mot bakgrund av den mycket speciella situation som råder på denna marknad. Inköpsmöjligheterna påverkas av att det synes svårt att t.ex. köpa direkt från fabrik. De olika försäljningsleden leder till extra påslag på priset. Vår analys är att mer konkurrens är avgörande. Fler utländska och inhemska aktörer är nyckelfaktorer för att påverka de strukturer som finns i byggbranschen.