ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10537 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:537 av () till statsrådet om kvalificerad yrkesutbildning minskade antalet jobb inom tillverkningsindustrin i med ungefär 180000. har 3000 industrijobb lämnat , trots att industrikonjunkturen varit uppåtgående. Skulle nedgången fortsätta i denna takt kommer svensk industri att vara borta . Detta måste motverkas på olika sätt. Ett sätt att stå stark i konkurrensen är att ha välutbildad arbetskraft. kommer vi att se stora pensionsavgångar. Personer med stor arbetslivserfarenhet och specialistkompetens kommer att lämna arbetslivet. Tillverkningsindustrin, som är den främsta motorn i svensk ekonomi, upplever svårigheter att ersätta skickliga yrkesarbetare och produktionsnära tjänstemän. Ungdomar väljer i hög grad inte gymnasieutbildning med tanke på kommande arbetsliv. Dessutom är utbudet av yrkesinriktade utbildningar mycket begränsat. Gymnasievalen och utbildningarna matchar inte näringslivets efterfrågan. Kvalificerade yrkesutbildningar är en eftergymnasial utbildningsform som syftar till att möta behovet av kvalificerad, yrkesutbildad arbetskraft. En mycket hög andel, , av dem som genomgått en kvalificerad yrkesutbildning har fått jobb eller startat eget företag. Regeringen har tilldelat medel för 12500 årliga utbildningsplatser. Dessa platser är fullt utnyttjade. Antalet ansökningar för att starta kvalificerade yrkesutbildningar som bedömdes uppfylla uppställda kvalitetskrav översteg vida resurserna . Många utbildningar som skulle ha lett till att personer kom i arbete kunde aldrig starta. Eftersom är mitt hemlän ger jag nedan ett exempel på dagens situation: bedrivs cirka tio kvalificerade yrkesutbildningar i länet. I snitt börjar av studenterna efter genomförd utbildning arbeta. lämnades det in ansökan om att få starta tolv nya utbildningar samt omansökan av tre utbildningar. kom beskedet att enbart fyra utbildningar godkänts för fortsatt hantering. I finns av de förvärvsarbetande inom tillverkningsindustrin. av dem som jobbar i tillverkningen eller med produktionsnära tjänster är . Beräkningar visar att nyrekryteringsbehovet kommer att ligga runt 800 personer . Mot denna bakgrund frågar jag: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att mildra kompetensproblem vid nyrekrytering inom industrisektorn när 40-talisterna går i pension? Vilka planer har statsrådet för framtida kvalificerad yrkesutbildning?
ip · GS10538 · 2005-04-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:538 av () till statsrådet om skolhälsovård Skolhälsovården har fört en tynande tillvaro ute på våra skolor. är det inte ovanligt att en skolsköterska har ansvar för skolhälsovården för flera hundra barn och flera skolor. Än värre är läget för skolkuratorer och skolpsykologer. Det har visat sig att det satsas mindre resurser på skolhälsovården i områden där ohälsan hos befolkningen är stor, än i områden där genomsnittshälsan är högre. Det är klart att föräldrarnas hälsa påverkar hur barnen mår, men om även familjesituationen socialt och ekonomiskt är svår utsätts barnen för en än större psykisk påfrestning och löper större risk att drabbas av långvarig ohälsa, fysiskt och psykiskt. Här borde resurserna och stödet för familjerna vara större för att ge dessa barn förutsättningar till en bättre framtid. Även våra vårdcentraler har små möjligheter att erbjuda hjälp till barn och föräldrar i kris. Samtal och råd av en barnpsykolog har ersatts med barnpsykiatrisatsningar, men det är fortfarande svårt att hinna med de barn som man tror lider av en mer allvarlig psykisk sjukdom. Detta innebär att barn vid helt naturliga kriser förblir osedda. Barn som mår dåligt psykiskt visar det på olika sätt. En del barn tystnar, andra matvägrar, nästa är extremt aggressivt och ytterligare några skadar sig själva. Alldeles för många barn tar livet av sig: över hundra barn , . Många föräldrar vet och uppmanas också av skolorna att se till att få en psykiatrisk diagnos på sina barn för att möjligen erhålla någon hjälp. Ett barn som har ett avvikande beteende är inte välkommet utan extraresurser, och många kärleksfulla föräldrar vänder sig till BUP för att ge sitt barn möjligheter för framtiden. Men varför finns inte stödet tidigare än så, varför erbjuds inte barnen och deras föräldrar stöd när barn visar tidiga tecken på att de inte mår bra, innan ett långvarigt lidande leder fram till verkliga sjukdomstillstånd? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att trygga varje barns rätt till en god skolhälsovård? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att inte barn ska tvingas diagnostiseras med olika neuropsykiatriska handikapp, "bokstavsdiagnoser", för att föräldrar, barn och skola ska få rätt till ersättning och stöd? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att barn och unga ska kunna erbjudas samtalsstöd vid helt naturliga psykologiska kriser i livet i stället för att som enbart hänvisas till BUP (barnpsykiatrin)? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att stärka det förebyggande arbetet med barn och ungas psykiska hälsa?
ip · GS10540 · 2005-04-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:540 av () till statsrådet om statsbidrag till studieförbunden Studieförbunden uppvisar en bredd som ingen annan studieverksamhet. Verksamheten kan nå alla samhällsgrupper och alla åldrar. Alla, oavsett tidigare utbildning, kan delta och växa tillsammans med andra med ökad kunskap och kultur. Studieförbunden är fortfarande viktiga för ett öppet och jämlikt samhälle. Men statsbidragen har reellt minskat år som studieförbundens verksamhet ökat. Varje studietimme har alltså fått mindre bidrag. Detta urholkar naturligtvis kvaliteten i verksamheten. håller nu på att se över hur statsbidraget ska fördelas. Jag tycker att det är viktigt att statsbidragen i fortsättningen sätter kvalitet före kvantitet. Att en viss verksamhet kan växa i volym innebär inte nödvändigtvis att den är bättre eller ska prioriteras före verksamhet som inte växer, men ändå uppfyller statens syfte med folkbildningen. Däremot kan det finnas god anledning att diskutera vad som menas med god kvalitet i verksamheten. Det är också viktigt att statsbidraget är långsiktigt och inte förändras år . Det behövs större möjlighet till långsiktig planering för de flesta förbund. Förutom ett stabilt och generöst grundbidrag skulle det vara positivt om det fanns särskilda medel avsatta för att premiera förbunden att skapa bättre integration i samhället. De förbund som satsar extra för att nå till exempel invandrare och personer med funktionshinder bör premieras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att studieförbunden ska få ett stabilt och kvalitetsinriktat stöd från staten?
ip · GS10541 · 2005-04-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:541 av () till statsrådet om har två rikskända kanaler. Den ena är och den andra . kanalbolag får bidrag av staten för sin verksamhet. betydde mycket för näringsliv och invånare i både och kommuner när den öppnades för trafik runt 1870. Kanalen går genom underskön trakt i södra , från och i söder, genom , , och Stångån till och Roxen. Där tar vid med slussar. har inte någon betydelse för näringslivets transporter och på grund av att det byggts broar över kanalen är den segelfria höjden . Därmed är intäkterna för små för att kunna täcka kostnaderna för driften av kanalen. Som turistled för motorbåtstrafik och för landturismen betyder kanalen mycket. Det är en verksamhet som på många sätt skulle kunna utvecklas ytterligare. En genomgripande kanalutredning genomfördes och då klassades som kulturskyddat riksintresse enligt . I samband med denna utredning framkom att det krävdes investeringar i kanalen och det utlovades statliga pengar. Några sådana har inte synts till som gått. Kanalen ägs och drivs av AB , vars ägare är , och kommuner och kanalbolag. Det ankommer på ägarna att se till att kanalen hålls farbar efter alla de säkerhetsföreskrifter som finns enligt bestämmelser. kanalbolag har kunnat klara det löpande underhållet på slussportar och andra anordningar, men några ordentliga investeringar i upprustning av exempelvis kanalbankarna har man inte haft pengar till. Detta innebär att investeringar behöver göras för att områdena i direkt anslutning till kanalen fortsättningsvis ska vara säkra. är en del av vårt levande kulturarv som har stor betydelse för såväl landet som regionen. Trots att är riksintresse bidrar således inte staten med några pengar. Jag vill därför fråga statsrådet: Avser statsrådet att verka för att kanalbolag får statligt stöd för investeringar?
ip · GS10542 · 2005-04-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:542 av () till samhällsbyggnadsminister om kommunala bostadsbolags villabyggande Runtom i landet aviserar nu kommunala bostadsbolag planer på att bygga småhus och lägenheter för att sälja dessa. I , och har de redan dominerande kommunala bolagen uttalat intresse att börja bygga bostadsrätter och småhus med äganderätt. Att de kommunala hyresbostadsföretagen nu vill ge sig in på övriga delar av bostadsmarknaden och till och med på byggmarknaden är knappast oproblematiskt. De kommunala allmännyttiga bostadsföretagens hyresnormerande roll är redan ifrågasatt av övriga aktörer på hyresbostadsmarknaden, till följd av de särskilda förhållanden, bland annat vad gäller statligt ekonomiskt stöd, som dessa bolag åtnjuter. Att de kommunala bolagen visar intresse att expandera in på nya marknader hänger samman med möjligheterna att generera vinster, bland annat genom att kapital till investeringarna lånas ut till mycket förmånliga villkor av ägaren kommunen. Vid sidan av de betänkligheter man kan ha gällande detta sätt att riskera de kommunala skattebetalarnas pengar på fastighetsaffärer, är det högst tvivelaktigt att de bolag som ska drivas efter självkostnadsprincipen, och som ska sätta sina normerande hyror efter denna, genererar potentiellt betydande intäkter på sidoverksamheter. De allmännyttiga hyrorna riskerar att än mer avvika från de hyror som är långsiktigt hållbara för privata hyresvärdar. Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att kommunala bostadsföretags byggande av bostadsrätter eller småhus med äganderätt inte ska sätta konkurrensen på hyresbostadsmarknaden ur spel? Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att förhindra negativa effekter på hyressättningssystemet till följd av kommunala bostadsföretags byggande av bostadsrätter eller småhus med äganderätt?
ip · GS10543 · 2005-04-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:543 av () till utbildnings- och kulturminister om länsmusiken Länsmusiken är en mycket viktig del av musiklivet ute i landet. Genom sin verksamhet nås alla svenskar av kvalificerad professionell musik. Konserter ges som officiella arrangemang, men också i skolor, på vårdavdelningar och på äldreboenden. De professionella musikerna utgör även en mycket viktig del i övrigt musikutövande. Länsteatrarna anlitar ofta dessa professionella musiker vid sina föreställningar. Länsmusiken är, kort sagt, en oumbärlig del av det svenska musiklivet. Östgötamusiken med Östgöta Blåsarsymfoniker är en av landets främsta regionala orkestrar och har stark förankring i länet. Institutionen fullgör sitt uppdrag att vara hela länets institution genom sitt omfattande och varierande program ute i alla östgötakommuner. hotas verksamheten på grund av att de statliga bidragen successivt har minskat. I samband med att militärmusiken blev regionmusik och senare länsmusik utlovade dåvarande kulturminister att staten skulle ta ett starkt ekonomiskt ansvar. började dock staten minska stödet och det är av det utlovade stödet. har dessutom beslutat att inte ge någon kostnadsuppräkning alls, vilket motsvarar en ytterligare neddragning . Allt har skett utan några som helst förhandlingar från statens sida! Effekten av de senaste årens minskning av statliga bidrag har i praktiken inneburit en utarmning av den regionala musikverksamheten. Landstingen och i vissa fall kommunerna förväntas att fylla upp det glapp som uppstått på grund av statens alltmer minskade bidrag. Detta innebär att de lokala och regionala politikerna tvingas att prioritera mellan vård, skola och omsorg och den långsiktiga regionala musikpolitiken. Detta är mycket olyckligt, näst intill omöjligt, inte minst med tanke på att det ekonomiska läget är ansträngt. Det statliga ansvaret för en nationell musikpolitik är därför tungt utifrån de förutsättningar som gavs från början. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till kulturministern. Vilka åtgärder ämnar kulturministern vidta för att stoppa utarmningen av länsmusiken?
ip · GS10544 · 2005-04-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:544 av () till statsrådet om snusets hälsorisker I ser vi just nu fram emot att beslutet om rökfria restaurangmiljöer ska bli verklighet. Det gör dessvärre också tobaksindustrin, som med hjälp av förföriska förpackningar och smaker vill förmå nya målgrupper att börja snusa. Man säger rent ut att man har goda förhoppningar att riksdagsbeslutet medför att många går över till snuset. som tobaksindustrin presenterar kampanjer som ska bredda marknaden genom att bland annat locka tjejer att börja snusa presenteras Folkhälsorapport . Med stigande förvåning har jag tagit del av vad som sägs om snus i denna rapport från . Det är en häpnadsväckande blåögd bild av snuset som förmedlas. Det framstår som en snudd på hälsosam helylleprodukt. Snus är visserligen inte lika farligt som cigaretter, men det är en tobaksprodukt som skapar och befäster ett beroende och snusare löper tredubblad risk att drabbas av vuxendiabetes, har försämrad munhälsa och hjärtat slår 15000 extra slag . Snusande kvinnors barn föds oftare för tidigt och utvecklas sämre. När man dessutom vet att många snusare också blir rökare är detta något som är mycket viktigt att hålla ögonen på. Enligt SBU, , fördubblar nikotinläkemedel sannolikhet för rökfrihet. Men dessa väl dokumenterade läkemedel talar tyst om. I stället presenteras reservationslöst myten att antalet rökare i har blivit färre tack vare snuset. Det är inte sant. Det är att blunda för att svenska kvinnor har slutat att röka i ungefär samma takt som männen , men utan snus. Hur kan en myndighet ha mannen som norm? Enligt tobakslagen (1993:581) får rökning inte äga rum i skollokaler eller i andra lokaler avsedda för barn eller ungdom. Det gäller såväl elever som personal. Lagen skärptes 1994 vilket innebar att den också kom att innefatta utomhusmiljöer. Vi måste värna tobaksfria miljöer när nu snusföretagen intensifierar sina marknadsföringsinsatser. Hur ska vi annars nå uppställda mål som handlar om en tobaksfri livsstart och en halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa? Jag menar att vi borde låta försiktighetsprincipen prägla synen på snus för att inte nya målgrupper och nya generationer ska fastna i ett tobaksberoende. Och för att vi inte kan vifta bort de cancerlarm som får WHO att varna för snus. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att låta försiktighetsprincipen gälla också i vid saluföring av snus?
ip · GS10545 · 2005-04-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:545 av () till justitieminister om kriminalvårdens ekonomi Kriminalvårdens budget är totalt ur balans. Verksamheten gick in med en skuld på och väntas verksamheten gå ytterligare back. Detta innebär att när året är slut har kriminalvården utnyttjat en 16-procentig anslagskredit. Trots ett mycket svårt läge fick kriminalvården inget påslag i vårens tilläggsproposition. I stället skrivs det att regeringen kommer att fortsätta följa kriminalvårdens verksamhet för att i budgetpropositionen återkomma med förslag på åtgärder. verkar det alltså som att inga extra anslag kommer ges. Denna mycket besvärliga situation leder till att verksamhetens handlingsutrymme begränsas starkt. Många frågor uppkommer och står obesvarade. Ska planerad utbyggnad fortsätta? Vilka satsningar på säkerhet och behandling ska stoppas? Får kriminalvården ökad räntekontokredit för att klara av att betala löpande kostnader såsom hyra och löner? Min fråga till justitieministern med anledning av ovanstående är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få kriminalvårdens budget i balans?
ip · GS10546 · 2005-04-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:546 av () till justitieminister om Polisens ekonomi Polisens budget baseras på de anslag som beslutar om. utökade majoritet Polisens budget med . ändrades de ekonomiska förutsättningarna för Polisen. I regeringens regleringsbrev för Polisen har befintliga anslagsbesparingar om 300 miljoner av totalt , det vill säga Polisens samlade överskott , dragits in från Polisen. Av det som skulle bli en liten anslagsökning för svensk polis blev det i stället en indragning, större än den så kallade satsningen. Utöver detta drog regeringen i samma regleringsbrev in 0,av Polisens anslag till regeringens disposition. Detta innebär en indragning från Polisen på ytterligare . Dessutom meddelas att möjligheterna till så kallade anslagskrediter dras in, vilket kommer att påverka Polisens möjligheter till långsiktiga investeringar. Hoppet stod i stället till att polisen skulle kompenseras i vårpropositionen. Den innehöll inga nya medel till Polisen. Förutsättningarna för poliser nära medborgarna minskar, och därmed tankarna på ett mer offensivt förebyggande polisarbete. Frånvaron av nya medel tvingar nu Polisen i till stora indragningar. Detta är allvarligt. visar undersökningar att medborgarna har förhållandevis lågt förtroende för polisen. Regeringens oansvariga hantering av Polisens budget riskerar att sänka polisen ytterligare. De olika polismyndigheterna kommer att tvingas säga upp civilanställd personal för att klara budgeten. Detta är olyckligt ur flera perspektiv. Det allvarligaste är att de nyutexaminerade poliser som successivt kommer ut i myndigheterna tvingas utföra uppgifter som annars civilanställd personal skulle kunna utföra. En annan, och än värre effekt av de indragna och uteblivna medlen till Polisen, är att man nu planerar att i stor omfattning använda sig av avtalspensioneringar för att frigöra resurser för nyutexaminerade poliser. överväger man att avtalspensionera hela 1200 poliser. Syftet med att utbilda poliser i den takt vi gör nu är att öka det totala antalet poliser i . Detta behövs, inte minst, för att öka möjligheterna att förebygga och klara upp brott och öka möjligheterna till en lokalt förankrad, synlig polis i hela . Med det här sättet riskerar man att man bara ändrar åldersstrukturen. Avtalpensioneringar borde användas när verksamheten kräver det och inte som ett medel att frigöra resurser och spara. I en organisation med 17000 anställda borde det finnas möjligheter till arbetsuppgifter som är anpassade även för poliser som är 60+. De borde också i många fall säkert kunna fungera som erfarna mentorer och handledare till nyutbildade poliser. 1.Vad avser justitieministern att göra för att nyrekryteringarna till Polisen ska kunna fullföljas utan att detta drabbar annan polisverksamhet eller civilanställd personal? 2.Vad avser justitieministern att göra med anledning av att i rådande ekonomiska situation ser sig tvungen att överväga avtalspensionering av 1200 poliser för att ha råd att anställa nyutbildade poliser? 3.Vad har justitieministern för målsättning när det gäller antalet verksamma poliser i ?
ip · GS10547 · 2005-04-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:547 av () till statsrådet om gränser för rasism Att skapa en spännande rubrik i medierna för att få uppmärksamhet för en viktig fråga är en sak. Att som och Antidiskrimineringsbyrån använda sina resurser till kraftfulla slag mot väderkvarnar är en annan. meddelade det statligt understödda att Glacebolaget säsongsnyhet var rasistisk. Nogger black @ en variant på den klassiska svenska nougatglassen @ ansågs vara främlingsfientlig. Det ansågs att den "förstärker den rasistiska kulturen". inrättades efter en departementsskrivelse . Det fick i statsbidrag. Krönikör efter krönikör roade sig med att hitta än mer långsökta kopplingar mellan glassar och rasism. Någon gick så långt att ropa på totalförbud för alla glassar @ de är ju gjorda av mjölk som är vit. Detta var nog skämtsamt menat. Tyvärr var det inte det sista inlägget i debatten. senast upptog Antidiskrimineringsbyrån i , också den offentligt finansierad, ett uppdrag om att motverka rasism och främlingsfientlighet, den kastade handsken. Den senaste glassen som attackeras är 88:an. Enligt numerologerna på byrån är glassen i hemlighet en Hitlerhälsning. Man förvånas över att de inte valde att kommentera glassarna 88:an eller 88:an Blue som funnits tidigare säsonger. Det finns troligtvis inga gränser för långsökthetens möjligheter för den som har tid och ork. Men dessa tramsigheter borde inte vara något som det offentliga subventionerar. Rasism och främlingsfientlighet är förfärliga saker som förstör vårt samhälle. Det gör det ännu mer angeläget att föra seriösa och genomtänkta diskussioner kring företeelserna. Det är just utspel som och Antidiskrimineringsbyrån som gör att många människor har svårt att ta frågor kring rasism och främlingsfientlighet på allvar. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att medel som avsätts i statsbudgeten för att motverka rasism och främlingsfientlighet används bättre? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av de uttalanden som och Antidiskrimineringsbyrån gjort avseende GB:s produkter?
ip · GS10549 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:549 av () till jordbruksminister om rävbandmask I , och har vi länge haft en särställning när det gäller smittsamma djursjukdomar. Vi har varit skyddade på grund av vårt geografiska läge och vi har utnyttjat detta mycket framgångsrikt genom bra sjukdomsbekämpningsprogram @ mul- och klövsjuka, smittsam kastning, tuberkulos till exempel. Detta har sedan följts upp med lagar om kontroll vid införsel av djur. Beroende på land och djurslag såg bestämmelserna olika ut, men vid risk för exempelvis rabies måste djuret sättas i karantän. Alla har varit överens om att detta var bra. Efter EU-medlemskapet råder andra gemensamma överenskommelser. har karantän för hundar från EU-länderna på kontinenten ersatts av krav på vaccination mot rabies och krav på avmaskning med avseende på rävbandmask (dvärgbandmask). Om dessa krav följs vid alla hundimporter har man nog ändå ett hyfsat skydd. Det som är en alltmer framträdande risk mot att detta sköts är den för vanligt förekommande smugglingen av sällskapsdjur in till ! Detta görs av människor som aningslöst och av okunskap om bland annat riskerna hittat en form att skaffa ett djur. Den fruktade rävbandmasken är inte något som vi vet finns i . Om den kommer in med något djur finns stor risk för människors hälsa. Avföring från smittat djur sprider lätt vidare sjukdom över till exempel blåbärsrisen och dess bär. Om människor sedan äter av dessa kan en levercancerliknande sjukdom uppstå, som i värsta fall innebär dödlig utgång. Detta har gjort att länder som har smittan runtom i särskilt valt att upplysa allmänheten. Veterinärparasitologer i vid i har till exempel länge sysslat med rävbandmaskproblemet. De ger ut varningsbroschyrer till allmänheten. Mina frågor till ministern är därför: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att denna rävbandmask inte ska komma in i ? 2.På vilket sätt avser ministern att verka för att aktivt upplysa allmänheten om problemet?