ip · GS10425 · 2005-02-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:425 av () till samhällsbyggnadsminister om energibesparande åtgärder () bildades och ska arbeta för att ställa om det svenska energisystemet till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt system genom att leda statens insatser på energiområdet. Detta ska ske i samverkan med näringsliv, energiföretag, kommuner och forskarsamhälle. Forskningen är en viktig del av omställningen till ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart system. STEM finansierar fem och ett femtiotal forsknings- och utvecklingsprogram inom olika vetenskapliga områden. lämnar stöd till både grundläggande och tillämpad forskning. STEM ger av sina forskningspengar till energiproduktion. Det betyder att väldigt lite pengar går till konsumtionssidan det vill säga energieffektivisering. Med tanke på STEM:s ansvar för att bidra till omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem kan man ifrågasätta att en så liten del av pengarna går till energieffektivisering. För att möta utmaningen att drastiskt minska utsläppen av växthusgaser behöver energipolitiken bedrivas utifrån två parallella strategier: bättre hushållning och ökad satsning på förnybar energi. Ett område där ambitionerna definitivt måste höjas är energisparandet i byggbeståndet. Enligt Miljövårdsberedningen finns en besparingspotential på inom fastighetssektorn. De skriver bland annat i sin rapport att med smarta energieffektiva investeringar kan vi få lika god eller bättre välfärd som vi minskar energianvändningen. Många investeringar betalar sig på 3@5 år, men har en betydligt längre teknisk livslängd (5@17 år). Detta ger möjlighet att minska utgifterna för den offentliga ekonomin. Många kommuner kan genom att minska kostnader för energi få utrymme att till exempel anställa fler lärare och omsorgspersonal. Bostäder och kontorslokaler svarar för av all energianvändning. Analyser inom bland andra har visat att byggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i skulle kunna minskas med . Potentialen för energisparåtgärder inom byggnadssektorn @ både gamla och nya hus, i såväl bostadshus som industrifastigheter @ har beräknats kunna sänka utsläppen av CO2 inom EU med vilket motsvarar av CO2-utsläppen . Svenska industrianläggningar har stora möjligheter att minska elanvändningen långt bättre än . Analyser av Volvos fabriker i och visar att tidigare gjorde av med ungefär dubbelt så mycket el per producerad bil som anläggningen i . Genom aktiva åtgärder har man reducerat elanvändningen avsevärt. På samma sätt är det när man jämför fabriker i med motsvarande tillverkning i andra länder. Svensk industri tål inte flera allvarliga nackdelar på kostnadssidan jämfört med omvärlden. flyttar många företag utomlands. Det vore djupt tragiskt om företagsflytten skulle fortsätta på grund av för höga elkostnader. Företagen har länge betraktat de avsevärt lägre priserna som en komparativ fördel. Med framväxten av Europamarknaden kommer situationen att förändras. Därför är det viktigt att hjälpa både företag och hushåll att förstå vilka förändringar som är på gång, och att på alla sätt stimulera åtgärder för bättre elhushållning. Utmaningen består i att framsynt planera för den prisutjämning som kommer att ske. Ytterligare ett område som är viktigt att uppmärksamma är elåtgången för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur. Potentialen för effektiviseringar när det gäller sådan utrustning @ genom införandet av normer och standarder och krav på maximalt en watt för så kallad stand-by-mode @ har beräknats till CO2 för EU-området. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga samhällsbyggnadsministern: Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att en större andel av resurser ska användas till forskning kring energieffektivisering?