ip · GS10373 · 2005-02-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:373 av () till statsrådet om asylskäl Iranskan Kobra Kordbache gjorde sin plikt som sjuksköterska och vårdade en oppositionell. Därför blev hon efterlyst av den iranska regimen och tvingades fly till . jobbar Firoze som undersköterska på ett sjukhem i . hotas hon och hennes två barn av utvisning från för att hon inte kan bevisa att hon är efterlyst. Firoze Kordbache, specialistsjuksköterska på Mehrab-sjukhuset i , blev 2002 kontaktad av en vän som hade en kompis som var svårt skadad. Firoze kontaktade sin sjukhuschef som sade till Firoze att denna person skulle råka illa ut om han kom till akuten. Akuten kontrolleras regelbundet av säkerhetspolisen. Firoze fick medicin och utrustning och vårdade mannen i en lägenhet, i enlighet med de regler och hederskodex som omfattar sjuksköterskor över hela världen (). Polisen genomförde en razzia i lägenheten och grep Firozes patient och andra. Minst två av dem som var inblandade i hjälpinsatsen har dött i fängelset. Firoze fick information om detta genom ett telefonsamtal från en okänd person. Firoze och hennes två barn gömde sig. Hennes lägenhet blev plomberad och hon blev efterlyst av säkerhetspolisen hos sina släktingar och valde då att fly landet. Via kom hon till och sökte asyl. har avslagit hennes ansökan och kräver bland annat att hon ska visa upp den häktningsorder som utfärdats på henne, trots att det var för att undvika att få just det dokumentet i handen och bli gripen som fick Firoze att gå under jorden och fly landet. Beslutsfattaren på finner hennes historia "märklig och osannolik", utan vidare motivering. kräver orimliga bevis av asylsökande, så även i familjen fall. Bevis som i stort sett aldrig kan förmedlas från hemlandet då den asylsökande är rädd att anhöriga ska drabbas av repressalier från myndigheterna om kontakten upptäcks. går på linje och har avslagit familjens ansökan. I har Firoze arbetat som undersköterska, ibland dubbla pass, för att försörja familjen. De har egen bostad, barnen går i skola och alla talar svenska. Firoze är en mycket uppskattad kollega på Stiftelsen , där hon är fast anställd. Hon har en unik kompetens med bland annat specialistutbildning inom onkologi, något som gör att hon kan tillföra mycket kunskap på den avdelning för palliativ vård där hon arbetar. Den långa tiden av ovisshet i väntan på och beslut har varit svår för familjen som har tvingats söka vård akut. Om familjen trots allt kommer att avvisas till vet ingen vilket öde som väntar dem. är ingen demokrati och oppositionen slås ned med våldsamma metoder. Det finns ingen rättssäkerhet i landet och Firozes fall har mycket liten chans att få en rättvis granskning. Hon riskerar att gripas, torteras eller värre. Hon är fortfarande eftersökt och polisen kallar henne terrorist. Enligt och Human Rights Watch fängslas människor utan rättegång och många försvinner. Enligt Amnestys årsrapport skedde 108 av dem kända avrättningar , många av dem offentliga. Fyra människor stenades till döds och 197 personer dömdes till prygelstraff eller fick olika kroppsdelar amputerade. har dessutom vägrat organisationer som Amnesty att resa in i landet, så från skulle det vara omöjligt att få veta deras öde om de "försvann". kan avvisningen vara verkställd. Det borde vara självklart att familjen ska ges asyl i ! Firoze riskerar sitt liv om hon tvingas återvända till och barnen riskerar att förlora sin mamma. ska fortfarande vara ett land som hjälper utsatta människor i behov av skydd. Firoze har själv aldrig jobbat politiskt. Firoze har följt sin yrkeskodex och vårdat en sjuk människa, i det här fallet en oppositionell till den iranska regimen. är inte någon rättsstat. Folk försvinner, mördas och torteras. Bevisbördan som och ställer är orimlig. Vårdpersonal måste kunna följa sin hederskodex och rädda liv och sedan få asyl om de av regimer förföljs på grund av det. Med anledning av det som anförts ovan undrar jag: Hur avser statsrådet att agera för att se över om de krav på bevisbörda som och kräver är rimliga? Hur avser statsrådet att agera för att människor som räddar liv, men hotas i hemlandet på grund av detta ska kunna få asyl i ?