ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10550 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:550 av () till statsrådet om de apatiska barnens sjukdomstillstånd Vid ett vetenskapligt seminarium om apatiska barn i framkom att inte varit informerat om de apatiska barnens situation förrän vid ett mycket sent stadium. I stället har ärendet skötts på och legat på migrationsminister . Där har en utredning ledd av tillsatts för att kartlägga orsakerna till tillståndet. Utredningen sysslar alltså med medicinska spörsmål. har kritiserat sammansättningen av gruppen kring för att ingen barnläkare ingått. Dessa barn är mycket allvarligt sjuka. Det måste därför anses som allvarligt att ärendet inte hamnat på ett departement där frågor kring svårt sjuka behandlas. har en mängd myter och oklarheter cirkulerat, därför att sjukdomen inte klarlagts av dem som har kompetensen. I stället har företrädare på barnkliniker runtom i landet dragits in i de politiska aspekterna. Det är min mening att om tillståndet depressiv devitalisering först kartlagts såsom en sjukdom, av , kunde mycket av detta ha undvikits. Varför valde statsrådet att kartlägga sjukdomen på i stället för att först kartlägga den inom och därefter aktualisera frågan på ? Har statsrådet haft kontakt med i denna fråga? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hålla uppdaterat, samt inhämta kunskap därifrån i denna fråga?
ip · GS10552 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:552 av () till justitieminister om anslag till domstolarna I en interpellationsdebatt bekräftade justitieministern att regeringen minskat anslagen till domstolarna för . Detta var tvärtemot beslut att höja anslaget med 110 miljoner. Men regeringen betalade sedan aldrig ut 24 miljoner och krävde dessutom att anslagskrediten skulle nollas . Justitieministern utlovade också att kunna redovisa vad de diskussioner och den dialog, som då fördes med , lett fram till. Detta har vi inte hört något om. har för justitieutskottet redovisat att både antalet nya mål och de mål som väntar på domslut fortsätter att öka, framför allt i länsrätterna och tingsrätterna. Dessutom pekar de ekonomiska förutsättningarna för mot allt större underskott. I massmedierna har flera höga domstolschefer varnat för effekterna av den förda politiken och krävt att regeringen upphäver besparingsbesluten . Justitieministern har då svarat att domstolarna även kommer att få ökade resurser jämfört , bland annat med tillskott i årets budget. I vårpropositionen, tilläggsbudgeten, föreslås att domstolsväsendet tillförs ytterligare 175 miljoner, varav 120 miljoner avsätts för att täcka kostnader för förberedelserna inför de nya arbetsuppgifterna med den nya instans- och processordningen avseende utlännings- och medborgarskapsärenden. Resterande 55 miljoner avses täcka de nya arbetsuppgifterna med överklaganden beträffande färdtjänst och riksfärdtjänst. Det blir alltså inga nya pengar för att möta nya mål eller för att klara upp mål som väntar på rättegång. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vad avser ministern att göra för att domstolarna rent faktiskt ska få ökade ekonomiska resurser för ?
ip · GS10553 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:553 av () till statsrådet om övergång från arbetsliv till pension I en interpellation interpellerade statsrådet om möjligheterna för äldre att arbeta längre. Äldre personer har en unik erfarenhet och ett unikt yrkeskunnande som de ofta inte ges tillfälle att nyttja på arbetsmarknaden. För är det viktigt att äldre ska kunna anpassa sitt arbete utifrån sin egen unika situation. En av våra krav är att lagstadgad rätt bör införas att få gå ned i arbetstid . Med det nya pensionssystemet kan man själv, , välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag. Rätten att arbeta i mindre omfattning skulle möjliggöra för fler att delta i arbetslivet . Statsrådet svarade på denna interpellation med informationen, att som ett led i uppfyllandet av den så kallade 121-punktsöverenskommelsen gavs en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en lag om partiell tjänstledighet för arbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skulle kunna utformas. Utredaren skulle även analysera konsekvenserna av en sådan lag samt överväga om en rätt till partiell ledighet bör införas. Uppdraget ska redovisas . Mina frågor till statsrådet är: Avser statsrådet att ta del av någon delrapport innan ? Har statsrådet någon anledning att ifrågasätta om utredaren kommer att vara klar ? I det fall utredaren kommer fram till en successiv avtrappning för 61-åringar och äldre avser då statsrådet att lägga fram ett sådant förslag till ?
ip · GS10554 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:554 av () till statsrådet om åtgärdspaketet för var statsråden och i och presenterade ett åtgärdspaket för på temat ungdomar, utbildning och utveckling. Underlaget till åtgärdspaketet hade tagits fram i samarbete med Statsrådsberedningen och regionala och kommunala aktörer. Åtgärdspaketet presenterades som en kraftfull insats för att bygga upp en region med stor potential men akuta problem. Som bakgrund redogjordes för de stora omställningar som råder inom arbetsmarknaden och behovet av stöd för att vidareutveckla viktiga utvecklingsfrågor. Ett par centrala kontaktpersoner tillsattes, vars funktion var att fungera som stöd vid genomförandet av åtgärderna. Därtill tillsattes en regional grupp. Gruppen med regionala och lokala aktörer har i olika skeenden och med utsedda kontakter följt upp genomförandet av åtgärdsprogrammet, bearbetat de av regeringen utsedda kontaktmännen, träffats och stämt av. Men genomförandearbetet går på tok för långsamt. Det har snart gått första kontakten och de ekonomiska utfallet är oklart. Av de ca som hela insatsen beräknas kosta, enligt uttalande vid presskonferensen, så har endast en mindre del, motsvarande 39 miljoner investerats. Inom många områden är det fortfarande oklart om hur, när och på vilket sätt insatserna ska genomföras. Det gäller även ett av de för regionen viktigaste områdena i åtgärdspaketet. Nämligen den att utse till kandidat till gemensam europeisk flygskola. En placering av flygskolan i skulle innebära att över 1000 arbetstillfällen kan skapas i regionen. Till saken hör att är en mycket lämplig plats att placera flygskolan på. Det oroande är att nästan ingenting görs från regeringens sida för att ska få flygskolan. På Försvarsdepartementet finns en grovskiss för hur marknadsföring ska se ut med kostnadsfördelning mellan de tre parterna, regeringen, försvaret och kommunen. Men har regeringen inte tagit några initiativ. I är vi nu oroade över den rådande situationen. Särskilt som , som är en av konkurrenter om att få den gemensamma europeiska flygskolan, redan arbetar med internationell marknadsföring. Vid i senaste diskussion med den regionala gruppen kom man därför fram till att de speciella insatser för som redovisades vid presskonferensen måste drivas på ett snabbare och tydligare sätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till biträdande näringsminister : Avser biträdande näringsministern att vidta åtgärder som innebär att de utlovade speciella insatserna för , inte minst när det gäller projektet med kandidatur till att få den gemensamma europeiska flygskolan, kan genomföras på ett snabbare och effektivare sätt?
ip · GS10555 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:555 av () till finansminister om fastighetsbeskattningen I vissa delar av landet leder prisökningarna på fastigheter och därmed höjda taxeringsvärden till en helt orimlig fastighetsbeskattning. Problemet finns både i expansiva storstadsområden och i attraktiva kustområden, så det är både en storstads- och glesbygdsfråga. Inte minst de undantagsregler som successivt införts i nuvarande system för fastighetsbeskattning visar att regelverket inte ens på kort sikt är hållbart. Frågan har alltmer aktualiserats på grund av att är det för en ny fastighetstaxering. Värdestegring på fastigheter kan vara positivt och taxeringen i sig är heller inget problem. Problemet är den kraftiga skattehöjning som per automatik drabbar många människor i attraktiva områden. I finns kommuner där värdestegringen på fastigheter beräknas bli ända och siffror på 40@50% är det vanliga. Det kan inte vara rimligt att man inom vissa områden har en ständig diskussion kring fastighetsskatten och känner oro för om man kan behålla sin fastighet eller inte. Problemet blir än mer påtagligt genom att förmögenhetsskatt också blir en pålaga genom de stigande taxeringsvärdena. En annan mycket stor brist i dagens system är också att miljöförbättrande investeringar i en fastighet, som ur samhällets synpunkt är angelägna, leder till höjt fastighetsvärde och därmed höjd skatt. Detta ger dubbla signaler som naturligtvis inte är bra. Jag anser att dagens system för fastighetsskatt har överlevt sig självt. Med en skatt som inte tas ut efter bärkraft och upplevs som orimlig och orättvis äventyras människors respekt för skattesystemet som helhet. För att fastighetsbeskattningen ska bli rättvis och rimlig måste en förändring inledas . Åtgärder behöver vidtas både på kort och på lång sikt. Är finansministern beredd att sänka procentsatsen när skattebasen ökar genom att taxeringsvärdena ökar ? Är finansministern beredd att ta upp en diskussion över blockgränserna för att finna en långsiktig hållbar lösning som är mer förankrad bland allmänheten? Är finansministern beredd att vidta åtgärder för att motverka att kombinationen fastighetsskatt och förmögenhetsskatt ger än mer orimliga konsekvenser?
ip · GS10556 · 2005-04-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:556 av () till justitieminister om ekonomin i åklagarväsendet Indragna pengar, särskilda anslagssparanden och uppsagda krediter @ det är verkligheten för det svenska åklagarväsendet som är hårt pressat av en ekonomisk tvångströja. Risken är stor att regeringens ekonomiska styrning av åklagarväsendet kommer ge skadeverkningar som blir djupa och tar att reparera. har ett bra åklagarväsende. Det finns all anledning att deras ledord som kompetens, kvalitet och förtroende ska få bästa möjliga förutsättningar att omsättas i praktisk handling. Det kräver dock att regeringen på samma sätt låter den ekonomiska styrningen av åklagarna präglas av långsiktighet, kvalitet och kompetens. De omfattande budgetneddragningarna för åklagarna inträffade och helt i strid med beslut om statsbudgeten . När nu vårbudgeten presenterats kan vi konstatera att inga förbättringar står i utsikt för åklagarna. Riksåklagaren har för justitieutskott redovisat sin verksamhetsplanering @ en komplicerad bild för åklagarväsendet gällande den ekonomiska styrningen. Tänkta satsningar på vardagsbrott och våld i nära relationer kommer att försvåras. kommer fler åklagare att riskera att bli sjukskrivna. Viktiga utbildningsinsatser inom kunskapsorganisationen kommer också att utebli vilket leder till kvalitetsförsämringar som följd. Riksåklagaren tvingas driva verksamheten med beräknat underskott för att inte den genomförda stora omorganisationen ska riskera att slå bakut. Oron är stor hos många åklagare över att såväl kvalitet och effektivitet i brottsbekämpningen inte är vad den borde vara. Jag vill fråga justitieministern om han avser att vidta några åtgärder för att förändra den ekonomiska styrningen av svenskt åklagarväsende för att befrämja långsiktighet och möjlighet till hållbar utveckling.
ip · GS10560 · 2005-04-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:560 av () till statsrådet om långsiktig strategi för E6 i Utbyggnaden av väg E6 till motorvägsstandard har mycket stor betydelse för utvecklingen av kommunerna i norra . Bättre kommunikationer ger bland annat förutsättningar för nyetableringar av verksamheter. Lika viktigt är en förstoring av arbetsmarknaden genom att pendlingsavstånden minskar . Den kommunala planeringen har styrts av de besked om färdigställande av utbyggnaden som regeringen gett. Beskeden, som allmänt har uppfattats som utfästelser, har tyvärr inte infriats. Förre näringsministern lovade full utbyggnad till 2007. I regeringsförklaringen sade statsminister att E6 i norra skulle prioriteras . I ett frågesvar fick jag besked av infrastrukturministern att har ett ansvar gentemot övriga EU att färdigställa E6 till 2010, eftersom vägen ingår i den så kallade nordiska triangeln, som är ett prioriterat projekt i EU:s transeuropeiska transportnät. Byggstarten av sträckan förbi fördröjdes på grund av att regeringens fastställelse av arbetsplanen för sträckan drog ut . I samband med ett besök i meddelades via medierna att infrastrukturministern inte längre kunde ange något slutdatum för motorvägsutbyggnaden. Till detta har regeringen beslutat att utreda om vägavgifter ska vara ett sätt att finansiera vägutbyggnaden. Att utreda avgiftsfinansiering i norra kan enligt min uppfattning inte vara rimligt. Inte minst med tanke på att den nya , som invigs , liksom nuvarande bro, kommer att avgiftsbeläggas. besked från regeringen har varit att vägutbyggnaden ska finansieras med statliga medel. Dessutom kommer utredningen i sig också sannolikt att orsaka ytterligare fördröjning. Med detta som bakgrund måste en självklar slutsats vara att regeringen saknar en långsiktig strategi hur utbyggnaden av i norra ska slutföras. Jag anser att ett färdigställande till 2010 fortfarande måste vara utgångspunkten för arbetet. Det är även ett rättmätigt krav att berörda kommuner får ett entydigt besked. Därför vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lägga fast en långsiktig strategi för att fullfölja utbyggnaden av väg E6 till motorvägsstandard genom hela ? Avser statsrådet att lägga förslag om ytterligare vägavgifter på i norra ?
ip · GS10561 · 2005-04-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:561 av () till försvarsminister om propositionen om samhällets säkerhet och sårbarhet Inför försvarsbeslutet fördes diskussionen på ett tidigt stadium om att man önskade ta ett samlat grepp omkring både vårt framtida försvar och det civila försvaret. Statsrådet uttryckte emellertid att det i brist på tid och givet arbetets omfattning inte var möjligt att få fram två så stora propositioner till för behandling. Den civila försvarspropositionen som kallas proposition om samhällets säkerhet och sårbarhet ska läggas fram . Frågor som rör landets och samhällets säkerhet är viktiga och måste enligt min mening därför bygga på en bred överenskommelse över partigränserna. Därför är Försvarsberedningens arbete av fortsatt stor betydelse. På många områden pågår en febril verksamhet när det gäller hur vi ska kunna förbättra samhällets krishanteringsförmåga, bland annat inriktar försvarsindustrin nu sin verksamhet mot nya områden inom samhällets säkerhet. Ett stort antal utredningar har blivit tillsatta av regeringen både före och efter de sista stora katastroferna som drabbat vårt land. Enligt pågår bland annat följande utredningar som rör civil krishantering och som inte blivit föremål för behandling Förordning om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap System för samordnad krisinformation Utveckling av området civil säkerhet inom Östersjöstaternas råd Informera om samhällets säkerhet utredning om Asienkatastrofen 2005 Nationellt råd för samordning till drabbade i Asienkatastrofen Försvarsberedningen har fått i uppgift att ta fram en samlad strategi för säkerhet, samt att lämna underlag till propositionen om samhällets säkerhet och sårbarhet. Detta ska vara klart till . Enligt uppgift kan flera av utredningarna komma att få förlängd utredningstid. Det råder alltså stor osäkerhet huruvida allt nödvändigt underlag kommer att finnas tillgängligt för Försvarsberedningen inom rimlig tid. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet följande: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Försvarsberedningen ska kunna hinna lämna en väl underbyggd rapport med bred politisk förankring inom given tidsram? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att propositionen om säkerhet och sårbarhet ska kunna läggas fram för ?
ip · GS10562 · 2005-04-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:562 av () till försvarsminister om flytt av arbetstillfällen från till är en kommun som drabbats väldigt hårt genom tidigare neddragningar inom försvaret. När F6 lade ned sin verksamhet i kommunen minskade kommunen befolkningsmässigt och fick väldigt många tomma lägenheter och hus. dras kommunen med en ansträngd ekonomi och varje arbetstillfälle är oerhört viktigt för kommunen. I som bland annat inrymmer K3 finns också ett lönekontor för ett ganska stort område inom försvaret. Detta kontor som är placerat i tidigare tomma lokaler inom fästningsområdet renoverades för ca 30 miljoner och invigdes för bara . Denna arbetsplats har betytt mycket för eftersom det i kommunen finns brist på denna sort av arbetsplatser. Många kvinnor har här fått arbete och att flytta denna verksamhet skulle innebära att de allra flesta av dessa personer blir arbetslösa. Jag kan förstå om statlig verksamhet flyttas till kommuner som drabbas av försvarsnedläggningar. Men att flytta verksamhet från en kommun som redan tidigare drabbats väldigt hårt av försvarsnedläggningar till en annan drabbad kommun kan jag inte anse riktigt. Förutom att det skulle innebära en stor besvikelse för alla som blir arbetslösa i så är det ett enormt resursslöseri att renovera och utrusta lokaler för mer än 30 miljoner och sedan endast använda dem . Med anledning av ovanstående resonemang vill jag fråga försvarsministern: 1.Vilka åtgärder kommer försvarsministern att vidta för att förhindra denna flytt av statlig verksamhet? 2.Är försvarsministern beredd att ompröva beslutet?
ip · GS10564 · 2005-04-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:564 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Mänskliga rättigheter ska respekteras i , eller i landet , som förut kallades . Det får inte råda någon tvekan om det. Det råder en politisk och humanitär kris där. militärregim, känd under namnet Det statliga freds och utvecklings rådet (SPDC), utsätter sitt folk för tvångsarbete, tortyr, våldtäkter och andra former av sexuellt våld. Etniska minoriteter undertrycks. Militärjuntan har sänt ut signaler, att de är positiva till politiska förändringar. Men det är bara spel för gallerierna, eftersom de bland annat vägrar att respektera Nationella demokratiligan (NLD) och deras seger i de fria valen 1990. Det massiva lidandet för folket påverkar grannländerna, och därmed försämras den regionala säkerheten genom flyktingströmmar och utflöden av droger. Det finns nu en möjlighet till effektiva påtryckningar. är föreslaget till ordförandeskapet i Asean . så åtog sig regimen som villkor för medlemskap i att följa vissa demokratiska principer som specificerades av Asean varefter inträde blev möjligt genom att man åberopade att konstruktiva förändringar var på gång. Detta har inte skett. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att Daw Aung och andra ledare för friges, stoppa förföljelsen av politiska partier i samt bana väg för en trepartsdialog mellan regimen, etniska grupper och NLD?
ip · GS10565 · 2005-05-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:565 av () till statsrådet om strandskyddsbestämmelserna i utvecklas på ett positivt sätt och jag kan spå en väldigt ljus framtid för vårt . Efterfrågan på bostäder i det kustnära landskapet ökar liksom sökandet efter etableringsmark. dubbelspår tillsammans med motorvägen bildar en pulsåder genom regionen. I de inre och östra delarna av vår region är denna utveckling inte lika stark. Det skapar en obalans mellan de olika delarna i regionen. Det är självklart ett samhällsintresse att alla delar av länet ges möjlighet att utvecklas på ett positivt sätt. Vi har en relativt god service, såväl samhällelig som kommersiell, i hela länet. Ytterligare etableringar och bostäder skulle därför inte öka kostnader och krav på denna service, utan tvärtom säkerställa underlaget. Detta skulle kunna uppnås utan bidrag eller stöd från samhällets sida. Ett viktigt medel för att kunna uppnå detta är att förändra nuvarande strandskyddsbestämmelser. Det finns i inlandet en stor outnyttjad resurs, som utgörs av attraktiva lägen i anslutning till vatten. Som exempel kan nämnas att det i finns över 250 sjöar större än ett hektar. Det finns upp till detta fyra kraftverksdammar, som alltså är en skapad miljö, som också omgärdas av strandskyddsbestämmelser Strandskyddsbestämmelserna finns samlade i vilket i princip omöjliggör en byggnation närmre än från stranden. bestämmelser från reglerar ett synsätt som länge rått i länet och som kanske hindrar oss från att se möjligheterna. Jag anser att mycket vore att vinna på en ansvarsfull bostadsutbyggnad i vattennära lägen. En sådan ansvarsfull uppbyggnad skulle unna genomföras med ett lokalt ansvarstagande. Enligt min mening borde de kommuner som upprättar en plan för vilka vatten som ska skyddas respektive ges bygglov vid ges rätten att själva utforma reglerna för strandskyddet. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att medverka till att göra till ett försökslän där kommuner som så önskar ges möjlighet att lokalt utforma strandskyddsbestämmelserna?
ip · GS10566 · 2005-05-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:566 av () till statsrådet om vägavgifter på i norra Utbyggnaden av genom , och framför allt genom norra till norska gränsen, är ingenting annat än en skandalös hantering av regeringen. Det har varit många klippta band, applåder och vallöften med efterföljande svek som ständiga tidsförskjutningar, löftesbrott och uttröttningsmetoder mot både näringsliv och den region som med egen kraft försöker skapa tillväxt. utreder regeringen plötsligt frågan om vägavgifter ska införas på en eller flera sträckningar för att utbyggnaden över huvud taget ska kunna genomföras. Detta sker dessutom efter att man först från regeringens sida beslutat om nya gränshinder genom att införa broavgifter på den snart invigningsklara . Regeringen har i detta sammanhang lovat att finansiera E6-bygget fullt ut med statliga medel. Så sent som lovade statministern att E6 skulle prioriteras. Mina frågor till statsrådet blir: 1.Vad ska statsrådet göra för att staten inte ska lägga nya hinder och blockera lokal, regional och gränsöverskridande utveckling? 2.Vad ska statsrådet göra för att uppfylla regeringens löften om att staten ska finansiera ? 3.Avser statsrådet att verka för bra vägar och kommunikationer som skapar ekonomiskt samspel och näringslivsutveckling över gränsen? 4.Vad ska statsrådet göra för att en liten region som norra som med egen kraft försöker möta omvärldens förändringar och skapa nya tillväxtmöjligheter, inte ska drabbas av både broavgifter och vägavgifter när andra vägbyggen runtom i finansieras via skattsedel?