ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10439 · 2005-03-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:439 av () till statsrådet om spam Kostnaden för att skicka spam är praktiskt taget noll. Därför är det en intressant marknad. Beräkningar säger att det räcker med att ett eller två stycken av tre miljoner spam resulterar i en ekonomisk transaktion för att det ska vara lönsamt! Det är dessutom så att det huvudsakligen är "kidnappade" datorer som sprider spam. Genom att trojaner tagit över datorerna kan oskyldiga användares datorer fjärrstyras och användas i sammanhanget. Genom ett EU-direktiv ålades medlemsländerna instifta lagar mot spam. valde då att uppdatera marknadsföringslagen (MFL). Uppdateringen gäller och säger att en näringsidkare vid marknadsföring till en fysisk person får använda e-post om personen har samtyckt till det på förhand eller om det finns ett befintligt "kundförhållande". Till myndigheter och andra juridiska personer räcker det att e-posten i fråga innehåller en giltig adress till vilken mottagaren kan sända en begäran om att marknadsföringen per e-post ska upphöra. MFL gäller emellertid enbart för näringsidkares marknadsföring av produkter och tjänster, och inte för exempelvis politisk propaganda och religiös förkunnelse. Faktum är dock att lagstiftningen har haft en försumbar effekt på spamvolymen. lagstiftning anses till och med ha medverkat till en ökning av spam. För övrigt kommer av spamvolymen från . Andra stora spamländer är , och . konstaterar i Vem styr förvaltningen? (RiR 2004:19) att myndigheterna har stora kostnader för spamhanteringen och att det råder stor osäkerhet om vad som får och inte får göras. Det finns ett stort utbud produkter av typ spamfilter, men när, var och hur ska de användas? Hanteringsproblematiken utreds av Statskontoret. Frekvensen skräppost har ökat så att den numera uppgår till av e-postvolymen. Dessvärre tror många bedömare att frekvensen ytterligare kommer att öka. Alla som tar emot e-post får betala för skräpposten. Den gör informationssamhället mer tungrott och onödigt dyrt och lägger beslag på av nätets kapacitet. Enligt föreningen kostar den kapacitet som skräpposten tar i anspråk så mycket som . Arbetstidsbortfallet för yrkesarbetande är den största kostnaden, den har beräknats till 20@25 miljarder kronor . I arbetstid är mer än 50 000 personer sysselsatta på heltid med spam. Arbetet med "filter" på dataavdelningarna kostar ca . Kostnaderna för "filter" uppgår till ca , ofta som licenskostnader. Mina frågor till statsrådet är därför: På vilket sätt avser statsrådet att agera för att dagens erfarenheter av spam ska tas till vara i den kommande IT-propositionen? Vad gör statsrådet för att minska skräppostens belastning på svenska myndigheters, företags och privatpersoners datorer?
ip · GS10440 · 2005-03-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:440 av () till statsrådet om fjällräddningen efter garnisonsnedläggningen Med nedläggningen av garnison försvinner också den mycket effektiva räddningshelikoptern @ Superpuman @ som är stationerad på F 4 på . Detta riskerar att allvarligt försämra fjällräddningen. Superpuman är stor, stark och har en väl fungerande vinsch, vilket är av stort värde i akuta räddningssituationer. Likaså har Superpuman utomordentliga möjligheter till belysning av marken, något som självfallet är av mycket stor betydelse vid räddningsaktioner i Jämtlands- och under mörker och . När försvarets räddningshelikopter lämnar återstår polisens egen helikopter. Denna är avsevärt mindre och den vinsch som finns får inte personalen använda på grund av att de saknar utbildning för detta. i har inte kunnat ge något besked om det finns resurser för att utbilda besättning och räddningspersonal innan Flygvapnets Superpuma lämnar F 4 och . Risken är mot den här bakgrunden stor för att fjällräddningen kommer att försämras när Östersundsgarnisonen avvecklas. För att upprätthålla en hög kvalitet på fjällräddningen även fortsättningsvis krävs därför extra insatser för att kompensera för bortfallet av Superpuman. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att hindra att fjällräddningen i Jämtlands- och försämras när garnison läggs ned?
ip · GS10441 · 2005-03-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:441 av () till försvarsminister om placeringen av Lv6 och FMTS i I en skriftlig fråga (2004/05:783) ville jag ha svar på vilka åtgärder försvarsminister tänkte vidta för att beslutet att förlägga Arméns tekniska skola i ska genomföras. I sitt svar meddelade försvarsministern att: "beslutet att förlägga ATS:s verksamhet i redan är fattat och att myndigheten nu fått i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att en ny, mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation ska uppnås i enlighet med beslut och regeringens uppdrag. Jag ser därför ingen anledning att i det här skedet vidta några ytterligare åtgärder." Ett klart svar kan tyckas, men historien ger dessvärre vid handen att det inte går att lita på att fattade försvarspolitiska beslut verkligen genomförs fullt ut och utan negativa tilläggsförändringar. presenterade Försvarsmakten sitt förslag till budget och planeringsförutsättningar . Budgetförslaget bekräftar med råge vad jag i min skriftliga fråga påtalade om de stora ekonomiska problem som Försvarsmakten har att hantera . Försvarsmakten kan inte ens presentera ett färdigt förslag utan begär uppskov med att redovisa delförslag på flera områden. Ett av dessa områden är just frågor som rör luftvärnsförband, det vill säga Lv6 i . Dokumentet i fråga, underbilaga 8.2, är till och med hemligstämplat. Om Lv6 läggs ned skapas problem även för FMTS, eftersom skolan kräver en stor undervisningsresurs, som till största delen består av officerare, vilka förväntas tas från det förband som är förlagt i anslutning till skolan. En delning av skola och förband kommer att medföra ökade kostnader för rekrytering av lärare, resor, förläggning med mera. Vinsterna av samlokalisering kommer därmed att försvinna. Ytterligare hot mot en gemensam utbildning lokaliserad till en ort är det minskade antalet officerare som ska utbildas. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att Lv6 och FMTS verkligen placeras i enligt beslut?
ip · GS10442 · 2005-03-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:442 av () till näringsminister om situationen för företagare som driver egen firma I det svåra uppröjningsarbetet efter stormen i behövs många skogsarbetare som, utrustade med motorsåg, kan kapa loss träden och underlätta maskinernas arbete. Skogshuggarnas insats ökar på detta sätt avverkningskapaciteten väsentligt. De kollektivavtal som gäller mellan skogsföretagen och arbetskraften har tyvärr visat sig kunna tolkas på ett sätt som försvårar att skogsarbetare och anlitas. Skogs- och träfacken menar att avtalen förbjuder skogsföretag att anlita entreprenörer med enskild firma och F-skattsedel. Inte ens tillfälligt med anledning av naturkatastrof ska det få vara möjligt att leja lantbrukare eller andra vana självverksamma skogsarbetare som bedriver företag i denna form. Detta innebär att de alltfler landsbygdsföretagare som driver eget företag, och breddar verksamheten för att kunna bo kvar och öka inkomsterna, förbjuds att ens tillfälligt arbeta åt skogsföretag i akut behov av arbetskraft. Om de däremot bildar ett aktiebolag så äger skogsföretagen plötsligt rätt att anlita dem enligt kollektivavtalens bestämmelser. Var och en som prövat vet att det är en betydande skillnad på att driva enskild firma jämfört med att driva samma verksamhet med någon eller några personer som aktiebolag. Aktiebolagsformen är både dyrare och krångligare. Gällande kollektivavtal förhindrar därför erfarna småföretagare att göra en insats som snabbare skulle driva fram de stormfällda träden ur skogarna. Vill vi värna kollektivavtalens ställning och funktion bör de därför harmoniseras med övrig lagstiftning, som klart och tydligt fastslår småföretagarens möjlighet att driva enskild firma med innehav av F-skattsedel. Jag anser att det är olyckligt ifall kollektivavtalen diskriminerar en legitim företagsform som det slår undan benen för småföretagare på landsbygden. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att göra för att uppmärksamma arbetsmarknadens parter på problemet med diskriminering av företagare som driver enskild firma?
ip · GS10444 · 2005-03-07 00:00:00 — Interpellation 2004/05:444 av () till statsrådet om riktade stöd till stormdrabbade skogsägare Den storm som drabbade den 8@9 januari saknar motstycke i modern tid. uppskattar att träd fällts av stormen. Det motsvarar nästan hela den totala årliga avverkningen i hela , som var . De ekonomiska värdet av den stormfällda skogen beräknas till 30@40 miljarder kronor. Lokalt motsvarar stormfällningarna upp till 30 årsavverkningar. Åtskilliga enskilda skogsbrukare har fått se sitt livsverk spolierat. efter stormen skrev och flera andra partier riksdagsmotioner med anledning av katastrofen. Ett antal konstruktiva förslag framfördes för att underlätta de drabbades situation praktiskt, ekonomiskt och socialt. Ännu har dock regeringen inte gett klara besked om vilket stöd man är beredd att ge de drabbade skogsägarna. () har föreslagit att ett direktstöd ska utgå med per skogskubikmeter uttransporterat virke till skogsägare som drabbats av stormfällningar som överstiger en normal årsavverkning. Jag vill fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att vidta åtgärder för att införa ett direktstöd baserat på uttransporterad virkesmängd till skogsägare som drabbats svårt av stormfällningar? 2.Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att stödja de stormdrabbade skogsägarna ekonomiskt, praktiskt och socialt?
ip · GS10446 · 2005-03-08 00:00:00 — Interpellation 2004/05:446 av () till näringsminister om Soneras investeringar i Medierna har granskat hur statligt ägda företag dragit ned sin verksamhet i , och i stället gjort omfattande investeringar i utländska bolag. Denna utveckling väcker frågan om vad syftet med det statliga ägandet är. Den väcker också frågor kring vilka regler som ska gälla för dessa företag, till exempel när det gäller miljö, sociala villkor och företagsetik. uppmärksammade investeringar i utländska kolkraftverk pekar på att affärsintressen lätt tar överhanden över de övriga uppdragen från ägaren, i detta fall att bidra till omställningen till mer miljövänlig energiförbrukning. Ett fall som inte uppmärksammats lika mycket är Soneras investeringar i telekommarknaden i bland annat . I tidningen , nr 1@3 beskrivs Soneras engagemang i . Bolaget, där svenska staten är den största enskilda ägaren, är delägare i den ryska mobiloperatören . Megafon är landets tredje största mobiloperatör och den enda som har givits en licens att verka i hela . Sonera har gjort delar av sin investering i Megafon genom ägande i sin ryska samarbetspartner . Telecominvest skapades när ett antal ryska telekombolag privatiserades , och fungerar som ett holdingbolag. Aktiemajoriteten i Telecominvest kontrolleras av den Bermudaregistrerade investmentfonden IPOC. Vem som egentligen står bakom IPOC är dock oklart. En relativt okänd dansk advokat, , har trätt fram och hävdar att han äger bolaget. Det har dock förekommit många uppgifter i internationella medier om att den främsta förmånstagaren till IPOC är den ryske telekomministern , som var den person som var ansvarig för privatiseringen av Telecominvest. Revisionsbyrån gjorde en genomgång av IPOC:s verksamhet, och fann att bolagets struktur och transaktioner tyder på att det använts för att tvätta pengar. Sedan dessa uppgifter framkommit har Soneras ledning hållit låg profil i frågan. Företagets ledning har inte tillkännagivit vilken vetskap man haft om ägarförhållandena i Telecominvest, vad ledningen nu gör för att klarlägga vem som står bakom IPOC, eller hur ledningen förhåller sig till de framförda misstankarna om ekonomisk brottslighet och korruption. Regeringen har tidigare markerat att "den statliga bolagssfären ska tillämpa nolltollerans när det gäller fusk, mygel, mutor och annat oetiskt beteende". Detta bör rimligen gälla oavsett om företagen verkar inom eller utom gränser. Jag vill därför fråga näringsministern: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, och vilka ytterligare åtgärder avser han att vidta, för att skaffa sig kännedom om vilka företag och personer som ytterst kontrollerar aktiemajoriteten i Soneras, och därmed indirekt svenska statens, ryska partner ? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att säkerställa att Sonera inte är berört av de misstankar om penningtvätt och korruption, som riktats mot Telecominvest? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de lagar och riktlinjer som statliga företag berörs av upprätthålls även vid investeringar i bolag i andra länder?
ip · GS10448 · 2005-03-08 00:00:00 — Interpellation 2004/05:448 av () till statsrådet om folkhälsopolitiken antog 2003 elva mål för folkhälsan samt ett övergripande nationellt mål. Vid antagandet av målen diskuterades det om eller regeringen alternativt myndigheterna skulle ansvara för upprättandet av de mätbara målen. Det gemensamma beslutet blev att inte skulle ha möjlighet att utforma detaljerade mål. En rimlig slutsats enligt vår mening. Det tillsattes också en nationell ledningsgrupp för folkhälsofrågorna. Vi kan konstatera att har rapporter, forskning och uppföljning levererats som visar hur folkhälsan i utvecklas. har också granskat myndighetsrapporter om bland annat insatser som påverkar folkhälsan. Det betyder att vi har både en bred och en djup kunskapsbas att stå på. Nästa steg måste därför bli att gå från att veta till att göra. Barns och ungas psykiska ohälsa har fortsatt att öka vilket bland annat senaste rapport visat. menar att det inte räcker med de enskilda självstärkande insatser som regeringen vidtagit utan det krävs en bred samling med åtgärder på flera nivåer. Det tobakspreventiva arbetet har fortsatt att utvecklas men det saknas en nationell samordning. En rad insatser som startade då särskilda projektmedel fanns avsatta riskerar att dö ut då både pengar och samordning försvinner. Alkoholen är ett annat angeläget folkhälsoproblem där vi kan konstatera att regeringen än så länge endast tycks diskutera den illegala hanteringen och skattefrågan och där folkhälsoinsatserna lyser med sin frånvaro. Folkhälsans ojämlikhet och ojämställdhet är fortfarande ett faktum och som dessutom tenderar att öka. Exempel på detta är den överrepresentation av sverigefinnar i ohälsostatistiken och kvinnors samt flickors utsatthet och psykiska ohälsa. Enligt min mening måste vi på ett medvetet och strategiskt sätt arbeta med folkhälsofrågorna och ge dessa en förstärkt status och prioritet. Det är möjligt att vi i diskussionerna om prioriteringar inom hälso- och sjukvården borde lyfta fram folkhälsoinsatserna som ett prioriterat område. Jag vill fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att lyfta fram det generella folkhälsoarbetet? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska den ojämlika och ojämställda folkhälsan?
ip · GS10449 · 2005-03-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:449 av () till statsrådet om löneskillnader i staten har löneskillnaderna mellan kvinnor och män diskuterats. Trots det fortsätter utvecklingen på samma sätt. Detta visar en gjord undersökning som SCB gjort på uppdrag ifrån fackförbundet . SCB har undersökt könsskillnader i löner för statligt anställda. Det är ingen generell statistik över alla anställda utan statistiken är nedbruten på ålder, utbildning och arbetets innehåll. På 63 av de 78 undersökta myndigheterna får kvinnor mindre betalt än männen för samma arbete. Det motsvarar av arbetsplatserna. Löneskillnaderna kan röra sig om . På 22 av myndigheterna finns en könsrelaterad löneskillnad på mer än . Sämst ställt är det på där kvinnor bara tjänar av männens löner för samma arbete och med samma utbildningsnivå. Det motsvarar en löneskillnad på nära . Det är inte acceptabelt . Till skillnad mot i näringslivet har regeringen makt att påverka lönerna bland sina egna anställda inom den statliga förvaltningen. Trots det är olikheterna fortfarande så stora. Mot bakgrund av denna fråga undrar jag vad statsrådet ämnar vidta för åtgärder för att se till att löneskillnader mellan kvinnor och män inom staten helt försvinner.
ip · GS10450 · 2005-03-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:450 av () till försvarsminister om nytt hot mot , , är en ideell förening som funnits , och vars viktigaste uppgift är att rädda liv runt Sveriges kuster och i de . Föreningen har 57 räddningsstationer med tillgång till över 100 båtar och ca 1 200 frivilliga. har SSRS gratis fått låna de stridsbåtar som Försvarsmakten inte haft användning för. Totalt har det handlat om tio båtar av typerna 90 H och 90 E. krävde , som uppenbarligen agerar på uppdrag av Försvarsmakten, att få full kostnadstäckning från SSRS för lånet av de båtar som försvaret inte behövde! Totalt handlar det om en summa på nästan . Trots att till exempel stridsbåt 90 E tagits ur försvarsorganisationen @ och i många fall ligger på varv @ vill staten ändå ha betalt. Detta är inte rimligt. beslöt , efter påtryckningar, att inte ta ut hyra. Men , , återkommer kravet. Försvarshögkvarteret hävdar att de har ett avtal med SSRS om att få "full kostnadstäckning". Detta förnekas i sin tur bestämt av . Ord står mot ord @ och klämda där emellan står . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : 1.Är det försvarsministerns uppfattning att det är rimligt att ska ta betalt av ideella föreningen för båtar som Försvarsmakten uppenbarligen ändå inte har för avsikt att använda? 2.Avser försvarsministern att ta några initiativ med anledning av Svenska uppgift och insats?
ip · GS10451 · 2005-03-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:451 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om ekonomiska villkor för studerande föräldrar En grupp kvinnor som är särskilt utsatta ekonomiskt är de ensamstående mammor som studerar. De går i genomsnitt back och tvingas låna av släktingar eller klara sig på bidrag. Studenter lägger i snitt ned på sina studier och för en förälder finns ingen tid att arbeta extra vid sidan av studierna. Detta framkommer i en rapport som , , publicerar . Studerande föräldrar har länge betraktats som en marginell grupp men en fjärdedel av studenterna har barn. Majoriteten är kvinnor. Regeringens förslag om ett bidrag på extra för barn med studerande föräldrar är ett steg i rätt riktning men är enligt min @ och SFS @ mening inte tillräckligt. Det behöver satsas mer på studerande föräldrar och mer på studenterna över huvud taget. Deras studiemedel har inte räknats upp i takt med kostnadsökningarna i samhället. Inte minst behovet av egen dator och ökade boendekostnader har kraftigt ökat de ekonomiska påfrestningarna. Enligt en beräkning som gjorde har studenternas ekonomiska standard sjunkit . De har fått nästan mindre att röra sig med . Det innebär att en ensamstående student tvingas klara sig på när hyran, maten och annat nödvändigt är betalt. Studenters ekonomiska frihet har förtvinat. har därför föreslagit att totalbeloppet höjs med . Det ska inte finnas någon gräns för hur mycket pengar man får arbeta ihop som man studerar. Barnfamiljer ska kunna låna extra . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att studerande, särskilt den utsatta gruppen som har barn, ska ges bättre ekonomiska förutsättningar att fullfölja sina studier.
ip · GS10453 · 2005-03-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:453 av () till samhällsbyggnadsminister om åretruntboende i skärgården har beslutat om en ändring i jordabalken som innebär att tredimensionell fastighetsindelning är möjlig . Genom denna lag kan ett och samma hus ha olika ägare till skilda våningsplan. Dock måste vissa särskilda villkor uppfyllas för att tredimensionella fastigheter ska kunna bildas. Exempelvis kan tredimensionella fastigheter för bostadsändamål endast kunna bildas om fastigheten är ägnad att rymma minst fem bostadslägenheter. Skärgårdsbefolkningen i hade hoppats att kunna förespråka denna lag för att dela upp stora fastigheter, till exempel stora villor, i kanske två mindre fastigheter. Tanken var att den nya lagen skulle kunna innebära en lösning för äldre och ensamstående, vilka gärna skulle vilja bo kvar i sitt hus i skärgården men som kanske har begränsade resurser för att göra detta. Exempelvis skulle man, om inte denna begränsning fanns, kunna sälja halva huset, vilket borde vara attraktivt när alternativa bostäder, till exempel hyresrätter, saknas. Om del av fastigheten säljs till fritidsboende så bereder det möjlighet för bofasta att bo kvar samt för arvingar att lösa ut syskon. Med den begränsning som lagen för tredimensionella fastigheter för bostadsändamål innehåller raseras de möjligheter som påvisas ovan. Därför är min mening att man bör ta bort villkoret att fastigheten måste vara ägnad att rymma minst fem bostadslägenheter. Förköpslagen som ingav hopp när den infördes har visat sig vara uddlös när det gäller att bevara åretruntboendet i kommunen. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att underlätta för åretomboende i skärgården?
ip · GS10454 · 2005-03-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:454 av () till utbildnings- och kulturminister om den nya lärarutbildningen Alldeles för många elever kan inte läsa, räkna och skriva i dagens skola och var fjärde elev lämnar utan tillräckliga baskunskaper. En orsak till att det ser ut så här är att lärarutbildningen inte uppfyller målen. Den har till och med blivit hårt kritiserad av sina egna studenter. av lärarstudenterna ger lärarutbildningen "sämsta möjliga betyg" och endast en tredjedel anser att de fått tillräcklig utbildning för att lära elever läsa, skriva och räkna. är det att regeringen tar sitt ansvar för att framtidens lärare lär sig det de ska! Det som framför allt saknas i lärarutbildningen är praktiken. En majoritet av studenterna som började den nya lärarutbildningen kommer att ta examen utan fullständig praktik. En motsvarande situation för läkarstudenterna skulle aldrig accepteras, och man frågar sig hur detta får fortsätta när det gäller de människor som har ansvar för att ge våra barn grundläggande kunskaper. Vi vet att praktik är viktig, utan den känner sig nyutexaminerade lärare väldigt vilsna, vissa vågar inte ens undervisa ettor eftersom de inte vet hur de ska lära barnen att läsa, räkna och skriva. Detta är en orimlig situation, genomgången praktik borde vara ett krav för att få erlägga examen! I behöver vi en lärarutbildning som innehåller både goda ämneskunskaper och pedagogisk träning. Dagens utbildning uppfyller inte kraven och får inte tillräckligt med resurser. Den ger för dåliga ämneskunskaper och saknar en innehållsrik och bra praktik. För att ge våra barn de viktiga baskunskaperna krävs det att lärarna har genomgått en lärarutbildning som ger goda ämneskunskaper och pedagogisk träning. För att dagens utbildning ska göra det, krävs både förändringar av innehållet och mer pengar. Vi kan inte fortsätta att ha en lärarutbildning som är både slapp och fattig, för då kommer vi obönhörligen halka ännu längre ned på välståndslistan. Mina frågor till ministern är därför: 1.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att säkerställa alla lärarstudenters VFU? 2.Hur avser ministern att arbeta för att lösa de ekonomiska förutsättningarna för VFU? 3.Vad är ministerns bedömning när det gäller vikten av goda läs- och skrivinlärningskunskaper för arbete med yngre elever?