ip · GS10463 · 2005-03-15 00:00:00 — Interpellation 2004/05:463 av () till utrikesminister om situationen i deltog jag tillsammans med andra riksdagsledamöter i en studieresa till . Vi fick information om den utdragna och blodiga väpnade konflikten, om den prekära MR-situationen och om den humanitära kris som landet genomlever. Detta har bland annat inneburit att, enligt FN:s siffror, nästan tre miljoner människor är internflyktingar. Vi träffade presidenten, vicepresidenten, senatorer och representanter för enskilda organisationer. Men också civilbefolkning som kämpar för sin överlevnad @ i byn , där Farcgerillan genomförde en massaker och där, vid vårt besök, nästan 1400 nykomna internflyktingar hade slagit läger i byns skola efter att ha flytt undan sammandrabbningar mellan Farc, paramilitär och regeringsstyrkor. I , där största delen av befolkningen fortfarande lever på landsbygden och där jordbruket traditionellt har varit landets huvudsakliga inkomstkälla, har någon jordreform aldrig kommit till stånd. Historiskt har den bördiga och brukbara jorden varit samlad till ett ytterst litet antal ägare som via enorma landområden byggt upp stora rikedomar på kaffe, sockerrör, ris och boskapsskötsel. Den fattiga befolkningen på landsbygden har arbetat på de stora godsen, i många fall efter att deras mark blivit uppköpt, eller att de tvingats lämna sin egen jordlott på flykt undan våldet. Historieskrivningen kring paramilitärens uppkomst går isär. Somliga menar att det är ett fenomen som funnits ända för att skydda storgodsägarna i ett slags feodalt system där varje gods sköttes som ett eget furstendöme. Detta närmast feodala system stod och står till stor del fortfarande i sin moderna variant i kontrast mot centralmakten och försök till ett modernt statsbygge. Andra menar att paramilitarismen uppstod som de mäktiga godsägarnas svar på gerillans attacker och våldsbrott som trappades upp då olika former av krigsskatt, kidnappningar och mord blev allt vanligare och drabbade framför allt de besuttna godsägarna. Oavsett när man historiskt placerar in uppkomsten av paramilitarismen som fenomen i , så finns det god dokumentation kring hur jordbrukseliten finansierat och stött uppkomsten av de paramilitära förbanden. Dessa kopplingar har också kommit att bli det omvända @ paramilitären blir storgodsägare @ genom illegala exproprieringar @ och genom att med olika mått av hot, tvång och våldsbrott få människor att fly eller att samarbeta. Paramilitären har liksom andra illegala militära grupper i landet en stor del av sin finansiering från drogtillverkning i alla led. Det handlar om mycket stora summor som på olika sätt påverkar landets hela ekonomi. De illegala pengarna spelar därför stor roll även för landets ekonomiska och industriella utveckling. Paramilitärens militära makt är tydligt kopplad till storgodsens ekonomiska makt. Som ett resultat av att den colombianska centralstaten aldrig lyckats uppnå en civil kontroll i landets alla delar så har denna okontrollerade militära och ekonomiska makt också kunnat ta kontroll över delar av den makt som ryms inom statens lokala förvaltning, men också över politiska organ på och regional nivå, och enligt paramilitären själv till och med på nationell nivå @ efter valet hävdade paramilitären att de kontrollerade av landets kongressledamöter. pågår förhandlingar mellan regeringen och paramilitären (AUC) @ som än så länge framför allt är en demobiliseringsprocess. Det är självklart bra att soldater avväpnas och kan återgå till ett civilt liv. Men med en illegal väpnad grupp som har starka kopplingar till den ekonomiska och politiska eliten så krävs framför allt, för en hållbar fredsprocess, att frågor kring paramilitärens fortsatta ekonomiska och politiska kontroll noga utreds och bryts. borde verka för att den mark och övrigt stöldgods som paramilitärerna själva eller deras allierade med olagliga metoder lagt beslag på kan återlämnas till de rättmätiga ägarna och att offrens rättigheter tillgodoses. Detta är av största vikt för att inte det internationella samfundet ofrivilligt ska bidra till att legalisera och permanenta paramilitärens maktapparat och ett orättfärdigt och ojämlikt ägarsystem på landsbygden. diskuteras olika förslag till juridiskt ramverk i den colombianska kongressen som ska reglera den fortsatta förhandlingsprocessen med paramilitärerna och framtida förhandlingar med andra illegala väpnade grupper. Det råder en stor enighet, såväl nationellt som internationellt, att ett internationellt stöd till en fredsprocess helt bör villkoras av om detta ramverk lyckas leva upp till internationellt godtagbar standard vad gäller de tre grundprinciperna om offrens rätt till sanning, rättvisa och gottgörelse. , som bland annat definierar straffsatser och påföljder av illegala exproprieringar, kommer att bli helt avgörande för huruvida paramilitarismen och de maffialiknande strukturerna står inför en nedmontering, en legalisering eller någonting däremellan. Med tanke på de snabbt växande kriminella nätverken i vårt land, oftast baserade på droger, utpressning och annan kriminell verksamhet, som enligt uppgift även startat hotellverksamhet i söderhavsparadis, så är en noggrann analys av fenomenet svarta pengar och tunga vapen i ett samhälle mycket angeläget. Illegal infiltration i politiska beslutsstrukturer har det varnats för, mutor har avslöjats i alltfler sammanhang och omfattningen av svartarbete på gränsen till slavliknande former inom handeln med barn och kvinnor för perversa syften ökar. Man kan med fog undra hur långt detta kan fortgå innan maffialiknande strukturer ska anses förpesta även vårt samhälle. Detta ska självklart inte på något sätt jämföras med läget i där lidandet och orättvisorna är mångfalt mycket grövre. Men vi ska inte heller ta vårt relativa rättssamhälle för givet, rättvisa och demokrati måste ständigt försvaras. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka kunskap när det gäller de historiska kopplingarna mellan paramilitären och storgodsägarna i samt dess betydelse för den ekonomiska och politiska kontroll och makt som paramilitärerna utövar i de områden där de vuxit sig starka ? Vilka initiativ avser ministern att ta för att och det internationella samhället ska axla sitt ansvar för existensen av den makt som illegala pengar från en global droghandel skapat i och stoppa dess skadeverkningar såväl i som i resten av världen? Kan ministern redovisa vilken roll avser att spela och vilka uppgifter har för avsikt att ta ansvar för när det gäller fredsansträngningarna i och då i synnerhet den pågående förhandlingsprocessen mellan regeringen och paramilitären? Vilka initiativ avser ministern att vidta inom ramen för EU och FN för att bekämpandet av globala illegala nätverk av det slag som vuxit fram i den Colombianska miljön inte ska hamna i skuggan av den globala kampen mot internationell terrorism?