ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10345 · 2005-02-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:345 av de () till statsminister om , försvarsneddragningar och utlokalisering av statliga jobb klarnar bilden av vilken kompensation och vilka särskilda insatser de orter ute i landet som drabbas av vänsterkartellens försvarsneddragningar får. Nära 3 000 statliga jobb ska utlokaliseras; de flesta från till olika delar av landet. Tusentals familjer rycks upp med rötterna och riskerar nu att hamna i arbetslöshet eller tvingas flytta. drabbar försvarsneddragningarna när stora delar av Försvarsmaktens verksamhet på och läggs ned, flyttas eller utlokaliseras. Försvarsneddragningarna på berör ca 1 000 civil- och militäranställda. De flesta av dem bor i och . Inte ett ord nämns om vad som ska göras för att kompensera dessa neddragningar. Stockholmregionen drabbas alltså dubbelt. Om regeringen vill ge , , och nya jobb så innebär det i själva verket att de som jobbar i de utflyttningshotade statliga verken får sparken. med cirka två miljoner invånare och med största skärgård kommer i och med försvarsbeslutet att stå utan räddningshelikoptrar. Om räddningshelikoptrarna på avvecklas och antalet helikopterbaseringar totalt minskas kommer närmaste räddningshelikopter finnas i med en flygtid plus beredskapstid. Ska räddningshelikoptern tas från är flygtiden och plus beredskapstid. Och när helikoptern väl kommer så måste den tanka innan den kan påbörja sitt uppdrag. Det minsta (s)-regeringen kan göra nu är att ge , och då främst , förutsättningar för nya jobb. Jag tänker då i första hand på infrastruktursatsningar. Mycket skulle vara vunnet för om regeringen tidigarelägger eller satsar på fler nödvändiga infrastrukturinvesteringar. Exempel på viktiga sådana är dubbelspår på järnvägen hela vägen till samt slutförande av Södertörnsleden som ger östra en port ut mot E 4. 1.Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att mildra effekten av försvarsneddragningarna i ? 2.Avser statsministern att verka för att tidigarelägga infrastruktursatsningar som dubbelspår till för att ge förutsättningar för nya jobb? 3.Avser statsministern att verka för att tidigarelägga infrastruktursatsningar som Södertörnsleden? 4.Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att inte ska drabbas dubbelt av försvarsneddragningarna och utflyttningen av statliga jobb från ? 5.Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att säkerställa att även ska ha tillgång till räddningshelikoptrar med en rimlig insatstid?
ip · GS10347 · 2005-02-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:347 av () till statsrådet om statliga myndigheters lokalisering förslag om att flytta 19 myndigheter från är en konsekvens av det försvarsbeslut Socialdemokraterna fattat tillsammans med och . I utredningen ligger förslag att 125 av 285 jobb inom Ams administrativa enhet i ska utlokaliseras till /. Många på arbetsplatsen är medelålders kvinnor utan högskoleutbildning som kommer få svårt att få nya arbeten i . Den socialdemokratiska regeringen skapar nya myndigheter på löpande band. Varför placeras inte dessa utanför i stället? Regeringen har placerat av de nya myndigheterna i , trots att rekommenderat att just nya myndigheter bör vara föremål för utlokalisering till övriga delar av landet. Att flytta ut myndigheter utanför är rimligt men måste ske efter noggranna överväganden för att man inte ska slå sönder fungerande organisationer och kasta värdefull kompetens överbord. Dessutom får enskilda familjer se sina liv i ett slag förändras eller rent kullkastas. Med anledning av ovan frågar jag statsrådet: Vilket lokaliseringsstöd avser statsrådet att verka för genomförs i ? Vilka lokaliseringsprinciper avser statsrådet att framgent följa vid bildandet av nya myndigheter?
ip · GS10348 · 2005-02-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:348 av () till statsrådet om och det nya presenterade socialdemokraten utredningen av statlig verksamhet (N 2004:15) med anledning av de omfattande försvarsnedläggningarna. Utredningens syfte har varit att se hur statliga myndigheter kan lokaliseras till de orter som drabbas av beslutet. har också drabbats då Amf 4 och försvinner. I utredning så föreslås att det nya internationellt samarbete som etableras ska placeras i . så kom dock utredaren fram till att eller var de två huvudalternativen för institutet eftersom institutets kvalitet är beroende av närliggande forskningsinstitutioner. Mot bakgrund av tidigare beslut om att statliga myndigheter inte bör lokaliseras till vore det rimligare att i omlokaliseringsbeslutet flytta på myndigheter som ligger i , och inte ett institut som borde ha hamnat i . har en ytterst liten andel statlig verksamhet i förhållande till befolkningsmängden. I finns flera av landets ledande forskningsmiljöer inom just de områden där är i behov av spjutspetskompetens. Institutionerna för nationalekonomi, statsvetenskap, sociologi, freds- och konfliktforskning och kulturgeografi har inriktningar som lämpar sig väl för utvärdering av internationellt utvecklingsarbete. Samarbetet mellan institutionerna fungerar väl. Med anledning av detta vill jag fråga det ansvariga statsrådet: Vilka bedömningar har statsrådet gjort för att det ännu ej bildade internationellt samarbete blev en del av de pågående omlokaliseringarna av statlig verksamhet? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera att det nya får tillgång till den nödvändiga forskningsmiljön?
ip · GS10351 · 2005-02-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:351 av () till statsrådet om äldre som lever i ensamhet Utvecklingen mot en ökad medellivslängd och ett allt större tillgodosett vårdbehov i hemmet har inneburit en ökad livskvalitet för många människor, en utveckling som vi kan vara stolta över. Med ökad ålder ökar risken för ensamhet. Vänner och släktingar dör och kanske till och med barn som ändå uppnått en aktningsvärd ålder. Jag har sett exempel på hur mycket hög ålder inte spelat någon som helst roll för den äldres möjlighet att få komma till ett gruppboende. Ensamhet är inte och kan inte vara en grund för att få vårdbostad. Det är ju inte vård man är i behov av när ensamheten blir jobbig utan gemenskap med andra. Att möta andra människor är ett viktigt och grundläggande mänskligt behov. Men mötet handlar inte enbart om att se andra människor utan att faktiskt möta dem i dialog och gemenskap. Att få bo kvar i sin bostad och få all tänkbar hjälp och vård är livskvalitet för många. I hemmet är man van, kan ta emot besök av släktingar och vänner. Den möjligheten vill vi ha kvar. Men för dem som inte har några anhöriga eller någon som vill besöka blir ensamheten och boendet i det egna hemmet en plåga. Som äldre, liksom i alla andra livsskeden, har vi människor olika behov som måste kunna tillgodoses. Det fanns goda delar i de gamla ålderdomshemmen, såsom möjligheten till vardaglig social kontakt med andra i liknande situation. Jag finner att det måste tillskapas alternativ för de äldre som finner ensamheten svår men som i övrigt inte behöver särskild vård eller omsorg. Det ska finnas möjligheter för alla, också de äldre, att få ett boende som passar just deras behov. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ensamboende som saknar behov av vård, får en vardaglig social kontakt om de så önskar?
ip · GS10353 · 2005-02-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:353 av () till statsrådet om om friskolor och elevers skolframgångar. Sannolikt var detta ett led i kontinuerliga uppföljning och tillsynsverksamhet av landets skolsystem. Rapporten gav vid handen uppgifter som stämmer väl med den samlade kunskapen. Jag hörde skolministern säga i samband med en intervju i tv-soffan att rapportens uppgifter inte stämde och att metoderna som använts var bristfälliga. Det är allvarligt om en statlig myndighet använder sig av metoder i sina utvärderingsrapporter som inte vilar på vetenskaplig grund. Metoderna är ju i sig inte nya så det kan ju i så fall ha kommit fram felaktigheter också tidigare. När situationer som denna inträffar undrar många människor om de identifierade bristerna främst finns i rapportens innehåll, i undersökningens metoder eller rentav i kompetensen inom . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att säkra tillförlitligheten i rapportering?
ip · GS10354 · 2005-02-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:354 av () till justitieminister om utredning om könsneutral äktenskapslagstiftning I fråga om könsneutral äktenskapslagstiftning har varit tydliga. Det behövs ingen utredning om äktenskap för homosexuella, för dem finns registrerat partnerskap. Däremot ska de båda samlevnadsformerna ge liknande juridiskt skydd. har dock tillkännagivit för regeringen att en parlamentarisk utredning ska tillsättas för att utreda frågan. Det var därför med stor bestörtning som jag kunde läsa och finna att regeringen tillsatt en särskild utredare som ska redovisa skäl som talar för och emot en könsneutral äktenskapslagstiftning. Många frågor infinner sig beträffande såväl respekten för demokratin som för denna stora fråga som sådan. När nu , trots över 40000 namnunderskrifter, beslutat om en utredning borde den åtminstone vara parlamentariskt sammansatt. ökar oron inför att vi får ensidiga beslutsunderslag som pekar i riktning mot att äktenskap ska kunna ingås mellan personer av samma kön i stället för en allsidig utredning. De samlade erfarenheterna tyder på att svenska folket inte vill ha en sådan lagstiftning. Enligt min mening är det ytterst vanskligt att förändra det som fungerar och som är en grund för ett samhälle. Hur avser justitieministern att bättre tillvarata oroade människors meningsuttryck genom tillsättandet av en särskild utredare i stället för den parlamentariska utredning som beslutat om?
ip · GS10356 · 2005-02-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:356 av () till försvarsminister om Försvarsmaktens och beslut skrev i sammanfattningen i försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 2005@2007: "Det är viktigt att behålla och utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat". Vidare skriver utskottet i betänkandet att: "Utskottet anser att vad som redovisats i dessa delar tills vidare kan läggas till grund för förmågeutvecklingen för de olika förbanden. skall ha förmåga att uppträda i hela landet och under förekommande klimatologiska förhållanden. Det är viktigt att behålla och kunna utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och i subarktiskt klimat." Betänkandet antogs av . Enligt uppgift har helikopterflottiljchefen på föreslagit att två helikopter15 skulle placeras på F21 i för att säkerställa att den subarktiska förmågan bibehålls och kan utvecklas. skriver högkvarteret i sin skrivelse, HKV : "02300:61073 Ramvillkor för organisationsarbete vid förband, skolor och centra m a a Försvarsbeslut -04: Vid fortsatt arbete i enlighet med styrkort gäller tidigare given inriktning att endast Helikopter10 baseras i /KAX upprätthåller Flygräddningen/FRÄD och bibehåller dagens förmåga att verka med Helikopter10-systemet i subarktisk miljö. Övriga helikoptersystem upprätthåller begränsad förmåga att genomföra flyguppdrag under vinterförhållanden i fjäll- och ödemarksterräng genom tillfällig basering. Helikopterflottiljen kan därmed understödja olika typer av förband under dessa förhållanden, men från 'fast bas'. Detta innebär att endast Helikopter10-personal skall ha arbetsort . Inriktningen innebär en ambitionssänkning relativt dagens subarktiska förmåga." Vidare skriver Högkvarteret /GROFV bland annat i sitt PM: "GROFV föreslår att begreppet 'subarktisk förmåga' utgår för helikopterflottiljen och att denna ändras till "Förmåga att genomföra flyguppdrag under vinterförhållanden i fjäll- och ödemarksterräng" och längre fram i PM:et: "Subarktisk förmåga vidmakthålles ej". Jag frågar mig vad vi har till när en myndighet obstruerar ett riksdagsbeslut på detta sätt. Hur avser försvarsministern att tillse att Försvarsmakten uppfyller beslut i denna fråga och följer av givna direktiv?
ip · GS10358 · 2005-02-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:358 av () till statsrådet om skydd mot diskriminering vid föräldraledighet Barn ska välkomnas av det omgivande samhället. Kvinnor som blir gravida ska kunna känna trygghet i att graviditeten inte betraktas som hinder på arbetsmarknaden. Antalet anmälningar till JämO om misstänkt diskriminering i samband med graviditet och föräldraskap har ökat . anser att alla typer av hinder eller diskriminering som män eller kvinnor riskerar att utsättas för för graviditet, föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste bekämpas. Jämställdhetslagen 5 § stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och sanktionsmöjlighet finns ej. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. I utredningen arbetsrätt @ för ett föränderligt arbetsliv föreslås två konkreta åtgärder: dels att ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga införs i föräldraledighetslagen, dels att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete. bedömer att dessa förslag är viktiga och rimliga för att motverka den diskriminering som finns mot föräldralediga. har enats om att garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor efter föräldraledighet. Man ska också få tillgodoräkna sig förbättringar, såsom generella lönehöjningar, som arbetskamraterna erhållit . kan föräldraledigheten vägas in som skäl för en förändring av tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. En skärpning av svensk lagstiftning i denna riktning ser som ett led i vårt arbete för att vård av barn ska ses som ett meritvärde även på arbetsmarknaden. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att föräldralediga inte diskrimineras på arbetsmarknaden? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att föräldraskapet ses som ett meritvärde även på arbetsmarknaden?
ip · GS10359 · 2005-02-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:359 av () till statsrådet om försäljning av svenskt kärnavfall Enligt uppgifter i bland annat överväger att ändra de restriktioner som gällt och "köpa" utländskt kärnavfall som sänts till anläggningarna i eller Thorp för upparbetning, avskiljande av plutoniet från resten av avfallet. Aktuellt är nu ett avtal med om att ta hand om högaktivt avfall från deras stängda kärnkraftverk. Den italienska regeringen fattade ett beslut som av italienska betecknas som oerhört olyckligt: att skicka allt sitt avfall utomlands för upparbetning. Även har avfall liggande i . Detta skickades från Oskarshamnsverken (OKG) till för upparbetning , då man fortfarande avsåg att upparbeta och förglasa det svenska kärnavfallet. Men anläggningarna i har fungerat dåligt och avfallet har blivit liggande @ inneslutningarna befinner sig enligt ett flertal bedömare nu delvis i ett mycket dåligt skick. Det har planerats att det utskilda plutoniet skulle användas till produktion av så kallat MOX- (mixed oxid) bränsle som sedan skulle användas i . Men inte heller tillverkningen av sådant bränsle har kommit i gång. Upparbetning av civilt såväl som militärt nukleärt avfall är en av de smutsigaste verksamheter som mänskligheten känner. Från upparbetningsanläggningen vid sprids radioaktiva ämnen via vattnet långt upp i och, åt andra hållet, ända upp mot . Om nu , som inte inom sitt territorium i har några kända möjligheter att slutförvara sitt högaktiva kärnavfall, i stället för att återsända "köper" det utländska avfallet, slipper vi här hemma visserligen att ta hand om gamla och i värsta fall läckande avfallscontainrar. Jag frågar mig dock om inte detta ändå är bättre än upparbetningsalternativet eller alternativet att sälja avfallet till . Inom EU har det funnits en princip att varje land ska ta hand om sitt eget kärnavfall. I samband med folkomröstningen om inträde i EU, men även senare, framfördes upprepade försäkringar om detta, från svenskt och EU-håll. Jag vill därför fråga statsrådet: 1.Är det statsrådets uppfattning att principen om att varje EU-land ska ta hand om sitt eget kärnavfall ska luckras upp? 2.Kommer statsrådet att verka för att den godkänner ett avtal mellan OKG och British Nuclear Fuel (BNFL) som innebär att BNFL "köper" det svenska avfallet? 3.Om inte, vilka alternativa planer avser statsrådet att verka för när det gäller att handskas med det svenskägda avfall som redan finns i ?
ip · GS10360 · 2005-02-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:360 av () till statsrådet om konsekvensanalyser av statliga omlokaliseringar överlämnade förre riksdagsledamoten () en delrapport från . Rapporten innehåller förslag om att omlokalisera nästan 2700 tjänster inom statlig sektor till fyra regioner vars arbetsmarknad drabbas negativt vid genomförandet av det försvarsbeslut som majoritet (s, v, mp) antog . Totalt påverkas 18 myndigheter och ett statligt bolag av förslagen. I regeringens uppdrag till ingår, enligt beslutet , att "redovisa omfattningen av omlokaliseringen och såväl preliminära ekonomiska som personella konsekvenser". Ändå innehåller delrapport över huvud taget ingen sammanhållen analys av konsekvenserna för de lokala arbetsmarknadsregioner som tjänsterna är tänkta att hämtas från. Nästan 2 000 av de tjänster som föreslås omlokaliseras kommer från . En seriös bedömning av effekterna av en så omfattande utflyttning måste ta hänsyn till att arbetsmarknadssituationen i huvudstadsregionen varierar stort mellan olika yrken. Vissa anställda har många potentiella arbetsgivare att välja mellan. Andra rör sig på en smal och starkt specialiserad sektor av arbetsmarknaden där den statliga sektorn i praktiken kan vara den enda arbetsgivaren. I sådana situationer kan den enskilde ställas inför valet mellan omskolning, arbetslöshet eller att följa med myndigheten till den nya orten. Medflyttning är till fördel för att behålla kontinuitet i verksamheten, men när personalen flyttar med myndigheten får man inte de positiva lokala sysselsättningseffekter som var det ursprungliga syftet med flytten. Omlokaliseringen av statliga myndigheter kan alltså i praktiken innebära att sysselsättningsmöjligheterna i inom ett antal specialiserade yrken drabbas mycket kraftigt. Ett av flera exempel är den verksamhet som bedrivs vid . När regeringen tar ställning till de positiva och negativa effekterna av omlokaliseringar är det nödvändigt att det finns ett beslutsunderlag som också beskriver konsekvenserna även för de lokala arbetsmarknadsregioner som får avstå statliga tjänster. I bilagematerialet till delrapport finns vidare beräkningar av hur personalkostnaderna påverkas av hur stor andel av personalen som följer med vid en omlokalisering. Tre olika alternativ har kostnadsberäknats med förutsättningarna att 30, 50 respektive av de anställda flyttar med. Erfarenheterna av tidigare omlokaliseringar tyder på att den faktiska andelen medflyttande kan bli betydligt lägre. Också på denna punkt är det angeläget att underlaget kompletteras. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i konsekvensanalysen av omlokaliseringarna inkludera effekterna för de arbetsmarknadsregioner som tjänsterna hämtas från, bland annat ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i konsekvensanalysen av omlokaliseringarna inkludera de lokala sysselsättningseffekterna i särskilt högspecialiserade yrkessektorer? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i konsekvensanalysen av omlokaliseringarna inkludera mer realistiska beräkningar av andelen medflyttande personal?
ip · GS10362 · 2005-02-04 00:00:00 — Interpellation 2004/05:362 av () till näringsminister om regelförenkling redovisar i en aktuell rapport att det kostar svenska företag (!) att följa alla regler och byråkrati som styr företagandet. Det handlar om oerhört stora summor pengar för framför allt alla små och medelstora företag att hantera denna växande regelbyråkrati. En studie från uppskattar att svenska småföretag får ägna per anställd och år för att administrera detta regelkrångel. För större företag handlar det om per anställd och år. Statskontoret visar i en utvärdering att omkring 75 olika myndigheter samlar in uppgifter från företag. Detta med hjälp av 1 150 (!) Det finns säkert behov av bättre mätmetoder och ambitiösa mål, men det får inte bli en ursäkt för att ytterligare fördröja arbetet med konkreta regelförenklingar. Därtill framför skarp kritik i en aktuell granskning av vad regeringen gjort för att förenkla reglerna och minska kostnaderna. anser bland annat att mer kraft bör läggas vid att förenkla de befintliga reglerna. anser dessutom att de förändringar som trots allt sker inte genomförs i syfte att förenkla för företagen utan vidtas av andra skäl. menar vidare att regeringen inte förmår eller ens verkar vilja ge en samlad bild av förenklingsarbetet. Det finns mycket som regeringen skulle kunna göra för att minska regelkrånglet. Vi moderater har lagt en mängd förslag på bord. För det första föreslår vi att arbetet med regelförenklingar ges en starkare ställning inom . Det sker tydligast genom att den så kallade Simplexgruppen lyfts upp till Statsrådsberedningen. För det andra att det ska räcka för företag att göra anmälan till en myndighet då en och samma händelse föranleder anmälningsplikt till flera myndigheter. För det tredje ska myndigheterna avge bindande löfte om hur det ska ta att avgöra ett ärende. För det fjärde vore det en utmärkt förenkling att införa enhetliga beräkningsunderlag för ersättningar i de allmänna försäkringarna och att förenkla semesterlagen. För det femte vill vi ta bort stelbenta regler som försvårar och begränsar verksamheter, utan att det finns rimliga skäl för dessa regler. Det kan exempelvis gälla de stelbenta reglerna för gårdsslakterier och gårdsförsäljning. De hindrar ofta småskalig verksamhet som skulle kunna ha stor betydelse för landsbygden i . Regeringen har @ kan sägas utan överdrift @ underlåtit att ta dessa problem på allvar. fattade beslut om att hela regelverket som rör företagandet ska gås igenom så att onödiga och krångliga regler kan tas bort och ett kvantitativt mål ska sättas upp i syfte att kunna påtagligt minska företagens kostnader gällande regelkrånglet. Detta har inte gjorts. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att uppfylla riksdagsbeslutet om att påtagligt minska företagens kostnader för regelkrångel?