ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10333 · 2005-01-26 00:00:00 — Interpellation 2004/05:333 av () till utrikesminister om svensk-eritreanska medborgares rättigheter i meddelades att den svenske, tillika eritreanske medborgaren , , avlidit i eritreanskt fängelse. Han hade tidigare ställts inför rätta och friats för mordet på en släkting. Under kriget mellan och den eritreanska befrielserörelsen hade Kefle flytt till . När han reste till för att besöka sin sjuke far fängslades han på nytt för att ställas inför rätta i en ny process anklagad för samma brott som han tidigare friats ifrån. Det torde vara väl känt att det eritreanska domstolsväsendet är under all kritik och grundas på godtycke i stället för korrekt behandling av anklagade. Kefle fall sköts upp inte mindre än 30 gånger. Det eritreanska fångvårdssystemet är ävenledes uselt, vilket framgår av att Kefle han var i fängelse inte fick en adekvat behandling mot sin diabetes. Den behandling som Kefle utsattes för var både tragisk och skandalös och måste rimligen leda till att den protesterar kraftfullt mot den behandling av personer som har medborgarskap i både och samt behandlingen av anklagade och fängslade eritreanska medborgare över huvud taget. Den eritreanska regimen har inrättat så kallade specialdomstolar. Till dessa kallas inga vittnen, de anklagade tilldelas inte någon försvarsadvokat och själva rättegången hålls bakom lykta dörrar. Allt detta leder naturligtvis till maximal rättsosäkerhet och många har i dessa domstolar dömts till långa fängelsestraff. I de flesta fall har det handlat om människor som på ett eller annat sätt varit kritiska till den eritreanska regimen. Kefle är inte det enda fallet där en person med svensk-eritreanskt medborgarskap behandlats på ett rättsvidrigt sätt. I sitter fängslad utan att på något sätt rannsakats och dömts. har gjort bruk av sin mänskliga och demokratiska rättighet att författa och publicera artiklar kritiska till den eritreanska regimen. Med anledning av det öde som drabbade Kefle finns det all anledning för att hysa misstro mot eritreanska rättsinstanser och fångvårdsmyndigheter. Utifrån detta finns det all anledning för den att öka sina ansträngningar för att få försatt på fri fot. öde drabbar inte bara honom själv, i lever hustru, barn och vänner i ständig oro för vad som kan hända honom. Jag vill därför fråga utrikesministern: 1.Avser utrikesministern att protestera mot den behandling som Kefle utsattes för av eritreanska regeringen och myndigheterna? 2.Vilka ansträngningar avser utrikesministern att göra för att få fri? 3.Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att förmå den eritreanska regimen att respektera mänskliga och demokratiska rättigheter?
ip · GS10335 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:335 av () till justitieminister om resurserna inom kriminalvården Pengarna i kriminalvården räcker inte till. slutade med att verksamheten överskred budgeten med . Utnyttjandet av anslagskrediten låg mycket högt, på gränsen till , vilket klarades genom panikstopp och framskjutande av kostnader . Kriminalvården gick in med en skuld på ca . Det ökade underskottet blev ca . går kriminalvården alltså in med en skuld på . får underskottet bli maximalt annars går kriminalvården över anslagskreditens spärr på . Det är mycket svårt att tro att kriminalvården inte kommer gå med mer än back . Anslaget är mindre än för . Bara att göra den årliga löneuppräkningen kommer kosta ca . Ska löneuppräkning ske kan man alltså säga att kriminalvården får 150 miljoner mindre än . Detta sker som det beräknas bli fler intagna i kriminalvården . Inte bara det att kriminalvården riskerar gå långt över anslagskreditens tioprocentsgräns om inga pengar skjuts till, redan i vår har kriminalvården svårt att betala hyra och löner för de anställda eftersom räntekontokrediten riskerar överklivas. För att tala enkelt språk. Det är slut på kriminalvårdens konto. Detta leder till handlingsförlamning inom verksamheten. Inga satsningar kan göras. Alla tillskott går till att fylla hål och betala igen skulder. Personalresurser krymper och intagna låses in i sina celler . Kriminalvårdens verksamhet liknar alltmer förvaring av de intagna. Detta är oacceptabelt och harmoniserar inte med kriminalvårdens mål om att påföljder ska verkställas på ett säkert och humant sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: 1.Vad avser statsrådet att göra för att ska bedriva en human kriminalvård med ett meningsfullt innehåll för de intagna? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kriminalvården inte ska lida av ett stort strukturellt underskott med ingående skulder långt över normal anslagskredit?
ip · GS10336 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:336 av () till justitieminister om resurserna inom Polisen Ansvaret för Polisens arbete, utveckling och resultat åvilar enligt regeringsformen regeringen. Polisens effektivitet bestäms av flera faktorer. Det handlar om ekonomiska ramar, planeringsförutsättning, lagstiftning, regleringsbrev, utnämningsmakten, den informella styrningen samt inte minst det politiska ledarskapet. Dessa verktyg gör regeringen till ansvariga för Polisen. I en interpellationsdebatt sade justitieministern: "har polisen till och med haft ett överskott i sin budget." och vidare: "Eftersom vi nu hänvisar till RPS kan jag ge de allra färskaste uppgifterna, och det är att polisen hade ett överskott med ." Förutsättningarna för hur detta överskott ska hanteras har ändrats. I sin debatt finns hos justitieministern ingen antydan om denna förändring. Polisens budget baseras på de anslag som beslutar om. utökade majoritet Polisens budget med . Detta är visserligen en alltför liten ökning i förhållande till behov som finns, men trots allt en ökning. Ökningen är också liten i förhållande till andra partiers budgetyrkanden. ändrades de ekonomiska förutsättningarna för Polisen. I sitt regleringsbrev har befintliga anslagsbesparingar om 300 miljoner av totalt 358 miljoner, det vill säga Polisens samlade överskott , dragits in från Polisen. Av det som skulle bli en liten anslagsökning för svensk polis blev det i stället en indragning, större än den så kallade satsningen. Utöver detta drar regeringen i samma regleringsbrev in 0,av Polisens anslag till regeringens disposition. Detta innebär en indragning från Polisen på ytterligare 90 miljoner. Dessutom meddelas att möjligheterna till så kallade anslagskrediter dras in, vilket kommer att påverka Polisens möjligheter till långsiktiga investeringar. Dessa förändrade förutsättningar kommer snabbt att innebära försämringar i hela . I var Polisens överskott , i 106 miljoner, i 16 miljoner och i 35 miljoner. Detta är resurser som har sparats, ofta med smärtsamma konsekvenser, för att kunna satsas på bland annat nya poliser budget. Dessa pengar drar nu regeringen in. Det finns en överhängande risk att civilanställd personal kommer att få sluta, polisstationer stängas och att antalet nya poliser kommer att minska då pengar saknas för löner. har redan meddelat att man tvingas tacka nej till nya poliser . I län råder nu ovisshet om hur rekryteringarna av poliser ska kunna fullföljas, då regeringen dragit in den tänkta finansieringen. Situationen tycks vara likartad i hela landet. Jag vill fråga justitieministern: 1.Vad avser justitieministern att göra för att beslutade anslagsförstärkning till Polisen ska bli verklighet? 2.Vad avser justitieministern att göra för att nyrekryteringarna till Polisen ska kunna fullföljas utan att detta drabbar annan verksamhet eller civilanställd personal? 3.Vad avser justitieministern att göra för att ett system, där varje års anslag måste förbrukas till sista kronan eftersom det annars dras in av regeringen, undviks?
ip · GS10337 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:337 av () till utbildnings- och kulturminister om tillsättning av ledamöter i lärosätenas styrelser syn på högskolor och universitet har sin utgångspunkt i kunskap, valfrihet och trygghet. Kunskap innebär både bildning, livslånga kunskaper och information. Den högre utbildningen bär bildningen, kulturarvet och samhällets grundläggande värden. En bred och fri bildning bidrar till utvecklingen och bibehållandet av demokrati. Högskolan ska ta till vara människors kreativitet. Den enskilde studenten ska därför ha ett reellt inflytande över sin utbildning, liksom forskaren och forskarlaget ska ha stor frihet att bedriva den forskning de bedömer vara intressant. Statens uppgift är att stödja lärosäten, studenter, forskare och personal. Lärosätena ska vara fria att forma sin verksamhet. har på enklaste sätt genomfört en undersökning över vilket parti ledamöterna i högskolestyrelserna har anknytning till. Resultatet är slående: Det finns en omotiverad överrepresentation av personer med vänsteranknytning. I stort sett hela denna överrepresentation består av personer med anknytning till Socialdemokraterna. Regeringen har ändrat reglerna och tagit bort den borgerliga regeringens krav på relevant bakgrund för ledamöterna i högskolestyrelsen. Motiveringen var att regeringen ansåg "att det ligger i sakens natur att ledamöter med den i högskolelagen föreskrivna bakgrunden utses och föreslår därför att lagen inte längre skall ange kriterier för vilka personer regeringen skall utse." Den av Socialdemokraterna föreslagna och genomförda lagändringen beredde därmed marken för en politisering av styrelserna. kan därmed konstatera att tidigare mångfald, som värnades av den borgerliga regeringen och faktiskt också till synes av tidigare socialdemokratiska regeringar, och fått ge vika för en mer politiserad och därmed enögd socialdemokratisk utnämningspolitik. Vid en frågestund i öppnade utbildningsministern för en ändring i utnämningspolitiken. Det räcker inte. kräver en annan modell som minimerar riskerna för att osunda överrepresentationer av partipolitiska bindningar kan uppstå. Mot bakgrund av det ovan anförda: Vad avser ministern att göra för att säkerställa att ledamöterna vid lärosätenas styrelser har en bakgrund i sådan verksamhet som är av betydelse för högskolans utbildnings- eller forskningsuppdrag? Vad avser ministern att göra för att säkerställa ett politiskt inflytande i högskolestyrelserna som i högre utsträckning återspeglar resultatet vid senaste riksdagsval?
ip · GS10338 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:338 av () till näringsminister om företagsklimatet i bland annat @ lägger ned tillverkningen i . 860 jobb försvinner. 1999 @ Vanern begärs i konkurs och ett hundratal jobb försvinner. 2002 @ Omninova läggs ned. 250 jobb försvinner. 2003 @ flyttar sin verksamhet från . 119 jobb försvinner från . kom nästa besked. Duni varslar 210 anställda i om uppsägning. Rubrikerna lyser svarta och det är lätt att misströsta när jobben försvinner från orten slag i slag. Dessa nedläggningar påverkar givetvis men även grannkommunerna starkt. har en stolt tradition som industrination, med en imponerande rad av företag som givit vårt land stora exportinkomster och skapat arbeten åt många svenskar . Tyvärr är det länge sedan dessa storföretag skapade nya jobb i och det pågår ständigt en strukturförändring. Att vissa arbeten försvinner och att andra flyttar är naturligt. Finns det bara ett bra företagsklimat så ersätts dessa arbeten med nya jobb i expanderande företag. Det är i de små och medelstora företagen som arbetstillfällen skapas i västvärlden och det är deras villkor som därför måste förbättras i . fattas tiotusen småföretag i . För att få en positiv tillväxt för hela krävs bland annat stöd för att starta eget, förenklat regelverk, bättre lönsamhet, men också förändrade attityder till entreprenörerna och förbättrad tillgång till riskkapital. För del måste det dessutom till en satsning på det som är unikt för i form av naturtillgångar, arbetskraft och geografiskt läge. Att förlägga statliga jobb även i är ett sätt att från statsmakterna stärka möjligheterna att leva och bo i hela landet. I har man nu antagit ett landsbygdspolitiskt handlingsprogram som berör alla ministerier med en tydlig satsning på att hela landet ska leva. Det skulle behövas en liknande vilja och beslutsamhet i dessa frågor även i . 1.Vilka åtgärder avser näringsministerns att vidta för att företagsklimatet ska förbättras i ? 2.Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att stärka tillväxten i positiv riktning just för ?
ip · GS10339 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:339 av () till statsrådet om lokalisering av statliga myndigheter förslag om att flytta 19 myndigheter från är en konsekvens av det försvarsbeslut Socialdemokraterna fattat tillsammans med och . Dock har inga lokaliseringsförslag lagts till län trots att flera stora företag i länet lagts ned, inte minst är hårt drabbat. län är ett av få län som i princip inte fått några statliga jobb. Dessutom kommer enligt uppgift tio tjänster att förflyttas från i . Den socialdemokratiska regeringen skapar nya myndigheter på löpande band. Varför placeras inte dessa utanför i stället? Regeringen har placerat av de nya myndigheterna i , trots att rekommenderat att just nya myndigheter bör vara föremål för utlokalisering till övriga delar av landet, exempelvis . Att flytta ut myndigheter utanför är rimligt men måste ske efter noggranna överväganden för att man inte ska slå sönder fungerande organisationer och kasta värdefull kompetens överbord. Utöver detta finns den mänskliga faktorn. Enskilda familjer får se sina liv förändras i ett pennstreck av staten (väldigt traumatiskt). Många familjer har redan, trots att det bara varit känt någon dag, hört av sig och berättat om sin oro över situationen. försvarsbeslut hade en större budgetram och därmed hade effekterna inte blivit lika dramatiska med vårt förslag. Med anledning av ovan frågar jag statsrådet: Vilket lokaliseringsstöd avser statsrådet att genomföra i län? Vilka lokaliseringsprinciper avser statsrådet framgent att följa vid bildandet av nya myndigheter?
ip · GS10340 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:340 av () till statsrådet om utmaningar i humanitärt bistånd Regeringen har i en skrivelse daterad redogjort för sin syn på politiken avseende humanitärt bistånd. Politikens utgångspunkter, mål och verktyg redovisas. Denna skrivelse avlämnades innan Tsunamikatastrofen inträffade och gjorde frågan om humanitärt bistånd högaktuell. Aldrig har så många människor i ett så stort antal länder berörts . Detta har gjort att mycket stora krav ställts på svenskt humanitärt bistånd , och kommer även så att fortsätta. Vi har alla påmints om vilken sårbar värld vi lever i, och detta har också givit sig uttryck i en enormt stark vilja till att hjälpa från olika håll. Det har skett via ekonomisk finansiering och olika mer konkreta hjälpinsatser från såväl stater som stora delar av det civila samhället. Vi ser nu mycket stora humanitära hjälpbehov av många olika slag. Viktigast är nu att verka för att allt stöd verkligen når fram till slutdestination och hamnar i rätt händer. För framtiden måste även de fattigas perspektiv bättre tillgodoses vid allvarliga naturkatastrofer. Vidare måste vi starta återuppbyggnadsarbetet. I en del områden finns ingen fungerande infrastruktur över huvud taget. Vi måste bygga upp en ny möjlighet för fattiga att skapa försörjning och fungerande vardagsekonomi. Detta arbete kan dock inte ses som akut katastrofbistånd, utan är ett betydligt mer långsiktigt arbete, där givare måste vara beredda att stödja. Vi har också fått en hel del ytterligare kunskap om hur vi bäst bör agera i situationer av denna omfattning. När man efter denna ofattbara katastrof analyserar regeringens skrivelse visar den brister och saknar flera viktiga ställningstaganden avseende mål och verktyg för humanitärt bistånd. Mot bakgrund av detta önskar jag ställa följande frågor till biståndsministern: 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att både nationell och internationell utvärdering och uppföljning sker avseende humanitärt bistånd när det gäller större naturkatastrofer? 2.På vilket sätt avser statsrådet att arbeta med katastrofförebyggande verksamhet? 3.Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta när det gäller att arbeta konfliktförebyggande inom politiken för humanitärt bistånd? 4.Hur avser statsrådet att arbeta för att öka samordningen mellan olika länder för att finansiella resurser till humanitärt bistånd ska kunna användas så effektivt som möjligt? 5.På vilket sätt kommer statsrådet att göra riskanalyser för att minimera risken för korruption avseende humanitärt bistånd? 6.Hur kommer statsrådet att verka för att fokusera på ökad respekt för mänskliga rättigheter i de länder som är mottagare av humanitärt bistånd och där samtidig brist på mänskliga rättigheter förekommer?
ip · GS10341 · 2005-01-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:341 av () till socialminister om fusk inom bidragssystemen Det är svårt att hålla känslorna i styr när bidragsfusket ges nya ansikten i SVT:s . Tyvärr går det inte att komma ifrån känslan av att regering och riksdag inte tar dessa frågor på tillräckligt stort allvar. Det är dessutom så att alltför många makthavare själva inte lever efter de regelverk de själva varit med och fattat beslut om. Det handlar såväl om politiker och chefer i näringslivet som fackpampar. De som drabbas är i slutändan alltid de som behöver samhällets stöd allra mest. De som verkligen är arbetslösa, sjuka eller funktionshindrade. Oavsett omfattningen av fusk med bidrag är det oerhört skadligt för dessa systems legitimitet. Att medvetet sjukskriva sig som man jobbar svart och uppbär sjukpenning är helt förödande för samhällsmoralen. Det är dock viktigt att slå fast att det är systemens utformning i kombination med att det inte lönar sig tillräckligt att arbeta som bildar grund för fusket. är tydliga i dessa frågor. Ett där ärligt och hårt arbete inte lönar sig i längden och bidragssystemen inbjuder till oärligt utnyttjande är helt oacceptabelt. driver därför konsekvent linjen att arbete alltid ska löna sig mer än att leva på bidrag. Att värna bidragsberoende leder i sin förlängning inte bara till att allt färre måste försörja alltfler, mindre resurser till skola och brottsbekämpning utan också till ökad risk för fusk. har lagt åtskilliga förslag i för att motverka fusk och uppmuntra arbetslinjen. Det handlar om kraftigt sänkta skatter på arbetsinkomster främst för låg- och medelinkomsttagare. Det handlar vidare om extra anslag till bland annat i syfte att åstadkomma skärpt granskning. föreslår också att inkomsten som ligger till grund för sjukpenningen beräknas på den genomsnittliga inkomsten i stället för förväntad framtida inkomst. Det gör det lättare för skattemyndigheten att upptäcka eventuella felaktigheter. Vi föreslår därtill att bostadsbidraget för barnfamiljer ersätts med ett icke inkomstprövat extra barnbidrag för ensamstående och studerande. Därutöver ska förtidspensioner kontinuerligt omprövas och sjukskrivning tillåtas endast för arbetsoförmåga på grund av sjukdom i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Det blir därmed betydligt svårare att fuska genom att låtsas att vara sjuk då man inte är det för att på så sätt kunna vara sjukskriven som man jobbar svart. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vad avser statsrådet att vidta för konkreta åtgärder i syfte att kunna minimera fusket inom bidragssystemen?
ip · GS10342 · 2005-02-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:342 av () till utbildnings- och kulturminister om regeringens planer på att flytta till () har fått nya lokaler mitt i för en kostnad av . Det är ett gammalt stenstall som renoverats och man kan lugnt säga att lokalerna är fräscha, moderna och ändamålsenliga. Att RAÄ har haft behov av nya lokaler för arkiv och bibliotek är det ingen som betvivlar. Men myndigheten @ som har ansvar "för frågor som rör kulturmiljövård och kulturarv. Verksamheten innefattar både kunskapsuppbyggnad, vård, arkeologiska utgrävningar och information" (enl. RAÄ:s webbplats) @ har knappt flyttat in i de nya dyra lokalerna förrän vänsteralliansen vill tvinga myndigheten att flytta från till . Detta för att kompensera för de jobb som försvinner i och med den stora försvarsnedläggningen. Av RAÄ:s 400 anställda planerar regeringen och deras stödpartier att flytta 260 personer, och därmed deras familjer, till . Chefen för är ytterst orolig och anser att den särskilda kompetens som behövs på myndigheten är oerhört svår att rekrytera på annat håll än i . Och eftersom erfarenheten säger att folk som arbetat på myndigheter som utlokaliserats från inte följer med betyder det att RAÄ:s verksamhet och därmed en viktig del av kulturhistoria drabbas. Så här säger en av medarbetarna, , som arbetar på RAÄ med det moderna samhällets kulturarv, i en intervju i Svenska Dagbladets kulturbilaga : "Förslaget är inte särskilt insiktsfullt. Alla är bestörta. En flyttning förstör hela den kompetens som har byggts upp inom RAÄ. Den centrala myndigheten för kulturarvet ska ligga i centrum." Och SACO-fackets ordförande på , , konstaterar: "är det strid som gäller." Vi som värnar svenskt kulturarv har inte svårt att förstå den inställningen. I och för sig redogörs schematiskt för kostnaderna vid flytt i regeringens utredning men erfarenhet visar att man alldeles för lätt underskattar de totala utgifterna varför även denna aspekt tydligt måste belysas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister : 1.Är det ministerns uppfattning att en flytt av RAÄ till är till gagn för svenskt kulturarv? 2.Vilka beräkningar har ministern utfört över vad en flytt till kommer att kosta? 3.Vilka beräkningar har ministern utfört över vad rekrytering och utbildning av ny personal kommer att kosta?
ip · GS10343 · 2005-02-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:343 av () till justitieminister om resurserna inom domstolsväsendet rapporterade till regeringen att anslagen till domstolarna behövde höjas . Bara det ökande antalet mål, som domstolarna tar hand om, krävde enligt en höjning med . tog beslut om att öka anslagen till domstolsväsendet med för utöver den sedvanliga löneuppräkningen. Detta tyckte vi i var en svag satsning eftersom det var klart och tydligt att domstolarna redan gick på knäna. I regleringsbrevet till har det visat sig att regeringen minskade det av beslutade anslaget till domstolarna ytterligare, genom att behålla 0,av anslaget, motsvarande som aldrig betalades ut. bestämde regeringen att anslagskredit, som varit fullt utnyttjad till maximibeloppet om , ska vara nollad senast vid årets utgång. Härigenom kom den beslutade anslagsökningen om att förändras till en anslagsminskning om . Måltillströmningen fortsätter att öka hos de svenska domstolarna. Såväl den inre som den yttre tingsrättsorganisationen förändras i avsevärda avseenden, vilket är mycket kostsamt. I samband med detta väljer ändå regeringen att inte prioritera domstolarna. Antalet domare och administrativ personal kommer att minska, stressen på de kvarvarande kommer att öka vilket kan leda till sjukskrivningar, utbildningsinsatser fryses och handläggningstiderna i domstolarna kommer att öka ytterligare. Den allvarligaste konsekvensen är den ökade rättsosäkerhet som vi drabbas av, när domstolarna inte får tillräckligt med resurser för att effektivt och rättssäkert kunna utöva sitt viktiga arbete. Det blir de svenska medborgarna som får betala det största priset för nedmonteringen av domstolsväsendet i form av ökad rättsosäkerhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: 1.Vad avser ministern att göra för att öka resurstillskotten till domstolarna under innevarande verksamhetsår? 2.Vad avser ministern att göra för att förkorta handläggningstiderna i domstolarna och därmed öka rättssäkerheten?