ip · GS10429 · 2005-02-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:429 av () till statsrådet om stopplagens konsekvenser Enligt regeringens senaste besked kan en proposition om stopplagen, som stoppar privata entreprenörer med vinstintresse från att driva sjukhus, föreläggas . Det är fortfarande inte helt klart vad den kommande lagen i detalj kommer att innehålla för krav, trots att regeringens beredning pågått . Såvitt känt kommer dock propositionen innehålla dels ett krav på att vinst från sjukhusvård ska återinvesteras i den egna verksamheten. Dels att så kallad blandfinansiering förbjuds, vilket innebär att privat finansierad vård inte tillåts vid sjukhus som ger offentlig vård. Om den kommande lagstiftningen innehåller dessa krav riskerar det att få allvarliga konsekvenser för svensk hälso- och sjukvård. De regelverk som vården styrs av måste vara öppna nog att släppa fram förnyelse och effektivitet. En vård och omsorg som inte tvekar att utnyttja flera olika utförare har bäst förutsättningar att välkomna och underlätta positiv förändring. Den politiska uppgiften borde handla om att tillhandahålla alternativ och låta patienterna välja. Fack och profession har gett uttryck för mycket stark kritik mot regeringens planer på en ny stopplag. Den andra stopplagen kommer att ytterligare strypa tillgången på vård. Det blir svårare för vårdbehövande att nå fram till vården. Detta leder till en otrygghet och de patienter som inte får vård tvingas därför söka sig till privata alternativ och finansiera sin vård på egen hand. På så sätt införs ett system med individuella försäkringslösningar bakvägen. Frågan är om regeringen har klart för sig vilka risker som en stopplag medför. Tre aspekter på den kommande stopplagstiftningen kan ses som särskilt allvarliga: Var finns den samhällsekonomiska analysen bakom planerna på att införa en stopplag? Om vård på entreprenad förbjuds kommer det sannolikt innebära att erfarenheter och vunnen effektivitet går förlorade. I när jakten på effektivitet och högre produktivitet är större än någonsin inom hälso- och sjukvården kan detta vara förödande. Kan en fungerande nationell vårdgaranti genomföras om en stopplag finns på plats? En stopplag kan komma att minska utbudet av sjukvård i landet. Vad kommer hända med , , sjukhusen i och , och Spenshults sjukhus? Har regeringen försäkrat sig om att verksamheterna som finns på dessa sjukhus fortsätter att finnas till i landstingens regi och i nuvarande omfattning även efter att en stopplagstiftning är på plats? De nya sjuklönereglerna innebär att alla arbetsgivare måste betala av den anställdes sjukpenning från den 15:e sjukdagen. Det uttalade syftet är att skapa incitament för arbetsgivarna att vidta åtgärder för att minska de långa sjukskrivningarna. Redan innan de nya sjuklönereglerna infördes hade företagen begränsade möjligheter att ta ansvar för de anställdas behov av sjukvård. Vad får en stopplag för konsekvenser för företagens möjligheter att betala för snabbare vård och därigenom få ett snabbare resultat? Risken är att den samordnade rehabiliteringen riskerar att fördröjas än mer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka samhällsekonomiska analyser har statsrådet låtit göra med anledning av ett införande av stopplagen? Har statsrådet gjort någon analys av huruvida löftet om en nationell vårdgaranti kan komma att påverkas om utbudet av hälso- och sjukvård minskar till följd av stopplagstiftningen? Har statsrådet bedömt att stopplagen inte kommer försvåra för de arbetsgivare som vill betala för en samordnad rehabilitering?