ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10623 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:623 av () till justitieminister om sekretesslagstiftning och forskning Det är av stor betydelse att människor har förtroende och kan lita på att den nivå på sekretess de blivit lovade när de deltar i en psykologisk undersökning för forskningsändamål verkligen levs upp till. Dock är det viktigt att man beaktar deltagarnas integritet också i andra medicinska studier, till exempel sådana som gäller aids, alkoholrelaterad skrumplever eller könssjukdomar. Problemet gäller således inte bara psykologiska undersökningar. I kammarrätt slogs i beslut fast att två privatpersoner hade rätt att få ut forskningsmaterial, trots att man ej kunnat avidentifiera undersökningspersonerna. Den som kände att den kunde lida men av detta hade ingen som helst lagstadgad möjlighet att komma till tals under rättegången och ej heller vidare möjlighet att överklaga domen. Detta visar på en brist i vårt system. Lagen är tänkt att skydda men de som ska skyddas kan blott i efterhand kräva skadestånd för sitt lidande och ej påverka huruvida skadan uppstår eller ej. Lagtexten lyder: "Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning vilken utförs för forskningsändamål, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften berör eller någon honom närstående lider men." Eftersom sekretesslagstiftningen, särskilt vad gäller forskning och medicinsk etik, och lagarna kring handlingars offentlighet är mycket viktiga delar i vår lagstiftning, anser jag att dessa bör ses över i syfte att få fram förslag till ändringar, skärpningar eller kompletteringar som kan vara nödvändiga för att komma till rätta med de uppenbara brister som så menligt skadar både privatpersoner och den framtida forskningen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att både säkra möjligheten till framtida medicinsk forskning med frivilligt deltagande undersökningspersoner samt öka undersökningspersonernas integritetsskydd och förtroende för forskarnas garantier om sekretess? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den som riskerar lida ideell skada vid utlämnande av sekretessbelagda uppgifter får en egen talerätt vid kammarrätten och därmed en rimlig möjlighet att påverka skadans omfattning och begränsa den egna skadan?
ip · GS10624 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:624 av () till statsrådet om skolhälsovård och psykiatrisk hjälp för unga Skolhälsovården har fört en tynande tillvaro ute på våra skolor. är det inte ovanligt att en skolsköterska har ansvar för skolhälsovården för flera hundra barn och flera skolor. Än värre är läget för skolkuratorer och skolpsykologer. Det har visat sig att det satsas mindre resurser på skolhälsovården i områden där ohälsan hos befolkningen är stor, än i områden där genomsnittshälsan är högre. Det är klart att föräldrarnas hälsa påverkar hur barnen mår, men om även familjesituationen socialt och ekonomiskt är svår utsätts barnen för en än större psykisk påfrestning och löper större risk att drabbas av långvarig ohälsa, fysiskt och psykiskt. Här borde resurserna och stödet för familjerna vara större för att ge dessa barn förutsättningar till en bättre framtid. Även våra vårdcentraler har små möjligheter att erbjuda hjälp till barn och föräldrar i kris. Samtal och råd av en barnpsykolog har ersatts med barnpsykiatrisatsningar, men det är fortfarande svårt att hinna med de barn som man tror lider av en mer allvarlig psykisk sjukdom. Detta innebär att barn vid helt naturliga kriser förblir osedda. Barn som mår dåligt psykiskt visar det på olika sätt. En del barn tystnar, andra matvägrar, nästa är extremt aggressiv och ytterligare några skadar sig själva. Alldeles för många barn tar livet av sig: över hundra barn , . Många föräldrar vet och uppmanas också av skolorna att se till att få en psykiatrisk diagnos på sina barn för att möjligen erhålla någon hjälp. Ett barn som har ett avvikande beteende är inte välkommet utan extraresurser, och många kärleksfulla föräldrar vänder sig till BUP för att ge sitt barn möjligheter för framtiden. Men varför finns inte stödet tidigare än så, varför erbjuds inte barnen och deras föräldrar stöd när barn visar tidiga tecken på att de inte mår bra, innan ett långvarigt lidande leder fram till verkliga sjukdomstillstånd? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att trygga varje barns rätt till en god skolhälsovård? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att inte barn ska tvingas diagnostiseras med olika neuropsykiatriska handikapp, "bokstavsdiagnoser" och för att föräldrar, barn och skola ska få rätt till ersättning och stöd? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att barn och unga ska kunna erbjudas samtalsstöd vid helt naturliga psykologiska kriser i livet i stället för att som enbart hänvisas till BUP (barnpsykiatrin)? Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att stärka det förebyggande arbetet med barns och ungas psykiska hälsa?
ip · GS10627 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:627 av () till samhällsbyggnadsminister om konkurrens av byggmaterial Att det byggs bostäder är angeläget på många sätt. Det bidrar till att avhjälpa bostadsbristen, ökar sysselsättningen och är en tillväxtmotor för många underleverantörer. I arbetet med att öka byggandet gäller det att använda rätt styrmedel och skicka ut korrekta signaler. uppmärksammades att det går att spara miljarder kronor på byggen genom att importera byggmaterial från övriga . Det är Byggkostnadsforum som hävdar det i en rapport om alternativa inköpsvägar i . Byggkostnadsforum har regeringens uppdrag att på olika sätt granska hur byggkostnaderna kan sänkas. För olika typer av byggmaterial visar det sig att import sänker priserna medan svenskt byggmaterial är konkurrenskraftigt i pris bland annat när det gäller armering, betong, markisolering, gipsskivor, stålreglar och radiatorer. Slutsatsen i rapporten är att engagerade byggherrar och beställare kan spara mycket pengar genom att importera vissa varor och genom att lägga tid på att hitta bra leverantörskontakter. Att regeringen initierat utredningar som syftar till att sänka byggkostnaderna är intressant när utgångspunkten som i detta fall har varit att se på hela byggmaterialbranschen inom EU. har det funnits arbetsgrupper som just tittar på detta med olika standards inom EU, men arbetet går mycket långsamt. Om har varit pådrivande för att arbetet ska gå fortare ligger utanför min vetskap. När det gäller svenska byggmaterial utgår jag från att har kommit långt inom vissa sektorer, medan det inom andra sektorer säkert finns bättre lösningar inom EU. För att möjliggöra ett mer diverserat bostadsbyggande, en större konkurrens, billigare byggmaterial och för att släppa fram önskemål från bostadskonsumenter till annorlunda lösningar tror jag att det är av största vikt att regelverket för byggnation ses över. Ledord som konkurrens, god ekonomi, miljömässigt hållbart och energieffektivt måste vara vägledande för val av byggmaterial. Den uppfattningen borde delas av regeringen och mot bakgrund av detta skulle jag vilja ställa följande frågor till ministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa konkurrens mellan olika byggmaterial? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att snabba på harmonisering av standarder för byggmaterial inom EU?
ip · GS10628 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:628 av () till statsrådet om kamp mot totalitära tendenser Tidningar och andra medier rapporterar om antisemitiska nya strömmar i vårt samhälle. läste jag oroande vittnesmål om detta i det nyhetsbrev som publiceras av den svenska kommittén mot antisemitism. Människor som tillhör muslimska befolkning och som själva är troende hävdar bestämt att fördomarna mot judar i de flesta fall inte kommer från äldre invandrare utan att det är bland barn och ungdomar som dessa mörka tänkesätt sprids. De framförs av kamrater och kommer främst från en del imamer i moskéerna. Denna artikel påminde mig om den fransk-algeriska författarinnan , grundare av organisationen hora eller kuvad. Fadela talar och skriver om hedersmord, våld och hot som riktas mot flickor och kvinnor från muslimska miljöer och om de konflikter som utvecklas på grund av detta i . Men det är inte det redan välkända mönstret @ motsättningar mellan generationer och kulturer @ som deras vittnesmål belyser. Tvärtom @ helt nya fakta tonar fram. Fäder som i sina länder @ , , @ kämpade för att försvara kvinnornas frigörelse upptäcker i våra västerländska samhällen att de själva hotas av sina söner. Det är tonårspojkarna och de mycket unga männen som låter sig förföras av fundamentalismens predikanter från källarmoskéerna, det är manliga aktiva personer födda och uppväxta i som tror sig kallade att försvara de fattiga kvarterens heder och känner sig skyldiga att sätta i gång kvinnoförtrycket. Den franska författarinnan understryker att fundamentalisterna får nya allierade. Extremvänsterns intellektuella är redo att föra vidare deras talan, därför att de på så sätt sprider sitt eget USA-hat. Och gamla och nya rasister och fascister för med entusiasm vidare blodtörstens budskap eftersom de då pekar ut judarna och staten som lovliga byten. Farliga nutida totalitära tendenser kommer alltså underifrån, från de fattigaste människornas vana att leva i utanförskap. Det är bland dessa människor som hatets och våldets profeter finner soldater för det krig de vill föra mot demokratin. Jag tror att det finns bara ett sätt att stoppa dessa tendenser: att mobilisera demokratiskt sinnade grupper och individer mitt i den muslimska befolkningen i vår värld. Vi behöver ta vara på den kraft och den passion för demokratin som lever intensivt bland gräsrötterna i det civila samhället, bland i första hand arbetsgrupper och organisationer från invandrarbefolkningen. Med bakgrund i de fakta som här beskrivs vill jag fråga demokrati- och integrationsministern: Avser statsrådet att etablera ett kontinuerligt samarbete med aktiva grupper engagerade i kampen mot antisemitismen i vårt samhälle och framför allt i den kamp som måste föras för att rädda barn och ungdomar från den mörka totalitära förförelsen? Avser statsrådet att agera för att organisationer i större omfattning än får praktiska förutsättningar för att gå vidare i denna kamp?
ip · GS10629 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:629 av () till statsrådet om äldre i arbetslivet Vi blir allt friskare och lever som de tunga jobben blir färre. I åldersgruppen är det bara hälften som arbetar. visar undersökningar att fler vill arbeta och tendensen är också något fler som fortsätter att arbeta efter . Det är emellertid svårt för äldre att få arbete och attityder har befästs att äldre arbetskraft är dyr och mindre flexibel. Resultatet har blivit att var fjärde i åldersgruppen över 60 är förtidspensionerad med sjukersättning. Andelen öppet arbetslösa är . Staten har ett särskilt ansvar att medverka till att äldre inte diskrimineras och fortsatt yrkesverksamhet uppmuntras. ska nu införa EU:s direktiv mot åldersdiskriminering på arbetsmarknaden och det är oroväckande att det tycks finnas regler som missgynnar äldre och att äldre diskrimineras av staten som arbetsgivare. Äldre som är förtidspensionerade med sjukersättning får inte rehabiliteringsåtgärder såsom de yngre och ålder utgör dessutom ett skäl för sjukersättning. Ansträngningarna för att få äldre arbetslösa tillbaka i arbete är inte heller lika stora som vad gäller för yngre. När statliga verksamheter nu ska flyttas ut till landet från har, av vad som framgått, den naturliga lösningen blivit att lösa ut de äldre tjänstemännen med förtida pension. Staten anställer mycket få äldre. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetslivsministern följande: 1.Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller ämnar vidtaga för att regelverket för sjukersättning och arbetsmarknadsåtgärder ska vara lika oavsett ålder? 2.Har statsrådet vidtagit några åtgärder för att staten ska gå före med gott exempel så att fler äldre kan vara kvar i tjänst eller nyanställas i statlig verksamhet?
ip · GS10632 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:632 av () till finansminister om fastighetsskatten På Socialdemokraternas hemsida kan man läsa följande: "Med skatterna minskar vi de ekonomiska och sociala klyftorna." Det låter kanske vackert i retoriken men om man ställer uttalandet mot fastighetsskatten får det ett löjets skimmer över sig. Fastighetsskatten bidrar endast till att öka klyftorna i samhället eftersom den främst drabbar de med låga inkomster. De tvingas att lägga en ständigt växande del av sin inkomst på fastighetsskatten, en skatt som dessutom ökar mångdubbelt snabbare än lönen. Sett ur ett rättviseperspektiv är det svårt att förstå att fastighetsskatten fortfarande finns kvar. På samma hemsida som nämns ovan säger även att hela ska leva. Men det gäller tydligen inte den svenska skärgården som avfolkas mer och mer efter varje höjning av taxeringsvärdena. Att äga ett hus innebär bara en konstgjord förmögenhet. Så länge människor bor kvar ger fastigheten bara utgifter för underhåll, värme, el och sophämtning etcetera. Ändå ska ett värde som huset bara får vid en försäljning beskattas. Man undrar hur hela ska kunna leva när skatten gör att människor inte har råd att bo kvar. Oron är stor bland fastighetsägare runtom i landet inför de nya taxeringsvärden för fastigheterna som ska fastställas. För de som bor i attraktiva områden där deras grannar sålt sina fastigheter dyrt undrar många om de ska ha råd att bo kvar. Enligt väntas taxeringsvärdena i genomsnitt stiga . Med tanke på hur högt fastighetspriserna har utvecklats i bland annat är det inte orimligt att förvänta sig att taxeringsvärdena i särskilt attraktiva områden kommer att stiga betydligt mer. Med de stigande taxeringsvärdena kommer en ökad fastighetsskatt. I beräknas skatten för en genomsnittlig villa öka med . För de flesta svenskar är boendekostnaden den största utgiften. Och marginalerna är små. Nästan var femte västsvensk har enligt en undersökning från inte råd att bo kvar om ekonomin försämras med ett . Regeringens höjda taxeringsvärden kommer att minska dessa snäva marginaler ytterligare. För människor som inte har möjlighet att öka sina inkomster, till exempel pensionärer, slår fastighetsskatten särskilt hårt. Kommande upptaxering kan bli droppen som får bägaren att rinna över och knäcker deras ekonomi så att de tvingas från sina hem. När småhusen taxerades senast lade förslag om att frysa taxeringsvärdena som ett första steg i att avskaffa skatten. Där är ett förslag som borde vara aktuellt igen innan nästa års taxering slår sönder människors dröm om att leva i skärgården. 1.Avser statsrådet att komma till med ett konkret förslag om att avskaffa fastighetsskatten, och när i så fall? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att frysa kommande uppskrivning av fastigheternas taxeringsvärden?
ip · GS10636 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:636 av () till statsrådet om effektiva Amsutbildningar Ams köper kontinuerligt ett stort antal utbildningar. En blick på denna myndighets lista av utbildningsleverantörer visar på både en stor spridning över landet och ett omfattande kontaktnät med utbildningsanordnare. Kommunala utbildare och verka ta de flesta anbuden men också studieförbund, hantverkarföreningar, folkhögskolor och privata företag figurerar på listan. Däremot är högskolan svagt representerad @ av arbetsmarknadsutbildningarna och av de förberedande utbildningarna levereras av högskolor och universitet. har nya distributionskanaler av högt kvalificerade studier kommit i gång i direkt anslutning till högskolor, universitet men också studiearrangörer på andra nivåer. Det gäller både nätuniversitetet och det nationella centret för flexibelt lärande, CFL, vars verksamhet har som syfte att utveckla och distribuera alltfler Internetkurser. Egentligen borde dessa nya distributörer av kunskap vara inte bara givna, utan mycket välkomna samarbetspartner för Ams, länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna. Just de kurser som kan ha mycket tydlig yrkesprofil, är lätta att sprida till olika delar av landet och detta ger utrymme till program anpassade till olika individers och olika gruppers sätt att studera, vilket i sin tur kan bli en stark positiv hjälp till självhjälp för de arbetslösa. Om man dessutom tänker på att en hel del arbetsplatser snart kommer att behöva bemannas @ eftersom 40-talisterna går i pension @ och att vi har många arbetslösa akademiker i landet, förstår man att nätkurserna kan erbjuda just den sorts vidareutbildning som bidrar till att högt utbildade människor som saknar jobb håller sig beredda att närsomhelst komma på in i yrkeslivet. Ett annat frågetecken som läsningen av denna lista av utbildningsleverantörer väcker, berör ett känt ämne: invandrarnas väldokumenterade svårigheter att i allmänhet komma in i arbetslivet och i synnerhet få inträde i akademiska yrken. Ett av de största hindren på detta område består i svaga kontakter mellan arbetsförmedlingarna och invandrarbefolkningen (flera kritiska rapporter från IFAU, Statskontoret och f.d. revisorer illustrerar dessa förhållanden). Det skulle vara helt naturligt för arbetsförmedlingarna att effektivisera sitt arbete med långvarigt arbetslösa invandrare genom att anlita många arbetsgrupper, företag och organisationer från invandrarbefolkningen för att förbättra kommunikationen med personer från andra kulturer. Ytterst få sådana leverantörer återfinns på Ams lista av utbildningsanordnare. Med bakgrund i den analys som här presenteras vill jag fråga arbetslivsministern: om han avser att verka för att Ams och länsarbetsnämnderna ska söka samarbete för att utveckla nätkurser, om han har för avsikt att via instruktioner och förordningar bidra till en grundlig förbättring av relationerna mellan Amssystem och invandrarbefolkningens arbetsgrupper och organisationer.
ip · GS10637 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:637 av () till statsrådet om specialdestinerade resurser till skolan Bristen på utbildade lärare är ett stort problem i skolorna. av lärarkåren saknar lärarutbildning och ännu fler saknar komplett utbildning för de ämnen de undervisar i. Enligt liberalerna är bristen på utbildade lärare en bidragande orsak till de försämrade resultaten i den svenska skolan. I en forskningsöversikt av pedagogikforskare i hävdades att lärarkompetensen är det viktigaste för elevernas resultat. Att det blir fler vuxna i skolan innebär inte automatiskt att eleverna klarar skolan bättre. Under har majoritet beslutat om specialdestinerade resurser om till personalförstärkningar i skolan 2001@2006. riktas en större del av bidraget till personal i förskola och fritidshem. Inledningsvis gick detta bidrag under smeknamnet Wärnerssonpengarna, efter tidigare skolministern. Regeringens uttalade mål med bidraget var Fler vuxna i skolan. liberalerna har redan från början skarpt kritiserat bidragets utformning. Vi anser att ett bidrag till personalförstärkningar måste styras tydligt, så att utbildad personal premieras vid anställning. Enligt oss borde pengarna kunna användas till att ersätta obehöriga lärare med behöriga. Det är inte fler vuxna som behövs i skolan utan fler utbildade personer, såsom lärare och fritidspedagoger. I olika rapporter från kommunerna har det alltmer framgått att personalbidraget inte utbetalas med hänsyn till utbildningsnivån på de lärare som anställts. Från många kommuner har det kommit rapporter om att bidraget i stället leder till att fler obehöriga lärare får tillsvidareanställning, eftersom bidraget inte betalas ut för att ersätta obehöriga lärare med behöriga. Från nyutbildade lärare och från lärarfacken kommer också rapporter om att kommunerna i allt större utsträckning anställer obehöriga lärare, medan behöriga går arbetslösa. I en situation där lärarutbildningen redan har svårt att locka studenter är en sådan utveckling i längden förödande. Ett bidrag till personalförstärkningar borde från början ha utformats så att det styr kommunerna att anställa behöriga lärare och övrig specialutbildad personal. Regeringen har inte lyssnat på de kritiska röster som menat att de så kallade Wärnerssonpengarna används fel. har dock nya fakta kommit fram i en seriös granskning. har granskat det statliga bidraget till skolor och fritidshem. I granskningen konstaterar man bland annat att det saknas en direkt koppling mellan syftet med bidraget och grunden för utbetalning. utbetalning av bidrag grundas enbart på kostnader för att anställa personal. Detta gäller även regeringens rapportering till . underlag för beslut är inte tillförlitligt enligt . Sammanfattningsvis säger man att det inte går att visa att det statliga bidraget lett till bättre resultat i skolan. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att åstadkomma tydligare styrning av det specialdestinerade bidraget till personalförstärkningar?
ip · GS10638 · 2005-05-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:638 av () till justitieminister om i Justitieminister har äntligen medgivit att han vill se polisutbildning på fler orter i landet. De argument som justitieministern anför är att det saknas polisutbildning i Väst- och . Dessutom anför justitieministern att alltmer komplicerade utredningar kräver specialistkompetens och att medlemmar har uttryckt önskemål om att bedriva forskning när det gäller polisiära frågor. Därför framför han att polisutbildningen bör ha starkare knytning till högskolan. har varit uppe till diskussion som ort redan när placering av den tredje var aktuell. är en lämplig ort för placering av en av de aviserade nya polisutbildningarna. Dessutom passar en polishögskola bra in i ambitioner att bli professionsuniversitet. Förslaget om fler orter för polisutbildning innebär dock inte några nya poliser enligt justitieministern. Detta är märkligt när polisbristen gör sig märkbar över hela landet. Till exempel i områdena kring storstädernas mest socialt och kriminellt belastade områden är polisens frånvaro ett huvudskäl till att brottsligheten kan etablera sig allt djupare och tränga allt längre ned i åldrarna. I många glesbygdskommuner eller mindre städer saknas bemanning på polisstationen , nätter och vilket leder till att utryckningstiderna blir oacceptabelt långa. Följden blir att otryggheten växer och många brott aldrig upp. Polisen kan inte sköta sina uppgifter tillfredsställande på dessa villkor. Många poliser tvingas göra administrativa arbeten som civilt anställda skulle kunna göra i stället. Utbildningstakten av poliser måste därför öka så att det blir en kraftfullare nettoökning av antalet poliser. Människor måste kunna känna sig trygga i vårt samhälle. Många vågar inte gå ut för att de är rädda för att bli överfallna. Även många företagare, särskilt de som bedriver handel, känner oro för att deras företag ska bli utsatt för brott. Risken för rån i affärer innebär också kostnader för företagen genom höjda försäkringspremier. Uppklaringsprocenten på anmälda brott är . Det är synnerligen otillfredsställande. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att fler poliser ska utbildas? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att en av de nya planerade polisutbildningsorterna blir ?