ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10581 · 2005-05-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:581 av () till försvarsminister om inflytande och har (bet. 1994/95:FöU4, bet. 1996/97:FöU4, bet. 2001/02:FöU11, bet. 2003/04:FöU6, bet. 2004/05:FöU4) framhållit att bör ha ett större inflytande när det gäller utveckling och anskaffning av viktigare materielprojekt. Vid det senaste tillfället anförde utskottet bland annat (2004/05:FöU4) att: "Utskottet utgår från att regeringen utvecklar redovisningar och framställningar till så att inflytande över materielförsörjningen tillgodoses i enlighet med vad utskottet här har anfört. bör således genom formella ställningstaganden godkänna utveckling och anskaffning av viktigare materielprojekt. Som bakgrund till regeringens förslag till ska skälen till utvecklingen eller anskaffningen redovisas liksom vilka operativa behov som skall tillgodoses. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna." Enligt min mening utgör (Unmanned Combat Aerial Vehicle) som är tänkt att utvecklas i samarbete med , ett utmärkt exempel på ett sådant viktigare utvecklingsprojekt som ska ges inflytande över. Utskottet anser, i full enighet över partigränserna, att ska ges större inflytande i sådana principiella utvecklings- och anskaffningsfrågor som får en betydande påverkan på Försvarsmaktens operativa effekt och därmed för säkerhets- eller försvarspolitik samt för våra möjligheter att med olika typer av förband och system medverka i fredsfrämjande insatser. Regeringen måste därför inför redovisa skälen till varför man vill satsa på UCAV liksom vilka operativa behov som ska tillgodoses. Vidare ska bedömda kostnader, konsekvenser för förbandens operativa effekt samt eventuella industriella aspekter belysas. Om regeringen ämnar följa hemställan måste denna redovisning och ställningstagande naturligtvis ske att regeringen ingår några som helst förpliktelser eller utfästelser med . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till försvarsministern: Avser ministern att verka för att ska ingå i ett utvecklingsprojekt av UCAV tillsammans med ? Om det finns en sådan ambition, när avser ministern att informera om utvecklingsprojektet och möjliggöra ett formellt ställningstagande i enlighet med beslut?
ip · GS10582 · 2005-05-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:582 av () till statsrådet om den psykiatriska vården och rättspsykiatri Vissa personer som begått brott döms till rättspsykiatrisk vård i stället för att avtjäna straffet i fängelse. Detta får ekonomiska konsekvenser för landstingen som är de som bekostar den psykiatriska vården. Annan psykiatrisk vård blir ofta lidande eftersom landstingen har knappa resurser och rättspsykiatrin har vuxit så i omfång att den tränger ut den ordinarie vården. Staten är "vinnare" i detta sammanhang eftersom den övriga kriminalvården helt bekostas av staten till skillnad från den rättspsykiatriska, där vården utförs och bekostas i huvudsak av landstingen. Denna märkliga ordning, att statliga domstolar dömer ut vård som betalas av annan än en statlig huvudman har uppmärksammats tidigare, bland annat av , som lämnade sitt betänkande . Ett av förslagen från kommittén var att: "Staten skall ta ett större ansvar för den rättspsykiatriska vården genom att överta finansieringen av vården. Driften skall dock ligga kvar hos sjukvårdshuvudmännen." En tredjedel av de personer som döms till rättspsykiatrisk vård vårdas på regionvårdskliniker, en tredjedel på länskliniker med högre säkerhet och en tredjedel på vanliga psykiatriska kliniker. har det skett en ökning av rättspsykiatriska undersökningar. Antalet domar med påföljden rättspsykiatrisk vård har varit tämligen . Antalet personer i rättspsykiatrisk vård ökar dock eftersom vårdtiderna blivit längre. Detta har inneburit en allt större påfrestning på landstingen. De som på grund av systemet drabbas är patienter inom allmänpsykiatrin, barn- och ungdomspsykiatrin och öppenvården. Detta syns mycket tydligt i bland annat . Jag har tidigare skrivit frågor till statsråd i detta ämne. 2003 svarade justitieministern att frågan bereds inom , 2004 svarade socialministern detsamma och hänvisade också till den särskilda psykiatrisamordnaren. , 2005, har fortfarande ingenting hänt. Regeringen kan inte gömma sig bakom utredningar, beredningar och särskilda samordnare hur länge som helst. Det är knappast någon hemlighet att psykvården på många ställen i landet är i kris och saknar nödvändiga resurser. För som regeringen duckar och hänvisar till andra blir situationen värre. Mina frågor till statsrådet är därför: 1.Vad avser statsrådet konkret att göra på kort sikt för att den rättspsykiatriska vården inte ska tränga ut allmänpsykiatrin, barn- och ungdomspsykiatrin och öppenvården i landstingen? 2.När avser statsrådet att komma med skarpa förslag för att flytta över kostnadsansvaret för den rättspsykiatriska vården från landstingen till staten?
ip · GS10585 · 2005-05-12 00:00:00 — Interpellation 2004/05:585 av () till statsrådet om klimatpolitik Jordens medeltemperatur har ökat under det senaste seklet. Även om det finns en vetenskaplig diskussion om vad som är orsaken till temperaturökningen anser flertalet forskare att människans påverkan via utsläpp av så kallade växthusgaser varit en starkt bidragande faktor. Det finns flera olika ämnen som bidrar till växthuseffekten, men det största problemet är utsläppen av koldioxid. Detta beror på att utsläppen av koldioxid är långt större jämfört med andra växthusgaser. I årets vårproposition presenteras också så kallade gröna nyckeltal. Nyckeltalen visar på om miljöarbetet går på rätt håll. De nyckeltalen som presenteras vad avser koldioxidutsläpp är oroande. I stället för att ligga på en minskning jämfört med ses en ökning. Siffrorna som presenteras i vårpropositionen är enligt nedan: Vad som är än mer oroande är att Kontrollstation 2004 - och underlag till utvärderingen av klimatstrategi - pekar mycket på att inte kommer att uppnå det av fastslagna målet om minskning av växthusgaserna. Dessutom ökar utsläppen . Det är oroande att mycket pekar på att inte lyckas med sin måluppfyllnad, detta särskilt med tanke på att de faktiska behoven av minskning av koldioxidutsläppen på medellång sikt antagligen ligger . När man granskar siffrorna ser man att det är trafiken och den handlande sektorn som står för ökningen av utsläppen medan utsläppen från bostäder, jordbruk och avfallshantering minskar. krävde i samband med besluten kring handelssystemet med utsläppsrättigheter att regeringen skulle återkomma med en uppfattning kring bördefördelningen mellan olika utsläppsområden. Detta för att man på ett bättre sätt ska kunna värdera vilka åtgärder som krävs, till exempel storleken på den handlande sektorn. Detta har inte skett. Däremot har det höjts röster för att till exempel gå ifrån målet att trafiken inte ska öka sina utsläpp. Besluten kring den handlande sektorn innebar att man också här fick en ökning av utsläppsrätten. Det är troligen så att det krävs en samlad välförankrad politik för att kunna ge de långsiktiga regelverk som behövs för att ta tag i klimatpolitiken. Mina frågor till statsrådet blir därför: Vad är statsrådets analys av att utsläppen inte minskar, utan tvärtom ökar, ? Kommer statsrådet att ge mål för hur koldioxidminskningen ska ske i de olika sektorerna? Vilka åtgärder kommer statsrådet att genomföra för att minska utsläppen från trafiken? På vilket sätt kommer statsrådet att verka för att man får nationell samling kring klimatpolitiken?+
ip · GS10589 · 2005-05-13 00:00:00 — Interpellation 2004/05:589 av () till statsrådet om förtidspensioneringarna Antalet förtidspensionärer med sjuk- eller aktivitetsersättning blir ett allt allvarligare problem. låg antalet nytillkomna förtidspensionärer med sjuk- eller aktivitetsersättning på omkring 40000 men har närmat sig 75000 . Vad som är särskilt oroande är att förtidspensionärerna blir allt yngre. ökade nytillkomna sjukpensionärer med nära en tredjedel och svarade för största delen av ökningen i antalet förtidspensioneringar . Vid en genomförd intervjuundersökning visade det sig att många förtidspensionärer ville arbeta och ansåg sig kunna arbeta. Förtidspensionering riskerar att stänga ute människor från arbete och arbetsgemenskap för resten av livet. Det stora antalet förtidspensioneringar innebär också en stor kostnadsbelastning för staten som kommer att finnas kvar när förtidspensionärerna blivit allt yngre. De som har varit sjukskrivna prövas regelmässigt för förtidspension med sjuk- eller aktivitetsersättning. Enligt vad som framgått har till och med premierat att förtidspensioneringarna har ökat. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller ämnar vidtaga för att minska antalet förtidspensionärer? Är statsrådet beredd att stoppa de mer eller mindre automatiska förtidspensioneringarna efter tolv månaders sjukskrivning? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att ändra inriktningen så att i stället arbetar för att så få som möjligt ska förtidspensioneras med sjuk- eller aktivitetsersättning ?
ip · GS10590 · 2005-05-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:590 av de () till statsrådet om och valjakt har arbetat för att skydda valar mot utrotning. Valarna är trots , utrotningshotade. Vid Internationella valfångstkommissionens sammanträde i röstade för att ge fullvärdigt medlemskap i . röst var utslagsgivande. Denna fadäs har varit föremål för KU:s granskning. är ett av de länder som driver frågan om att tillåta kommersiell valjakt hårdast. Den svenska trovärdigheten inom IWC har kantstötts . håller IWC, The International Whaling Commission, nästa ordinarie årsmöte i . Frågan är naturligtvis hur representant kommer att agera med tanke på tidigare fadäser. Hur avser statsrådet att agera vid i när det gäller frågan om moratoriet? Hur avser statsrådet att agera vid i när det gäller frågan om ? Hur avser statsrådet att agera vid i när det gäller att agera för att stoppa den kommersiella jakten på valarna?
ip · GS10591 · 2005-05-16 00:00:00 — Interpellation 2004/05:591 av () till statsrådet om tandvårdsreform svarade statsrådet på min interpellation om regeringens tandvårdspolitik. Hon kunde då inte ens ange en tidtabell för en tandvårdsreform, än mindre berätta om innehållet i en sådan. Jag anförde då: "Jag kan försäkra att jag kommer att ägna all energi jag kan åt att skapa ett politiskt tryck och en opinion som tvingar regeringen att göra någonting åt detta." Jag vet inte hur stor betydelse mina insatser har haft, men uppenbarligen är det något som har fått regeringen att tänka om. sände statsrådet ut ett pressmeddelande, där en tandvårdsreform aviseras. Ett förslag kommer att presenteras , heter det. Det sägs också att en grupp är tillsatt i . senare, , fick dock beskedet att inte ville lämna ut några handlingar angående denna arbetsgrupp, varken dess uppdrag eller dess sammansättning Man frågar sig om det åter är fråga om ett pressmeddelande utan täckning. Mot bakgrund av pressmeddelandet vill jag ändå ställa följande frågor till statsrådet : 1.Avser statsrådet att fortsätta med detta förfarande med "regerande genom pressmeddelanden", utan underlag som har tillgång till, och på så sätt behandla den riksdag, som bland annat har till uppgift att kontrollera regeringens arbete? 2.Vad avser statsrådet nu att göra för att infria löftet att hela tänder inte ska vara en klassfråga? 3.Vilken är nu statsrådets tidtabell för en tandvårdsreform värd namnet? 4.Kommer statsrådets förslag att innebära att människor kan försäkra sig mot oförutsedda tandvårdskostnader genom en fast årlig avgift?
ip · GS10592 · 2005-05-16 00:00:00 — Interpellation 2004/05:592 av () till jordbruksminister om jaktlagstiftningen Regeringen har gång på gång sagt att man ser över lagstiftningen angående jakt. är det att denna översyn leder till konkreta förslag som innebär en förändring av lagtexten så att det blir möjligt att fullt ut kunna skydda sina djur mot angrepp av rovdjur. Vi har två fällande domar i mot människor som skjutit en varg som angripit tamdjuren. Den ena av dem har till och med dömts till fängelsestraff. Lagen måste förändras på ett sätt så att djurägare kan skydda sina djur mot rovdjur. Vi kommer aldrig att få acceptans för rovdjur i om inte lagen förändras. Ingen tjänar på den lagstiftning som är gällande. Min fråga till jordbruksministern är: Avser statsrådet att verka för en ny lagtext i enlighet med vad jag framfört i interpellationens text?
ip · GS10593 · 2005-05-16 00:00:00 — Interpellation 2004/05:593 av () till jordbruksminister om jaktlagstiftningen Enligt TT har Hovrätten för dömt en bonde som sköt en varg på sin gård vid till sex månaders fängelse. Fårfarmaren sköt en varg som var på väg i riktning mot hans fårflock. Han sköt två skott och anmälde sig själv till polisen. Fårägaren åtalades och hävdade själv att han handlade i nödvärn. hade vargen rivit får på hans grannes ägor. Han hade själv också tidigare fått får rivna. Tingsrätten friade bonden från , men han har fällts av hovrätten. Det är självfallet viktigt att beivra brott och att utdöma stränga fängelsestraff för allvarliga brott. På landsbygden gäller det att skydda sina husdjur och sin utkomst mot bland annat rovdjur. Rätten att göra det är nu mycket begränsad, och uppenbarligen bedömer gällande lagstiftning det som mycket allvarligt att skydda sitt levebröd. För en levande och öppen landsbygd är betesdriften av bland annat får en viktig förutsättning. Den ökande rovdjursstammen ställer till bekymmer, men kan hanteras med en växande avskjutning och med en rätt att skydda sina husdjur mot rovdjur. Mot bakgrunden av de konsekvenser som enligt ovan kan drabba en fredlig jordbrukare som skyddar sitt levebröd vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dagens straffsatser ska anpassas efter brottets natur? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lagstiftningen ska ge tillräckligt utrymme för att freda sina husdjur mot rovdjur?
ip · GS10601 · 2005-05-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:601 av () till försvarsminister om militärattaché i utnämnde regeringen en militärattaché vid i . Jag blev personligen mycket förvånad då detta går stick i stäv med fredsansträngningarna i regionen, samt att agerandet inte är förenligt rent partipolitiskt. Det är viktigt att agerar konsekvent så att ingen av parterna i konflikten Israel@Palestina stärks. Att nu har bestämt sig för att placera en militärattaché i , anser jag vara olämpligt med tanke på de brott mot internationell humanitär rätt som gör sig skyldigt till på ockuperad mark. har konsekvent vägrat att följa utslag från den i som kräver att den mur som byggs på palestinsk mark måste rivas. I detta sammanhang är det viktigt att fundera på hur palestinierna och den resterande omvärlden ser på en sådan utnämning från svensk sida. Med ovanstående som bakgrund vill jag fråga ansvarigt statsråd vilka hennes avsikter är med att placera en militärattaché i , samt vad hon hoppas uppnå med något sådant.
ip · GS10603 · 2005-05-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:603 av () till justitieminister om i som övriga län lider brist på poliser för att bekämpa den allt grövre brottsligheten. i lider även brist på ekonomiska resurser, en anledning till att i beslutat att ta betalt för polisiär samhällsövervakning i anslutning till ! Internationella toppmötet i med regeringen som värd dränerar på både poliser och pengar genom att regeringen beslutat att landets polismyndigheter ska bekosta polisövervakningen i samband med den internationella konferensen. För att bedriva polisverksamhet i enlighet med intentioner samt verksamhetsplan exempelvis att prioritera arbete med unga brottslingar, bekämpa den drogrelaterade brottsligheten samt bekämpa vardagsbrotten så är det uppenbart att det krävs ökade anslag till polismyndigheten i länet. Läget är mycket allvarligt, tillgängligheten till polisen minskar i hela . Gatuvåldet och personrånen ökar, blir det färre poliser som patrullerar gator och torg och färre poliser för att utreda vardagsbrotten. Antalet polisutryckningar efter olika incidenter minskar och människor som utsatts för brott känner stor oro och uppgivenhet. Ökar gör däremot de anmälda ouppklarade brotten och vanmakten hos de drabbade. Den ekonomiska situationen inom i är nu så allvarlig att myndigheten beslutat sig för att polisövervakning av sportarrangemang ska bekostas av arrangörerna, ett beslut som kan få ödesdigra konsekvenser och hota de stora publikdragande arrangemangen i länet. Med anledning av detta är det befogat att ställa frågan till ansvariga om landets polismyndigheter hädanefter ska kunna tillämpa olika bestämmelser i olika län för att upprätthålla lag och ordning. Är det verkligen regeringens avsikt att reglerna för hur samhällsordningen ska upprätthållas ska kunna vara olika? Jag vill med hänvisning till polismyndighetens agerande i fråga: Är det justitieministerns avsikt att landets olika polismyndigheter ska kunna tillämpa olika bestämmelser?
ip · GS10604 · 2005-05-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:604 av () till justitieminister om ansvaret för frigivningsprövning av livstidsdömda kommer justitieminister att lägga fram ett förslag om vem som ska ansvara för frigivningsprövning av livstidsdömda. En stor fråga är vilket organ som ska pröva dessa ärenden. Utredningen förordar prövning i allmän domstol, vilket tydligen även justitieministern fastnat för. Själv anser jag det synnerligen olämpligt eftersom ärendet då kommer att behandlas av en domare @ sannolikt utan någon erfarenhet av verkställighetsfrågor inom kriminalvården @ jämte tre nämndemän som med stor sannolikhet helt saknar sådan erfarenhet. (), som snart funnits , måste anses som mest lämpligt organ med en samlad kompetens. Ekonomiskt sett skulle samhället spara pengar, eftersom KVN redan finns och utan några egentliga resursförstärkningar kan hantera dessa ärenden. Dessutom bör nämnas att internationellt är det inte ovanligt att det är frigivningsnämnder som prövar den här typen av frågor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka skäl har statsrådet för att frigivningsprövning av livstidsdömda ska avgöras av domstol och inte av ?
ip · GS10605 · 2005-05-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:605 av () till justitieminister om kostnaderna för polisbevakning Evenemang som kan misstänkas leda till bråk eller störning av den allmänna ordningen behäftas ofta med polisbevakning. Fotbollsmatcher, demonstrationer, popgalor, mc-träffar, karnevaler etcetera är exempel på evenemang där polisen ofta gör bedömningen att bevakning i form av polisinsats behövs. Det går knappast att ifrågasätta polisens bedömning av behovet men obegripligt är deras bedömning av när kostnaderna ska debiteras arrangörerna eller inte. I medierna uttalade sig ett polisbefäl och hävdade att ideella föreningar inte behöver betala kostnaderna medan övriga är skyldiga att göra så @ men kunde, på frågan varför fotbollsklubbar som är aktiebolag slipper betala för bevakningen i samband med fotbollsmatcher, inte svara. Systemet synes oklart och orättvist. Den som arrangerar demonstrationer som på goda grunder kan antas urarta @ likt den i @ slipper betala. En derbymatch i fotboll @ som erfarenhetsmässigt alltid leder till bråk @ slipper också betala, trots att fotbollsklubbarna hanterar summor i storleksklassen hundratals miljoner. Men en mc-träff för motorcykelintresserade i kommer att debiteras 1,7 miljoner för bevakning utförd av 300 (!) som samma typ av mc-träff i helt slipper kostnader. Ett dylikt system @ byggt på så lösa och godtyckliga grunder @ kan inte vara förenligt med vårt svenska system, att alla ska behandlas lika. riktlinjer behövs för när bevakning ska debiteras respektive inte och till vem, men enligt min mening är skydd av allmän ordning en samhällsuppgift som ska bekostas av samhället. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till justitieministern: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att klargöra regeringens syn på om det nuvarande godtyckliga systemet är acceptabelt och förenligt med en rättsstat? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att klargöra regeringens syn på i vilka fall som det ska vara samhällets och därmed skattebetalarnas skyldighet att upprätthålla ordningen och när det är den enskilde arrangörens? 3.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bringa reda i oklarheterna på detta område och presentera regler så att det blir tydligare än när arrangörer själva ska stå för bevakningskostnader och när det ska finansieras med offentliga medel? 4.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att redogöra för regeringens inställning till den grundläggande frågan om upprätthållandet av trygghet, säkerhet, lag och ordning är en av samhällets grunduppgifter?
ip · GS10609 · 2005-05-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:609 av () till statsrådet om krogdiskriminering gick en grupp studenter ut för att ta reda på om människor behandlas lika i kroglivet, oavsett synbar etnisk tillhörighet. Så var inte fallet. 9 gånger av 13 avvisades mörkhyade sällskap med hänvisning till att de saknade medlemskort eller att klubben var abonnerad. besöktes klubben av ljushyade sällskap. De fick i samtliga fall komma in utan medlemskort eller gästlista. Dörren öppnades med ett leende. Etnisk diskriminering i kroglivet är vanlig, men ofta svår att bevisa. Men hade studenterna med sig kamera och mikrofon. Efteråt anmäldes krogarna till ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). När jag ställde en fråga om krogdiskriminering i sade glädjande nog ministern att regeringen ska: "se över alkohollagens bestämmelser om villkor i syfte att detta instrument i högre grad ska kunna användas i det förebyggande arbetet mot diskriminering". Detta hoppas jag kommer att ske . Det finns uppenbarligen mycket att göra. Till exempel tog det DO @ trots den överväldigande bevisningen @ många månader innan myndigheten bestämde sig för att stämma krogarna. Det finns säkert möjlighet att effektivisera handläggningen på DO och även att ytterligare öka anslagen för information. Det är viktigt att människor känner till lagen och anmäler varje gång de upplever sig diskriminerade, och att DO kraftfullt driver fallen rättsligt. Kännbara skadestånd kan tvinga krogägarna att inse att diskriminering inte lönar sig. Att dra in utskänkningstillstånd för krogar som diskriminerar, införa obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod, kameraövervaka entréer och utbilda dörrvakter och krogägare är sätt väl värda att prova. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att krogdiskrimineringen ska försvinna?