ip · GS10372 · 2005-02-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:372 av () till justitieminister om hotade vittnen Vi har vittnesplikt i . Detta är inte helt oproblematiskt. Vittnen finner sig allt oftare försatta i fara just på grund av vittnesmålet. Det händer att vittnen trakasseras och hotas av förövaren eller dennes vänner, något som kan ske såväl före som under eller efter rättegången. När vittnen tvingas överväga byte av namn och bostadsort kan man fråga sig om den allmänna vittnesplikten, såsom den är utformad , verkligen är berättigad. Rättssamhället måste i första hand värna om offren och om dem som vågar vittna. presenterade en rapport @ Systemhotande brottslighet i @ som tar upp frågan om organiserade och systematiska angrepp på rättssystemet i form av hot och repressalier mot vittnen, målsäganden och företrädare för rättsväsendet. Rapporten bekräftar det många omvittnat. Den grova och organiserade brottsligheten drar sig inte för att hota eller på andra otillbörliga sätt hindra vittnen och andra från att medverka i den rättsliga processen, vilket försvårar både lagföring och myndighetsutövning. I säkerhetssalen i pågår nu en rättegång mot fem män som står åtalade för en dödsmisshandel i . Samtliga åtalade är medlemmar i ett så kallat motorcykelgäng. Åklagarens huvudvittne, en ung kvinna som från angränsande rum sett och hört männen delta i misshandeln, hade enligt uppgift utsatts för påtryckningar innan rättegången. När vittnesförhöret med kvinnan ägde rum fanns emellertid inga sympatisörer till motorcykelgänget bland åhörarna i salen. "Just den här dagen gjorde elever och personal från ett studiebesök i rättssalen, och platserna tog slut innan de åtalades tillresta kamrater kommit in" (TT ). lever kvinnan med skyddad identitet och hon har bytt bostadsort. I avslutades en liknande rättsprocess. Fyra män, varav minst tre av dem med kopplingar till en erkänt kriminellt organisation, stod åtalade för att ha spärrat in, misshandlat och rånat en yngre man. Trots påtryckningar vittnade den unge mannens moder i rätten. Medierna beskrev rättegången som unik. "i har en familj som hotats av organiserat kriminella vågat polisanmäla och fullfölja proceduren genom rättegången" (VLT ). Även den här familjen tvingas leva på hemlig adress och med skyddad identitet. Att den enskilde som bistår samhället med sin vittnesgärning straffas på det här sättet är lika intolerabelt som när man flyttar på den som mobbas i stället för att flytta på den som mobbar. En rättssäker och effektiv brottsmålsprocess förutsätter att allmänheten medverkar vid utredningen av brott. Om vittnen och målsägande systematiskt skräms till tystnad eller pressas att lämna falska uppgifter angrips fundamenten till rättsordningen. Men det kan inte anses acceptabelt med en rättsordning där den enskildes säkerhet helt åsidosätts framför den allmänna rättssäkerheten. Härutöver kan vi skönja en alarmerande utveckling där företrädare för rättsväsendet i allt högre grad än tidigare utsätts för grova hot och andra otillbörliga påfrestningar från enskilda. Det är framför allt i uppmärksammade sexualbrottsmål som trakasserierna förekommer. Senaste fallet rör en 13-årig flicka som utsattes för sexuella övergrepp i . Tingsrätten dömde två män för grov våldtäkt och två för medhjälp därtill. ändrade brottsrubriceringen till sexuellt utnyttjande och sänkte straffen i enlighet härmed. Flera hotfulla mejl och telefonsamtal strömmade in till hovrättsråden. Känslan i domarkåren är att attackerna på rättsväsendet har ökat. Mot bakgrund till det ovan sagda vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka vittnens säkerhet så att vittnen även vågar vittna? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet att företrädare för rättsväsendet och andra rättsvårdande myndigheter utsätts för hot och andra otillbörliga påfrestningar?