ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10298 · 2005-01-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:298 av () till utrikesminister om katastrofberedskap Jordbävningen i är en av de värsta naturkatastroferna i mänsklighetens historia. Tusentals svenskar befann sig i området när dödsvågorna sköljde in och ödelade hela samhällen. Det är en tragedi utan dess like vars räckvidd ännu inte är fullt greppbar. Anhöriga har riktat skarp kritik mot hur den har agerat . Informationen de fått har varit både felaktig och bristfällig. Vidare kommer rapporteringar om att de drabbade inte får någon hjälp från . Man skäms över att vara svensk, säger man och syftar på regeringens handfallenhet. meddelade inledningsvis att inga svenskar omkommit eller skadats och det tog innan regeringen reagerade och förstod allvaret i situationen. Nordiska grannländer hade skickat ned sjukvårdspersonal och beordrat in flygplan för att ta hem sina medborgare. Mitt förtroende för UD har sedan deras undermåliga hantering av de kidnappade barnen från varit mycket lågt. Deras ointresse för barnen visade sig senast när ingen ansvarig tjänsteman fanns till hands att möta barnen när de väl landat på för vidare transport till i fångenskap i . I kampen för att hjälpa dessa svenska barn i nöd har det varit särskilt frustrerande att möta den nonchalans och det oengagemang som UD visat i ärendet. Det krävdes en massiv mediekampanj för att UD skulle agera. UD har inte heller den här gången när det gäller naturkatastrofen i handlat vare sig omgående eller särskilt kraftfullt. Man saknar beredskap för en räddningsoperation av det slag som är aktuellt. Med en telefonväxel som överbelastats överlåter man ansvaret för hemtransport av skadade svenskar åt resebolagen. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka svensk katastrofberedskap? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att snabbare hjälpa barn som bortrövats till andra länder?
ip · GS10299 · 2005-01-07 00:00:00 — Interpellation 2004/05:299 av () till statsrådet om Öresundsintegrationen Alltfler elever i skånska skolor väljer nu att lära sig danska. Det finns gymnasieskolor där danskan nu passerat franskans popularitet som tredje språk och där studier i danska är lika vanligt som studier i tyska. Gymnasieelevernas språkval är ytterligare ett tecken på att Öresundsintegrationen börjar ta fart. För många skånska ungdomar är det naturligt att sikta på vidare utbildning eller jobb i . Integrationen över har stor potential. Trots att man ser tydliga tecken på att människor, institutioner och företag på båda sidor Sundet börjar anpassa sig till en ny verklighet och nya möjligheter, så finns det många barriärer kvar. Målet måste vara att det är lika naturligt att åka till jobb, nöjen, studier och affärer på andra sidan Sundet som det är att röra sig motsvarande sträcka inom det egna landet. Byggandet av har inneburit stora steg för integrationen. Mentalt har det blivit mer naturligt att tänka sig som en region. Ekonomiskt har bron inneburit att börjat ta upp kampen om att bli en av norra viktigaste tillväxtmotorer. 17 internationella storföretag har etablerat nordiska huvudkontor i . Det kan jämföras med 13 i och 8 på övriga platser i . Det uppsving regionen har fått sedan bron byggdes indikerar vilken potential som finns. Det är viktigt för hela välstånd att den tillväxtpotential som finns i tas till vara fullt ut. Därför måste arbetet med att riva barriärer för integrationen skyndas på. Det behövs en vitbok som listar samtliga barriärer och som anger tidsplaner när dessa ska avlägsnas. En avgörande barriär är att det är för dyrt att åka över . Det blir aldrig lika naturligt för den breda publiken att åka till kultur- eller idrottsevenemang på den danska sidan som på den svenska så länge bropriserna gör resan mångdubbelt dyrare. Det blir aldrig naturligt att dra nytta av samtliga Öresundsuniversitets kapacitet om bropriset är för högt. På samma sätt försinkar brotaxorna företagens gränsöverskridande affärer och en gemensam arbetsmarknad. Den danske trafikministern har tagit initiativ för att taxor ska kunna sänkas. Det är ett mycket välkommet initiativ. Jag förutsätter att den delar uppfattningen att den tillväxtpotential som finns i ska tas till vara. Jag vill därför fråga infrastrukturministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att och skyndsamt ska nå en lösning som innebär sänkta taxor på ? Vilka övriga åtgärder avser statsrådet att vidta för att gynna den regionala tillväxten i ?
ip · GS10302 · 2005-01-13 00:00:00 — Interpellation 2004/05:302 av () till samhällsbyggnadsminister om byggarbetares rörlighet över gränser anordnades Nordic@Baltic@Polish Ministerial Meeting. En deklaration antogs med rubriken exchange in the sector between countries in the Northern Dimension region. Avsikten med deklarationen är att man under åren 2005@2007 ska genomföra den framlagda handlingsplanen. Med anledning av detta ställde jag en fråga till samhällsbyggnadsminister , där jag ville veta vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att den ska leva upp till ovan nämnda deklaration och handlingsplan för att uppnå ökad konkurrens och rörlighet inom byggbranschen. I svaret daterat anger statsrådet att handlingsplanen innehåller fem olika delprojekt som ska stimulera till ökad handel för byggsektorn inom regionen. De fem delprojekten som den tillsammans med övriga deltagande länderna enats om är följande: Skapa en offentligt databas för potentiella aktörer inom byggsektorn där information om nationella regler finns tillgängliga. Skapa ett gemensamt projekt mellan länderna inom den nordliga dimensionen kring utbyte av erfarenheter och nya kunskaper om husbyggnad. Genomföra en komparativ analys av regleringarna inom byggsektorn som kan ligga till grund för överläggningar mellan länderna om möjliga harmoniseringar eller andra ändringar i lagstiftningen som avser att skapa bättre förutsättningar för företag att agera på nya marknader. Utveckla hjälpmedel för värdering av kompetenskrav och krav på arbetserfarenheter inom byggsektorn mellan länderna. Etablera ett nätverk för gemensam forskning och utveckling som är relevant i förhållande till innehållet i handlingsplanen. Det statsrådet inte nämner i svaret är att det i den antagna deklarationen även finns fler åtgärdspunkter. Deklarationen bygger på en aktionsplan och beslutet enligt deklarationen blir att skapa en organisation för att implementera hela aktionsplanen samt att fler åtgärder ska föreslås för gränsöverskridande samarbete. Målet är att få bort inträdesbarriärerna på de nationella marknaderna avseende byggbranschen. Den aktionsplan som ligger till grund för deklarationen beskriver bland annat problemen med låg konkurrens inom byggbranschen vilket innefattar byggarbetskraftens rörlighet över nationsgränserna. Följande står att läsa: "An important prerequisite for being able to improve competition in the sector is a well functioning free mobility of labour across national borders." Med anledning av att deklarationen är betydligt mer omfattande till innehållet än vad statsrådet angav i sitt svar vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta avseende de övriga besluten i deklarationen som syftar till att minska inträdesbarriärer inom byggbranschen på de nationella marknaderna, samt därigenom öka rörligheten för företag innefattande även byggarbetskraften?
ip · GS10304 · 2005-01-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:304 av () till statsminister om samhällets krisberedskap med anledning av stormen i I skuggan av tragedin i har stora delar av vårt land drabbats av ytterligare påfrestningar genom den storm som drog fram över den 8@9 januari. På många håll kommer man att behöva vänta på att åter få ström, för värme, ljus och vattenförsörjning. till äldre i ensligt belägna hus utsätts för stora påfrestningar. Djur far illa när strömavbrotten blir långvariga. Enorma ekonomiska värden har förötts genom stormfälld skog och förstörd egendom för enskilda. Inte minst handlar det ansvaret om de mänskliga följder krisen får. Förstörd egendom, ekonomisk skada, isolering och ständiga svårigheter får naturligtvis också svåra följder för människors välbefinnande och hälsa. Många människor far illa och behöver ett socialt stöd för att orka gå vidare efter krisen. Det är just när samhället utsätts för sådana påfrestningar som medborgarnas förväntningar på samhället blir som störst. Vi förväntar oss, med rätta, att hela samhällets resurser ska mobiliseras för att lindra verkningarna och så snabbt som möjligt kunna återupprätta normala samhällsfunktioner. Kort sagt @ det måste finnas en fungerande nationell krisberedskap. Vid kriser och svåra påfrestningar i fred är det länsstyrelserna som har ansvaret för att samordna samhällets insatser i respektive län. Därigenom blir självfallet regeringen ytterst ansvarig för de insatser som görs, då länsstyrelserna lyder under . När många län drabbas ökar självfallet regeringens ansvar för att samordna insatser över länsgränserna. Vid en så omfattande påfrestning som stormen har inneburit kommer i många fall inte resurserna i länen att räcka till för att hantera ens den akuta situationen. I sådana fall måste statliga myndigheter kunna omprioritera sina resurser så att de används där de behövs som bäst. Således är det av intresse att veta, inte bara vad länsstyrelserna gjort utan också vilka insatser regeringen har planerat och vidtagit. Även om regeringen i stor utsträckning bundits upp av hanteringen av katastrofen i måste den självfallet ta ett stort ansvar då vi utsätts för påfrestningar i och avdela nödvändiga resurser också till den krishanteringen. Vid kriser har, vilket både regeringen själv och konstaterat, Statsrådsberedningen och statsministern ett särskilt ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga statsministern följande: 1.Vilka åtgärder vidtog statsministern med anledning av de varningar som utfärdades för omfattningen av den annalkande stormen? 2.Vilka åtgärder har statsministern vidtagit för att skapa sig en samlad bild av stormens effekter för samhället och för enskilda? 3.Vilka åtgärder har statsministern vidtagit med anledning av dessa effekter? 4.Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att lindra de ekonomiska konsekvenserna för enskilda av stormen? 5.Vilka åtgärder har statsministern vidtagit och avser att vidta för att lindra de psykiska, sociala och hälsomässiga effekterna av krisen?
ip · GS10305 · 2005-01-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:305 av () till statsminister om studieresultat i friskolorna antydde statsministern i en TT-intervju att de försämrade svenska studieresultaten kunde bero på de fristående skolorna. Den statistik som tar fram när det gäller utbildningsresultaten i och gymnasiet visar på ett rakt motsatt förhållande. Läsåren 1998/99@2002/03 hade en större andel elever på de fristående grundskolorna behörighet för gymnasiet än i den kommunala skolan. I genomsnitt var betygen dessutom betydligt högre. Precis samma avvikelser uppstår vid jämförelser inom gymnasieskolan. Med anledning härav undrar jag vilka åtgärder statsministern är beredd till för att bättre tillgodogöra sig den information om studieresultaten i och gymnasiet som tar fram.
ip · GS10307 · 2005-01-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:307 av () till statsrådet om samhällets krisberedskap med anledning av stormen i Effekterna av den storm som drog fram över den 8@9 januari är fortfarande svåra att överblicka för många. Klart är att den får enorma ekonomiska konsekvenser, där många enskilda skogsägare riskerar ruin och stora mängder annan egendom har skadats. Många människor blir utsatta under veckor utan el och rinnande vatten som otillförlitliga telefonförbindelser gör det svårt att meddela omvärlden om situationen. Utöver de omedelbara konsekvenserna påverkas också människors sociala och psykiska situation, ibland så att det får omedelbara hälsokonsekvenser. En fungerande krishantering måste innefatta också en plan för att bistå människor när de drabbas av krisens efterverkningar. Det är utan tvekan att betrakta som en nationell påfrestning, vilket innebär att länsstyrelserna, som ju lyder under regeringen, har det operativa ansvaret för samordning av samhällets insatser. I många fall har detta gjorts föredömligt och även på andra ställen har arbetet efter hand kommit i gång på allvar. Då länsstyrelserna lyder under har givetvis regeringen och särskilt det ansvariga statsrådet ett särskilt ansvar för att ge både understöd och, vid behov, direktiv till länsstyrelserna både före och under krishanteringen. Vid den omfattning stormen har haft måste givetvis regeringen också göra stora insatser för att samordna länsstyrelsernas insatser och för att prioritera också statliga myndigheters arbete så att resurser kan frigöras från andra delar av landet dit de behövs som bäst. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: 1.Vilka åtgärder vidtog statsrådet med anledning av varningar om den annalkande stormen för att informera sig om länsstyrelsernas krisberedskap? 2.Vilka åtgärder har statsrådet, sedan stormen slagit till, vidtagit för att följa upp och stödja länsstyrelsernas arbete för att lindra verkningarna av krisen och för att samordna samhällets insatser? 3.Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att försäkra sig om att länsstyrelsernas arbete med krisen också omfattar människors sociala och psykiska situation?
ip · GS10308 · 2005-01-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:308 av () till statsrådet om effekterna på skogsnäringen av stormen den 8@9 januari Den storm som drog fram över främst den 8@9 januari har fått enorma konsekvenser för skogsbruket i hela regionen. Även om uppskattningen av skadornas storlek ännu inte är klar, handlar vissa uppskattningar om ett värde . Det drabbar hela den svenska skogsnäringen och det drabbar enskilda skogsägare fruktansvärt hårt med, i många fall, personliga kriser som följd. Enligt har skog fallit, vilket motsvarar nästan en normal årsavverkning i hela . Det innebär en överväldigande risk för dramatiskt fallande virkespriser och att stora mängder fallen skog riskerar att förstöras om inte särskilda åtgärder vidtas för att skydda den i väntan på bearbetning. Vidtas inga åtgärder nu riskerar skogsindustrin stora konsekvenser , då det kommer att råda stor brist på virke som kan levereras till industrin och hela branschen kommer att drabbas av högre priser och risk för ökad utslagning. Därför krävs akuta insatser nu för att skydda såväl enskilda som hela näringen mot de konsekvenser som hotar, direkt och indirekt. Ett lämpligt åtgärdsprogram för att lindra skadorna bör, enligt min uppfattning, omfatta följande: Ett förbud mot avverkning av skog på rot tills vidare. Därigenom kan vi trygga avsättningen av den skog som fallit och även prioritera användningen av avverkningsutrustning. Utred möjligheten till kompensation för otillräckliga försäkringar. Krisen är av en sådan omfattning att det är befogat att fråga sig i vilken utsträckning enskilda ska ha skyldighet att försäkra sig mot skadorna. Vid mindre skador är det självfallet så att ansvaret måste vara individuellt, men det är knappast tillämpligt på något som är att betrakta som en regional naturkatastrof. Insatser för lagring av virke i väntan på bearbetning. Det kan innefatta en ändring av vattenlagen för att möjliggöra vattenlagring. Undantag från skogsvårdslagens bestämmelser i fråga om avverkning. Det innebär till exempel undantag från reglerna om maxavverkning vid en fastighet. Undantag från reglerna om axeltryck för att möjliggöra insatser också med tunga maskiner i de drabbade områdena. Ett förbättrat skogsvårdskonto som möjliggör avsättning av de stora medel som kommer att betalas ut som en anledning av en extraordinärt stor avverkning och som riskerar att leda till en skattesmäll för enskilda skogsbrukare. Då denna interpellation skrivs kommer statsrådet att besöka de drabbade regionerna för att själv informera sig om skadorna. Under resan, bland annat i , kommer hon då att kunna se våldsamma effekter som hotar enskilda skogsbrukares hela existens och som innebär ett hot mot hela den svenska skogsnäringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lindra verkningarna av stormen i för enskilda skogsbrukare och för skogsindustrin i stort?
ip · GS10309 · 2005-01-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:309 av () till utrikesminister om kidnappade barn rövas drygt 1000 barn i bort med våld från den ena föräldern till den andre och försvinner sedan spårlöst. I en del familjerelaterade kidnappningar försöker förövarna att ta barnet/barnen till ett annat land. Väl i det landet försvinner de lätt utan spår av något slag. Om ett barn förts bort från till något av de länder som har avtal med kan hjälpa till med att återföra barnet (). För att ska kunna användas så krävs det att följande villkor är uppfyllda: Barnet var bosatt i före bortförandet. Sökanden har vårdnaden om barnet. Barnet har ännu inte fyllt . gäller mellan och det land dit barnet förts. För inte så länge sedan kunde vi läsa om , vars fem barn i åldrarna kidnappades av sin pappa och fördes till . I detta fall skedde kidnappningen på svensk mark och offren var svenskar. Det var alltså svensk lagstiftning som gällde. Trots att det tydligt framgick att ett brott begåtts, agerade UD långsamt och det tog och många påtryckningar innan fick hem sina barn. kidnappades tolvåriga under en semesterresa i av sin pappa. Hon tillåts inte ha någon kontakt med sin familj här i , och har inte fått prata med sin mamma, som har ensam vårdnad, sedan kidnappningen ägde rum. Svenska och turkiska myndigheter är inblandade, dock med motsägelsefulla uppgifter och motstridiga besked. har haft kontakter med och har ännu inte lyckats klara ut rättsläget huruvida bortförandet också är ett brott enligt turkisk lag. Tilläggas bör att tillhör ett av de länder som anslutit sig till . Medveten om att utrikesministern inte kan kommentera enskilda fall vill jag ställa följande fråga: Vad avser utrikesminister att göra för att svenskar som utsätts för brott av ovan nämnda slag, med barn bortförda till andra länder, genom svenska myndigheter, ges stöd, support och medmänsklighet?
ip · GS10310 · 2005-01-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:310 av () till statsrådet om breddad kompetens i vattendelegationerna har beslutat att ska utgöras av fem vattendistrikt och att varje vattendistrikt ska ledas av en styrelse. I den statliga utredningen som vatten (SOU 2002:105) föreslås att vattenmyndigheternas styrelser bör spegla olika intressen i form av staten, kommunerna, näringslivet och miljöorganisationerna. Styrelserna föreslogs bestå av upp till nio ordniarie ledamöter och tre suppleanter. I regeringens proposition (2003/04:57) berörs inte styrelsernas sammansättning närmare. förordnade regeringen ledamöter i de vattendelegationer som ska fungera som styrelser för vattenmyndigheterna. Ledamöterna är förordnade till och med . Av de totalt 27 ledamöter som regeringen utsett i de fem vattendistrikten är 21 representanter för länsstyrelserna, 4 från universiteten, 1 från ett statligt bolag och 1 företrädare för näringssektorn. Således har utredarens förslag om en allsidig sammansättning i styrelserna inte följts vid förordnandet av vattendelegationerna. Endast i ett av vattendistrikten uppgår antalet ledamöter till nio och inte i något distrikt har ersättare utsetts. Man kan då undra om regeringen avser att komplettera vattendelegationerna genom att utse företrädare för näringsliv, kommuner, miljöorganisationer och enskilda. Vattendelegationernas sammansättning är viktig för att få en helhetssyn på alla aspekter av vattenanvändningen inom avrinningsområdet. Med tanke på att de nya myndigheterna är föranledda av ett EU-direktiv finns särskild anledning att skapa största möjliga legitimitet för vattenmyndigheterna och deras beslut. Vattendirektivets krav på tydlighet talar för att myndigheterna ska ha en självständig ställning, vilket bör föranleda att de inte enbart ska styras av länsstyrelsepersonal. Vad avser statsrådet att göra för att sammansättningen i vattendelegationerna kompletteras så att en bredare erfarenhetsbas uppnås?
ip · GS10311 · 2005-01-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:311 av () till utrikesminister om fredsprocessen efter valet i gick palestinierna till valurnorna för att välja sin andra president. Det var ett val som trots ockupationen genomfördes på ett bra sätt. Det var en stark upplevelse att som valobservatör på plats följa valet och se palestiniernas starka vilja att bygga ett demokratiskt samhälle trots avsaknad av fred och frihet. Det är otvivelaktigt en seger för demokratins krafter. Trots de mycket svåra förhållanden som råder på det ockuperade området har ett demokratiskt val genomförts. Palestinierna har en ny ledare i . talar alla om vad kan göra för att sluta fred med . Alla har stora förväntningar. Vad många inte talar om är att inte ensam kan klara av att lösa konflikten. behöver omvärldens stöd för att tillsammans med motparten uppnå en rättvis och varaktig fred. Jag vill därför fråga statsrådet vad hon avser att ta för initiativ för att fredsprocessen snabbt ska komma i gång med världssamfundets aktiva medverkan.
ip · GS10313 · 2005-01-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:313 av () till socialminister om de psykosociala följderna av stormkatastrofen Den svåra stormen som drog fram över orsakade svåra materiella skador, framför allt inom skogsbruksnäringen. I , och har stormen på sina håll orsakat en nästan total förödelse av skogen. Hundratals privata skogsbrukare har fått se frukten av årtiondens investeringar och arbetsinsatser i de egna skogsbestånden bokstavligt talat slagna i spillror. I de fall som tillräckliga försäkringar saknas kan det handla om personlig ruin. Även bortsett från de allvarliga ekonomiska skadorna upplevs det som mycket smärtsamt att se sin arbetsplats och egendom förödd. De psykologiska konsekvenserna för de drabbade är i många fall omvittnat hårda. Ett antal fall av självmord har sannolikt koppling till katastrofens verkningar. Det är djupt tragiskt och ett bevis på att varken det civila samhället eller ansvariga myndigheter förutsett vidden av stormkatastrofens psykologiska konsekvenser. Det finns fortfarande ett stort behov av uppsökande verksamhet och det kan förutses att insatser kan behövas . För personer som drabbas av den här typen av katastrofer behövs både stöd från medmänniskor och, i många fall, professionell psykologisk hjälp. I katastroflägen där många människor är chockade och traumatiserade behövs det ett proaktivt och uppsökande arbete från ansvariga myndigheters och andra samhällsaktörers sida. Det gäller särskilt när infrastrukturen i form av vägar och telefoner är skadad. Ansvaret för dessa insatser åvilar kommunerna. Det är emellertid svårt för varje kommun att på egen hand planera för denna typ av katastrofberedskap och stora fördelar ligger i att gemensamma rutiner och samarbetsformer utvecklas som snabbt kan träda i funktion när katastrofsituationer uppstår. I det arbete som sker för att förstärka beredskap inför katastrofer är det viktigt att förbättrade rutiner utvecklas och beredskapen för att förutse och hantera drabbade personers psykiska reaktioner höjs. I många fall är de offentliga resurserna för att snabbt hantera problemen otillräckliga, och det behövs därför en strategi där även civilsamhället kan mobiliseras i en samlad insats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Avser socialministern att lägga fram förslag för att förbättra det psykosociala stödet för katastrofdrabbade inom ramen för arbetet med en förstärkt krishantering? Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att säkerställa att de stormdrabbade får ett psykosocialt stöd i sin svåra situation?