ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10476 · 2005-03-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:476 av () till utbildnings- och kulturminister om det sverigefinska grundade ett bibliotek. (1976) överläts till Finlandshuset. drivs det av stiftelsen i . besökare är till största delen sverigefinnar. Språkstuderande och svenskar besöker också , som har totalt ca 8000 besökare och 15000 utlån . Kostnaderna för driften av är ca . I betänkande SOU 1997:192 (7.1.4) föreslås stöd till "upprättande och upprätthållande av åtminstone ett bibliotek för vardera språk som centrum för litteratur på respektive språk". Inom den sverigefinska minoritetsgruppen har bibliotek setts som ett självskrivet, centralt bibliotek för den sverigefinska minoriteten. Nyförvärv av finskspråkig litteratur i huvudstadens bibliotek minskar och fortfarande efter ratificeringen av minoritetskonventionerna är kunskaperna i samhället dåliga när det gäller de nationella minoriteterna och deras rättigheter. Den sverigefinska nationella minoritetsgruppen behöver ett bibliotek för att bevara och utveckla det finska språket och kulturen. vände sig i till utbildnings- och kulturministern och informerade om att stiftelsens styrelse inte anser sig ha råd att driva efter utgången av 2005. Man föreslog att svenska staten skulle ta över driften med hänvisning till att i första hand betjänar en av nationella minoriteter. Mig veterligt har ministern inte lämnat något svar till stiftelsen. Enligt min mening skulle det vara ett stort nederlag för den svenska nationella minoritetspolitiken om lades ned. Min fråga till ministern är därför: Avser ministern att vidta åtgärder för att förhindra en nedläggning av det sverigefinska ?
ip · GS10478 · 2005-03-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:478 av () till jordbruksminister om kompensationsstöd för fjällnära jordbruk "Hela ska leva" är en vision och en målsättning för många. För att vi ska nå dit så krävs det att alla politikens instrument används. Hela kan inte leva enbart genom att människor ska pendla till sina arbeten som kan ligga bort, särskilt i norra . Arbetstillfällena måste i betydligt högre grad än finnas där människor finns. I Lantbrukarnas Riksförbunds PM om jord- och skogsbrukets betydelse 2004 i och dess landsbygd står att läsa: "har jord- och skogsbrukets sammanlagda indirekta sysselsättningseffekter i förädlingsindustrin och andra näringar beräknats till ca 8600 personer. Varje person sysselsatt i jord- och skogsbruket sysselsätter alltså ytterligare 2 personer i andra näringsgrenar i länet." Vidare i PM:et står att läsa: "jord- och skogsbruket har stor betydelse för sysselsättningen i många av de mindre landsbygdskommunerna. I tolv av länets femton kommuner är mer en femtedel av sysselsättningen beroende av jord- och skogsbruket". Jag har tidigare framfört genom motioner krav på regeringen att utforma ett särskilt stöd för fjällnära område. Kompensationsstöd har utgivits men inte till . Därför frågar jag statsrådet: Avser statsrådet att kompensera för det fjällnära området ?
ip · GS10483 · 2005-03-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:483 av () till samhällsbyggnadsminister om konkurrensvillkor avseende byggmaterial Att det byggs bostäder är angeläget på många sätt. Det bidrar till att avhjälpa bostadsbristen, ökar sysselsättningen och är en tillväxtmotor för många underleverantörer. I arbetet med att öka byggandet gäller det dock att inte använda fel styrmedel eller skicka ut felaktiga signaler. uppmärksammades att det går att spara miljarder på byggen genom att importera byggmaterial från övriga . Det är Byggkostnadsforum som hävdar det i en rapport om alternativa inköpsvägar i . Byggkostnadsforum har regeringens uppdrag att på olika sätt granska hur byggkostnaderna kan sänkas. För olika typer av byggmaterial visar det sig att import sänker priserna medan svenskt byggmaterial är konkurrenskraftigt i pris bland annat när det gäller armering, betong, markisolering, gipsskivor, stålreglar och radiatorer. Slutsatsen i rapporten är att engagerade byggherrar och beställare kan spara mycket pengar genom att importera vissa varor och genom att lägga tid på att hitta bra leverantörskontakter. Att regeringen initierat utredningar som syftar till att sänka byggkostnaderna är intressant när utgångspunkten som i detta fall har varit att se på hela byggmaterialbranschen inom EU. har dock regeringen stött ett särskilt träprogram, för att ensidigt gynna ett byggmaterial. Programmet har fått blandat mottagande och mött mycket stark kritik från många remissinstanser. Inte minst för att det saknas ordentliga kostnadsberäkningar och för att programmet är konkurrenssnedvridande. Regeringen har trots remisskritiken tillsatt en särskild träsamordnare för att driva frågor i enlighet med strategin för träprogrammet. Signalen i detta är att regeringen favoriserar utvecklingen av ett byggmaterial. I förlängningen skulle detta kunna ge villkor som snedvrider marknaden och därmed skadar byggsektorn och konkurrensen. I stället borde ledord som konkurrens, god ekonomi, miljömässigt hållbart och energieffektivt vara vägledande för val av byggmaterial. Den uppfattningen borde delas av regeringen och mot bakgrund av detta skulle jag vilja ställa följande frågor till ministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa konkurrens mellan olika byggmaterial? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa lika villkor mellan olika byggmaterial? 3.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att verkar för att snabba på harmonisering av byggregler inom EU?
ip · GS10484 · 2005-03-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:484 av () till samhällsbyggnadsminister om ägarlägenheter och ökad mångfald inom boendet En bostadslägenhet i flerbostadshus kan enligt nuvarande regler innehas med nyttjanderätt i form av hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. I de flesta länder går det att äga sin bostad eller lägenhet i form av ägarlägenhet. Detta är dock omöjligt i . Ägarlägenheter är uppskattade och tillåtna i väldigt många andra länder, till exempel våra grannländer. Tredimensionell fastighetsbildning är tillåten och detta är en bra förutsättning för att också tillåta ägarlägenheter. Enligt min uppfattning bör det i svensk rätt införas regler som gör det möjligt att inneha enskilda lägenheter med äganderätt, så kallade ägarlägenheter. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att det inte bör införas ägarlägenheter. Regeringen uttalade i en proposition att reglerna om tredimensionell fastighetsindelning hade trätt i kraft och att det i vart fall intill dess en uppföljning har gjorts av dessa regler inte framstod som lämpligt att utvidga reglernas tillämpningsområde (se prop. 2003/04:115). Införande av ägarlägenheter skulle öppna upp nya möjligheter för bostadsbyggandet och utveckling av bostadsområden. De kan även byggas på redan befintliga fastigheter och därigenom kan även kompletteringsbebyggelse ske. Ägarlägenheter skulle kunna bidra till en ökad mångfald i miljonprogramsområden. Nya möjligheter öppnas vid ett införande av ägarlägenheter. Bostäder för socialt ändamål kan integreras i flerbostadshus. Ägarlägenheten kan hyras ut med förstahandskontrakt och på så sätt slipper man ifrån flertalet komplikationer med andrahandshyresgäster. Ägarlägenheter kan ägas av kommuner för att kunna erbjuda till exempel skyddat boende för utsatta kvinnor. Ägarlägenheten är en upplåtelseform som är vanligt förekommande utanför gränser och mer attraktiv för en del jämfört med att vara medlem i en bostadsrättsförening med nyttjanderätt till en bostad. Statsrådet har i interpellationsdebatter om mångfalden i boendet påtalat att: "Det kan handla om hyresrätt, bostadsrätt, äganderätt, ägandelägenheter, kooperativ. Det är viktigt att det finns en mångfald." Med anledning av detta vill jag härmed fråga samhällsbyggnadsminister : 1.Avser statsrådet att ta initiativ till en utvärdering av reglerna om tredimensionell fastighetsindelning? 2.Avser statsrådet med anledning av uttalanden om mångfald i boendet att återkomma med förslag om ägarlägenhet?
ip · GS10485 · 2005-03-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:485 av () till samhällsbyggnadsminister om prövning av vindkraftverk liberalerna har i ett flertal sammanhang lyft fram krav på förenklingar av regelverket i (PBL) och i syfte att effektivisera tillståndsprocesser. Ett exempel på ett mycket prioriterat område är att få till stånd en förkortad överprövningsprocess med bibehållen rättssäkerhet för den enskilde sakägaren. I har majoriteten hänvisat till PBL och miljöbalkskommitéernas arbete och att de slutbetänkanden som kommer ska avvaktas innan ytterligare ställningstaganden tas. Det blir då märkligt när samhällsbyggnadsministern, i samband med sin redovisning om sin syn på energipolitiken, pekar ut vindkraftsutbyggnaden som ett specifikt område där det skulle behövas speciella regelförenklingar. Med all tydlighet kan man koppla detta till regeringens politik vad gäller avveckling av kärnkraften. anser att förenklingar i PBL och i sig är mycket angelägna men de ska då vara av generell natur. Vindkraftsanläggningar ska prövas på samma sätt som motsvarande industriella anläggningar och alltså inte omfattas av någon typ av speciallagstiftning. har motsatt sig en förtida avveckling av kärnkraften och vi anser att all typ av energiproduktion ska prövas mot tydliga och generella krav, vad gäller verksamhetens inverkan på miljö och hälsa. Vindkraften har naturligtvis en roll som alternativ i energiproduktionen men den är inte heller konfliktfri. Man kan lyfta fram konfliktområden som gäller buller, störning i landskapsbilden, skuggbildningar etcetera. Mot den bakgrunden vore det direkt felaktigt att inte likställa prövningen av vindkraftsanläggningar med prövning av annan verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att särbehandla vindkraften i förhållande till motsvarande industriell verksamhet vid prövning enligt och ? Om så är fallet, vilka åtgärder rör det sig om och vilka skäl anser statsrådet det finns att särbehandla vindkraften?
ip · GS10486 · 2005-03-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:486 av () till statsrådet om samverkan mellan skolan och religiösa samfund Enligt läroplanen för den svenska skolan ska all undervisning i den offentliga skolan vara icke-konfessionell. Detta är samtliga riksdagspartier eniga om. Frågan om vad som menas med icke-konfessionell undervisning är dock inte helt oproblematisk. Det råder delade meningar om var gränsen ska dras när det gäller vad som är tillåtet och vad som inte är det. Religionen spelar en stor roll i många människors liv. Även om vårt samhälle kanske är världens mest sekulariserade så har kyrkor, synagogor, moskéer och andra religiösa samlingsplatser fortfarande stor betydelse i människors liv. Det märks inte minst när man går igenom olika former av kriser eller drabbas av sorg. Efter förlisning och senast efter tsunamikatastrofen blev kyrkorna i många fall den naturliga mötesplatsen för människor. Dessa förväntas då på ett naturligt sätt ta sitt ansvar och gör det också. Företrädare för religiösa samfund som till exempel präster eller imamer har ofta lång erfarenhet av och kunskap om hur man ska möta människor i sorg eller människor som brottas med existentiella frågor, troende likaväl som icke-troende. I skolans värld inträffar ständigt händelser som kräver sådan erfarenhet. En elev drabbas av sorg, en elev begår självmord eller gör självmordsförsök, mobbning och våld är ofta förekommande. Jag anser därför att det är naturligt att ta till vara de religiösa samfundens kunskaper i den offentliga skolan utan att skolan eller kommunen ska anses bedriva konfessionell undervisning. Det kan till exempel handla om att en präst eller imam fungerar som resursperson för lärare och elever. De kan också komplettera kuratorer och skolpsykologer och vara ett stöd i arbetet med att förebygga och hantera mobbning och andra svåra problem genom att ingå i skolans krisgrupp. Företrädarna för samfunden ska naturligtvis inte bedriva missionerande verksamhet i skolan men ett samarbete måste vara möjligt. I många skolor finns verksamheter av detta slag. Skolpräster som är anställda av någon eller flera församlingar arbetar ute i skolorna. har detta dock ifrågasatts , bland annat i kommun där samarbetet blivit föremål för en anmälan till . Från sida har beskeden varit otydliga. För mig är det självklart att ett samarbete mellan religiösa samfund och offentliga skolor måste vara möjligt utan att skolan anses bedriva konfessionell undervisning. Att en präst eller imam ingår i en krishanteringsgrupp eller deltar i rastverksamhet kan knappast anses utgöra otillbörlig påverkan. Jag vill därför fråga statsrådet vad han avser att vidta för åtgärder för att garantera att det även i fortsättningen ska vara möjligt att bedriva ett fruktbart samarbete mellan skolor och religiösa samfund.
ip · GS10487 · 2005-03-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:487 av () till vice statsminister om folkomröstning om förslaget till nytt Det behövs en debatt om vart EU är på väg. Folket måste ha något att säga till om när det gäller maktfördelning och unionens framtida dagordning som formuleras i förslaget till . Att det enbart skulle handla om smärre förändringar motsägs av det faktum att flera EU-länder låter arrangera folkomröstningar. Om förslaget blir verklighet förändras maktbalansen radikalt. Alltmer makt förs över till unionen och de nationella parlamenten får mindre att säga till om. Majoritetsbeslut utan vetorätt blir huvudregel, EU får möjlighet att, utan fördragsändring, ta till sig ytterligare beslutsmakt och det slås fast att EU-rätt alltid går före nationell rätt. Vidare fördragsfäster man en ambition om att skapa ett gemensamt försvar. Nätverket folkomröstning.nu har samlat in omkring 120000 namn för en folkomröstning om . Det visar att det finns en stark folklig opinion som aktivt kräver att få diskutera och avgöra hur EU ska utvecklas. Opinionsmätningar bekräftar detta, enligt en undersökning från FWS, ett bolag inom , är det av väljarna som stöder att frågan avgörs utan vare sig folkomröstning eller mellanliggande val. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: 1.Avser vice statsministern, efter att ha sett folkets remissvar, att ta initiativ till en folkomröstning om ? 2.Avser vice statsministern att ta några initiativ för att hänskjuta den svenska ratificeringen till efter nästa riksdagsval?
ip · GS10488 · 2005-03-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:488 av (-) till statsrådet om behandlingen av förslaget till nytt Hur ska ta ställning till ? Det finns många undersökningar som visar att en majoritet av de svenska väljarna vill folkomrösta om . Men regeringen och den borgerliga alliansen har kommit överens om att det är som ska ta ställning till , detta utan föregående folkomröstning och års val. Denna överenskommelse bekymrar mig. Regeringen har genom detta förfarande lagt locket på när det gäller diskussionen om förslaget till . Frågan har inte varit föremål för debatt i en valrörelse och den har avfärdats som en alltför svår fråga för att kunna göras till föremål för en folkomröstning. Vi vet att den nu valda inte speglar folkopinionen i EU-frågor, vilket visade sig väldigt tydligt när vi hade folkomröstning om EMU. En feministisk analys av konstitutionen visar att det finns klara risker för att jämställdheten kommer att ta stora steg tillbaka. Det är ingen överdrift att säga att både form och innehåll är dikterat av män, för män. Män har varit i överväldigande majoritet i den grupp som utfört arbetet och ingenstans i konstitutionen ifrågasätts den hierarkiska struktur som bäddar för en starkt centraliserad politisk ledning. Den ekonomiska politikens totala överordning, understödd av en stark militärmakt ska öppna för en högerliberal marknadsekonomi. Samhällets sociala ansvar ska minimeras genom att staten ska dra sig tillbaka och övervältra ansvaret på den klassiska "familjen". Det är alltså kvinnorna som ska ta ansvar för vården och omsorgen av barn och gamla. Den traditionella "kärnfamiljen" återupprättas i konstitutionen: Mannen blir överhuvud och beskyddare av de kvinnor som föder hans barn. Kyrkan, med sin konservativa kvinno- och sexualsyn, har fått en egen "gräddfil" för inflytande, med en konstitutionellt föreskriven dialog. Blir förslaget verklighet kommer vi att få se den patriarkala maktordningen permanentad för en överskådlig framtid. Klyftan mellan en mansdominerad, maktfullkomlig, politisk elit och alla oss andra som vill vara med och forma både vår samtid och våra barns framtid, kommer att växa. Detta är oacceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska ha en genomgripande och folkbildande diskussion om ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska anordna en folkomröstning om EU:s förslag till konstitution?
ip · GS10491 · 2005-03-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:491 av () till utrikesminister om demokratisk utveckling i Det finns en oroande tendens när det gäller inflytande på politiken i . Man stöder oförbehållsamt president oförsonliga politik gentemot gerillagrupperna i , där han skapat ett system med statligt avlönade angivare. har på ett flagrant sätt understött en kupp för att störta demokratiskt valde president . Man har blandat sig i politik genom att hota med att dra in bistånd till landet om skulle bli vald till president. Denna typ av inblandning har också ökat i . lyckades man få slut på kriget mellan gerillan och högerregeringen och införa ett mer normalt styrelseskick. Gerillarörelsen omvandlades till ett politiskt parti. har dock , som fortfarande står till höger, återvänt till sin gamla politik. De gamla dödsskvadronerna har åter aktiverats. FMLN-anhängare har åter hittats torterade och mördade på det omisskännliga sätt som dödsskvadronerna använde sig av. Hoten mot tidigare FMLN-ledaren och FMLN:s kandidat i senaste presidentvalet, Shafik Handel, har kommit allt tätare. Regeringen uppträder än mer provokativt gentemot oppositionen. Det arbete på att demokratisera som inleddes håller alltså på att undermineras och det torde vara uppenbart att den nya politiken från regeringens sida har stöd från . Utvecklingen är även oroande i ett annat avseende. Den tidigare salvadoranske presidenten har föreslagits till ordförande för , Organization of American State). är uppbackad av . Man kan bara spekulera i vad det kan betyda när det gäller eller andra latinamerikanska stater som och . Human Rights Watch har protesterat mot kandidatur och chefen för an International (CEJIL), , har förklarat: "Det skulle bli problematiskt att välja någon som ledare för , som under sin period som president i , undergrävde Inter-American Human Rights Commission. kommenterade också inblandning i kuppen mot president i och ifrågasatte demokratiska trovärdighet. har varit inblandad i omfattande korruptionsaffärer i , som aldrig blivit uppklarade. På olika sätt har ordentliga utredningar förhindrats. har på olika sätt understött arbetet på att skapa fred och demokrati i . Svenska organisationer har understött normaliseringen och demokratiseringen i och medverkat till den process som innebar att FMLN kunde omvandlas från gerillaorganisation till ett politiskt parti. Detta arbete undermineras och hotar nu att spolieras av högerkrafterna i , av högerkrafterna i grannländerna, vars demokratiska trovärdighet starkt kan ifrågasättas samt av stormakten . Med utgångspunkt från ovanstående vill jag fråga utrikesministern: 1.Vad ämnar utrikesministern göra i FN, EU och andra internationella organisationer för att understödja en demokratisk utveckling i ? 2.Vad ämnar utrikesministern göra i FN, EU och andra internationella organisationer för att motverka icke-demokratiska krafters inflytande i ? 3.Vad ämnar utrikesministern göra i FN, EU och andra internationella organisationer för att medverka till att icke-demokratiska krafter förhindras att få spelrum i inflytelserika latinamerikanska institutioner och samarbetsorganisationer?
ip · GS10492 · 2005-03-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:492 av () till jordbruksminister om konkurrensen inom veterinärväsendet Allianspartierna, kd, m, fp och c, har i begärt en förändring av organisationen av veterinärväsendet i . Dagens veterinärväsende fungerar dåligt på grund av dubbla roller, som leder till jävsituationer och osund konkurrens. Konkurrenssituationen för privatpraktiserande veterinärer är ohållbar på grund av att genom distriktsveterinärorganisationen, DVO, bedriver veterinärverksamhet och konkurrerar med privata veterinärer som man utövar myndighetsansvaret över veterinärverksamheten. Dessutom subventioneras DVO:s verksamhet via skattsedeln, vilket snedvrider konkurrensen till nackdel för privatpraktiserande veterinärer. Ett välkommet uppvaknande från regeringens sida skedde då man i propositionen 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet lyfter fram att flera utredningar visar att dagens veterinärorganisation och djurskyddstillsyn är behäftad med brister. En viktig brist i nuvarande organisation är att veterinärerna ibland kan hamna i en jävsituation då de också har tillsynsobjektet eller bonden som kund. Det kan finnas risk för motsättningar mellan veterinären och tillsynsobjektet just därför att man inte anlitar veterinären i fråga. Det är även otillfredsställande att veterinärinsatser för sällskapsdjur finansieras via skattsedeln. På förslag av revisorer beslutade (2002/03:MJU10) att ge regeringen i uppdrag att tillsätta en oberoende utredning med uppdrag att lösa problemen med fördelningen av det statliga bidraget till distriktsveterinärorganisationen, statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller, det vill säga distriktsveterinärernas dubbla roller som myndighetsutövare och praktiserande veterinärer. Vidare beslutade att en oberoende utredning bör ges i uppdrag att redovisa hur omfattande bristerna i djursjukdata är, vad de beror på och vad bristerna har inneburit för statistikens användbarhet. Sistnämnda utredning tillsattes . Det är anmärkningsvärt att enhälliga beslut med tillkännagivande till regeringen om att tillsätta utredningen om dubbla roller inte nämndes i den senaste budgetpropositionen. Ärendet är föremål för "beredning" inom och någon utredning är ännu inte tillsatt. Det har vid ett flertal tillfällen i påpekats vikten av att den av beslutade utredningen tillsätts. Att så ännu inte skett är närmast att betrakta som en provokation mot . Jag vill återigen understryka att utredningen måste påbörja sitt arbete . Med anledning av det ovan anförda vill jag därför ställa följande fråga till jordbruksministern: Avser jordbruksministern att lägga fram förslag som innebär att den illojala konkurrens som råder inom veterinärområdet avskaffas, och i så fall när?