ip · GS10328 · 2005-01-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:328 av () till samhällsbyggnadsminister om diskriminering av hyresgäster De kommunala bostadsföretagen har en dominerande roll på många lokala bostadsmarknader genom det stora innehavet av bostäder. Bostäderna ägs av kommunmedborgarna vilka ytterst är aktieägarna. Kommunala bolags styrelser föreslås av kommunfullmäktige. Kommunfullmäktige styr bolaget genom ägardirektiv vilket är fullmäktiges styrdokument för bolaget. Därutöver lyder bolaget under annan lagstiftning såsom aktiebolagslagen, kommunallagen, hyreslagen, PUL, sekretesslagen och diskrimineringslagstiftningen. Bostadsbristen leder till att de mest utsatta på bostadsmarknaden får svårare att finna en bostad. Hyresvärdar, såsom kommunala bostadsföretag, har råd att vara mer kräsna i ett läge med stor bostadsbrist. De allmännyttiga bostadsbolagens roll och legitimitet på marknaden ifrågasätts när uppgifter rörande hanteringen av hyresgäster uppdagas kring fallet rörande MKB i . Dessa uppgifter väcker djup indignation och vrede. Inte minst om uppgifterna stämmer avseende vad gäller hotade och misshandlade kvinnors möjlighet att få bostad. Det är dock viktigt att skilja på noteringar av stötande tillmälen med noteringar som avser störning eller grund för vräkning, som ju behövs för att kunna styrka förseelser. Störningar i boendet kan vara av sådant slag att de andra hyresgästerna får svårt att bo kvar. Vissa hyresgäster kan behöva en annan form av boende såsom särskilt boende på grund av funktionshinder, missbruk eller andra problem. Kommunerna har ansvar för att lösa bostadsfrågan även för dem som behöver särskilda boenden. Hur dessa noteringar vid störning sedan används och hur denna information förs vidare behöver ses över. kontra bolagets roll i att hantera känsliga uppgifter måste ses över, liksom de så kallade socialkontrakt som kan ingå. Även processen för hur man får erbjudande om ett hyreskontrakt är viktig. Bostadsförmedlingar och intressebanker är endast ett steg i att en sökande ska sluta ett kontrakt. Ett erbjudande om bostad åtföljs av en prövning om man uppfyller villkoren för att bli godkänd som hyresgäst. Fördelningen av bostäder utifrån kösystem ser olika ut i landet, men en del av de friställda hyreslägenheterna brukar erbjudas till boende på orten, medan en viss del av erbjudandena går till dem som arbetar inom kommunen. En tredje kvot kan gå till de som söker bostad utan anknytning till orten. Dessa regler beslutas i de flesta fall av kommunfullmäktige och återfinns även i vissa fall i ägardirektiv till bolaget. Bostadsföretag har vanligen följande kriterier för att förmedla en bostad till sökande: god vandel (det vill säga skötsamhet), betryggande betalningsförmåga (egen inkomst från arbete, a-kassa, pension eller CSN) samt krav på att inga betalningsanmärkningar får finnas. Kreditupplysning tas på alla blivande hyresgäster för att se om det finns några skulder registrerade hos kronofogden. I regel måste man dessutom vara . Frågan som bör ställas är vem som ytterst ska ansvara för vilken uthyrningspolicy ett bolag har. Jag har också fått till min kännedom att vissa bolag begär telefonnummer till tidigare hyresvärd för att undersöka hyresinbetalningar och eventuella störningar. Här måste frågan om sekretess ut. En hyresvärd måste kunna notera störningar med en befintlig hyresgäst men hur denna information behandlas måste klargöras. I nästa steg finns även problematiken kring vräkningar. De vräkningar som sker på grund av ekonomiska försummelser behöver beaktas specifikt. Här har föreslagit en översyn av socialtjänstlagen. Med anledning av detta vill jag fråga samhällsbyggnadsminister följande: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta med anledning av det som uppdagats i MKB i och om dagens lagstiftning i tillräcklig omfattning ger ett skydd för medborgare som söker hyresbostad eller som bor i hyresrätt samt styrningen av de kommunala bostadsbolagen och dess roll?