ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10314 · 2005-01-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:314 av () till statsrådet om transport av farligt gods Pågående diskussioner om transport av flygbränsle till har visat att alla tänkbara former av transporter av farligt gods är förenade med risker. Det torde vara svårt att rangordna transportslagen med avseende på riskerna, även om hänsyn tas till att sjö- och landsvägstransporter genererar luftföroreningar vilket inte är fallet beträffande järnvägstransporter. En järnvägsolycka med exploderande flygbränsle i dödade över 300 kringboende i en liten by. En svår konsekvens med utsläpp från en enda tankvagn över till exempel en rullstensås i skulle för flera århundraden framöver förstöra dricksvattnet i åsen och därmed också . Transporter av flygbränsle i så kallade pipelines nämns sällan som alternativ till nämnda transportslag. Pågående diskussioner har också visat att det föreligger oklarheter beträffande ansvarsfördelningen mellan olika statliga verk. Vilket ansvar har verken vid en eventuell olycka i samband med transport? De statliga verk som berörs är, i första hand, , och . Min fråga till statsrådet lyder: Är det statsrådets uppfattning att det föreligger oklarheter i fråga om , och ansvar vid eventuella olyckor i samband med transport av farligt gods och vilka åtgärder kommer statsrådet i så fall att vidta?
ip · GS10315 · 2005-01-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:315 av () till statsrådet om krisberedskap vid kärnkraftsolyckor Katastrofer är händelser vilkas konsekvenser är svåra eller omöjliga att förutse och som orsakar lidanden och svåra umbäranden. Krisberedskap handlar emellertid om att så långt möjligt minska risker, förutse händelser och utarbeta strategier för att mildra konsekvenserna av händelserna. En händelse som vi vet orsakar skador som är omöjliga att reparera och som ger effekter på både miljö och människor flera generationer framåt är olycka vid kärnkraftverk. Svenska kärnkraftverk anses hålla hög klass i fråga om driftsäkerhet. Det har emellertid visat sig att kärnkraftverk i vissa andra länder inte har lika hög säkerhet. Eftersom en eventuell olycka vid ett kärnkraftverk får konsekvenser för andra länder än det där verket är beläget måste det vara lika angeläget att verka för hög säkerhet vid andra länders kärnkraftverk som vid våra egna. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad gör statsrådet för att öka säkerheten vid kärnkraftverk i andra länder?
ip · GS10316 · 2005-01-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:316 av () till utrikesminister om rättssäkerheten för svenska medborgare i frågade jag om rättssäkerhet för svenska medborgare i i allmänhet och för den 57-årige svenske medborgaren från i synnerhet. fick jag svaret att UD "bistår alla svenska medborgare som får problem i samband med sin vistelse i . Detta inkluderar självfallet Kifleyesus Ogbachristos". Den svenske medborgaren åkte till för att hälsa på sin gamle far. Resan slutade i fängelse i staden . Anklagelsen var mord. Kifleyesus fängslades för detta brott och hölls då kvar ända tills det framkom att han vistats i en helt annan del av landet då brottet begicks. Kifleyesus frikändes därmed från brottet. Efter i fängelse släpptes Kifleyesus Ogbachristos mot borgen . Men han har ändå inte kunnat komma hem till sin familj i . Han har nämligen haft utreseförbud tills hans fall kommer upp i domstol. gick Kifleyesus in i koma. Antagligen förorsakad av brist på medicin och mat. Han är nämligen diabetiker. Hans fru flög ned till , , med mat och medicin. vaknade han upp ur komatillståndet. blev Kifelyesus satt i fängelse igen. Det var sagt att domstolsförhandlingar skulle hållas . Detta blev framflyttat till . Förhandlingarna har för övrigt skjutits upp mer än 30 gånger. var han så sjuk att han inte kunde närvara och det bestämdes att förhandlingarna skulle hållas . Läkarna på sjukhuset "missade" att skriva ett intyg på att han var svårt sjuk. Med sannolikhet dog han i brist på diabetesmedicin och dålig mat. Behandlingen av Kifleyesus väcker en rad frågor. Vilka påtryckningar gjorde UD för att få Kifleyesus fri? Kände UD till att Kifleyesus var svårt sjuk? Det finns över 10 000 eritreaner i . Varför har bara ett konsulat i ? Bör inte etablera en ambassad i Asnara? Hur ska dessa svenska medborgare som besöker sitt gamla hemland göra för inte riskera att råka ut för samma sak som Kifleyesus Ogbachristos? Får fängslade svenska medborgare samma stöd? När det gäller Kubasvensken , sattes det in stora insatser för att säkra hans rättssäkerhet. satt fängslad på Guantánamobasen . Någon rättegång fick han inte. Han greps i gränstrakterna mellan och ihop med stridande al-Qaida-medlemmar. Utrikesminister tog upp hans fall med utrikesminister och i gjorde en rad påtryckningar. När han släpptes flögs han hem med regeringsplanet. Även i fallet har gjort en rad påstötningar på hög nivå för att säkra rättssäkerhet. När man sedan ser på UD:s agerande för Kifleyesus blir kontrasten bländande. Givet ovan vill jag fråga när det gäller fallet Kifleyesus: Vilka påtryckningar gjorde utrikesministern för att få honom fri och kände hon till att han var svårt sjuk? Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att svenska medborgare som besöker sitt gamla hemland inte ska riskera att råka ut för samma sak som Kifleyesus Ogbachristos?
ip · GS10319 · 2005-01-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:319 av () till statsrådet om rovdjurspolitik antog propositionen om en sammanhållen rovdjurspolitik. Det innebar att vargstammen skulle utökas till ett första etappmål om 200 vargar i . Beslutet har kritiserats eftersom det inte inkluderat vargpopulationens utbredning i hela , fast det är samma population. Oviljan att se som bas för vargstammen gör att bör göra bedömningar utifrån "sin" stam och inte kritisera andra länders hantering av "deras" vargstam. Den kritik som regeringens representant gjort av den norska vargpolitiken är därför besvärande, såväl sakligt som etiskt. För att vinna gehör måste en aktiv rovdjurspolitik bygga på förståelse människor emellan. finns varken delaktighet i eller förståelse för rovdjurspolitiken hos många invånare i drabbade vargbygder. I stället präglas debatten av folklig vrede, ilska och frustration i samband med statens agerande i vargfrågan. inblandning i norsk rovdjurspolitik har inte gjort frågan lättare att lösa. Den inflammerade debatten gagnar ingen. En omprövning av rovdjurspolitiken är därför nödvändig. Utgångspunkten bör vara att varje art har rätt att existera. En annan utgångspunkt bör vara att ingen art ska få växa på bekostnad av att annan art utrotas. Vid en utarbetning av en reell rovdjurspolitik som accepteras av de flesta bör dessutom hela räknas som bas för de stora rovdjursarterna. Mina frågor till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att skapa en rovdjurspolitik som uppfyller kravet på förtroende och delaktighet människor emellan? Vad avser statsrådet att göra för att skapa ett förtroende inom rovdjurspolitiken mellan de skandinaviska länderna?
ip · GS10320 · 2005-01-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:320 av andre vice talman () till statsrådet om stöd till psykiatrin efter naturkatastrofen Efter katastrofen i har svensk sjukvård och andra stödinstanser haft en stor beredskap att ta hand om både de drabbade och även anhöriga. Det är bra och viktigt. Verkningarna efter denna katastrof kan dock komma att vara länge för de drabbade. Det är också sannolikt att varken de som upplevt katastrofen eller de anhöriga ännu känner av att de mår dåligt. En sådan reaktion kan komma efteråt. Även då behövs hjälp och stöd i olika former. Speciellt de barn som berörs kan behöva hjälp . Psykiatrin i har stora problem att ta hand om alla som behöver hjälp. Även i den dagliga sjukvården är det många patienter som inte får den hjälp de skulle behöva vid en svår sjukdom eller vid olyckor, som kan leda till olika typer av psykiska problem som till exempel depressioner. Därför vill jag fråga statsrådet om hon har för avsikt att ha överläggningar med eller vidta andra åtgärder för att även säkerställa det långsiktiga stödet till de som på olika sätt har drabbats av naturkatastrofen i .
ip · GS10321 · 2005-01-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:321 av () till justitieminister om avskaffande av straffmyndighetsåldern Reaktionen på begångna brott måste vara snabb och entydig oavsett gärningsmannens ålder. I har polisen gripit två 13-åringar som erkänt att de ligger bakom 15 rån och stölder . De två 13-åringarna är emellertid bara ledare i ett helt gäng som har rånat, hotat, bestulit och misshandlat andra ungdomar i . Gänget har dragit runt på gatorna tills de funnit ett lämpligt offer, ofta pojkar i samma ålder, och sedan tilltvingat sig deras mobiltelefoner och pengar. Om offren protesterat har de utsatts för slag och sparkar och rånarna har även hotat med kniv. Givetvis måste man som medborgare fråga sig hur det kan komma sig att ingen verkar ha hört eller sett någonting som brotten pågått. Varken skola eller sociala myndighetsfunktioner verkar ha reagerat det minsta. Ändå är det på dem som ansvaret nu ligger för att lösa problemen. Vilket känns mycket olustigt, eftersom särskilt skolan inte har beredskap eller kompetens att hantera detta. kryper brottsligheten längre och längre ned i åldrarna. 12@13-åringar i uppträder som gängledare och narkotikahandlare och är väl medvetna om var gränsen för straffmyndighet går. Det håller på att utvecklas ett system för kriminellt barnarbete. Barn används i kriminell verksamhet. De fås att utföra brott som vuxna gärningsmän hade straffats för. Genom dagens modell med fixerad straffmyndighetsålder ökas incitamenten för vuxna kriminella att dra in barn snarare än att skona dem från laglösheten. Det finns exempelvis en klar fördel att använda barn i narkotikaförsäljning. Dels på grund av barnets föränderliga utseende, dels på grund av spaningstekniska frågor och inte minst på grund av den största fördelen @ att barnet inte kan nås av domstol. Tiden är inne att avskaffa skillnaden mellan en 14-årig och en 15-årig rånare. Detta innebär givetvis inte att 12-åringar ska sättas i fängelse. Påföljderna måste alltid anpassas av domstolen. Det skulle kunna innebära mycket i kampen mot den unga bulvanbrottsligheten, gängbildningen och narkotikaförsäljningen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att kampen mot ungdomsbrottsligheten inte hindras av straffmyndighetsåldern? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att minderåriga, under 15, inte används som bulvaner eller redskap för äldre kriminella?
ip · GS10322 · 2005-01-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:322 av förste vice talman () till statsrådet om så kallade apatiska barn i asylprocessen Debatten kring så kallade apatiska barn i asylprocessen är intensiv. Förekomsten av apatiska barn i asylprocessen tycks vara begränsad till . Även den utomordentligt höga andelen uppehållstillstånd som beviljas av humanitära skäl är uppseendeväckande hög. Detta i synnerhet när kanske av de humanitära skälen uppkommit under asylprocessen i . 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att på ett humant sätt lösa frågan med de apatiska barnen? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att humanitära skäl @ förvärvade i @ ska minska i asylprocessen?
ip · GS10323 · 2005-01-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:323 av () till statsrådet om återkallelse av permanent uppehållstillstånd Människor som kom hit som arbetskraftsinvandrare och som har arbetat och bott i under majoriteten av sin livstid fråntas sitt permanenta uppehållstillstånd om de vistas för länge i sitt hemland. Detta gäller våra arbetskraftsinvandrare från , före detta och . Arbetskraftsinvandrare från , och klarar sig då de omfattas av den fria rörligheten i EU. Av de som kom hit som arbetskraftsinvandrare i 20- och 30-årsåldern är det många som inte valde att bli svenska medborgare. Det var omöjligt med dubbelt medborgarskap tills . Och många arbetskraftsinvandrare ville behålla möjligheten att återvända. Generellt gäller regeln att om någon inte längre bor i ska personen inte heller ha permanent uppehållstillstånd. Om personen är borta än , återfår man tillståndet. Om man stannar , anses man ha flyttat från . Om man har varit i i exempelvis , kan man dock vara borta utan problem. kollar upp anknytning till , som bosatt maka, make och barn samt jämför med motsvarande anknytning till hemlandet. gör sedan en bedömning av om man har anknytning. Men uttolkning av reglerna är stränga, jag skulle vilja kalla de orättvisa och grymma. Dagens utlänningslag drabbar våra arbetskraftsinvandrare på ett orimligt sätt. Dessa människors öden ligger i händerna på rättsosäkra bedömningar av som ska bedöma dessa människors anknytning till och göra uttolkningar av utlänningslagen. På är det orimligt med en utlänningslag som på detta sätt skapar en andra klassens medborgare av de som har permanent uppehållstillstånd. Möjligheten att dra in permanent uppehållstillstånd bör avskaffas. På kort sikt så måste ändra praxis. Hur avser migrationsministern att agera för att se till att utlänningslagen ändras så att permanent uppehållstillstånd inte ska kunna dras in? Hur avser migrationsministern att agera för att se till att praxis rörande återtagande av permanent uppehållstillstånd ändras så att våra arbetskraftsinvandrare bedöms ha anknytning till baserat på deras långa vistelse i ?
ip · GS10324 · 2005-01-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:324 av () till statsrådet om handikappade barn vid de europeiska skolorna "Enligt den svenska skollagen ska alla barn och ungdomar ha tillgång till en likvärdig utbildning oberoende av kön, geografisk hemvist, sociala och ekonomiska förhållanden. I gäller nioårig skolplikt och undervisningen i hela det offentliga skolsystemet är avgiftsfri." Så står det på regeringens hemsida. Det omfattar även de svenska barn vars föräldrar är utsända på uppdrag utomlands. För de svenskar som utför uppdrag inom någon av EU:s institutioner finns europeiska skolornas svenska sektion. Undervisningen där är avgiftsfri för dessa barn. Skolans huvudsakliga budget är de som kommissionen bidrar med . Indirekt är skolan därigenom finansierad också av svenska skattebetalare till eller . Därutöver bidrar svenska staten med till de svenska lärarnas löner vid skolan. Det har kommit till min kännedom att denna av svenska skattemedel finansierade skola inte följer den svenska skollagen. Barn med särskilda behov, exempelvis barn med hörselnedsättning, dyslexi eller lindrigare former av autism ges inte möjlighet till det stöd som de skulle beredas i en vanlig svensk skola. Det har även förekommit att föräldrar med rätt att ha sina barn kostnadsfritt i skolan nekas plats med hänvisning till att barnet har särskilda behov. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förbättra tillsynen av verksamheten vid de europeiska skolorna när det gäller barn med handikapp?
ip · GS10325 · 2005-01-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:325 av () till statsrådet om kommunernas bredbandssatsningar Den nödvändiga utbyggnad av bredband som just nu pågår baseras på en överenskommelse mellan regeringen och . Överenskommelsen innebär att kommunerna åtar sig att bygga bredband i de områden där marknaden av kommersiella skäl inte bygger ut, under förutsättning att de får statligt stöd. Tyvärr bryter regeringen nu denna uppgörelse. Regeringen tog beslutet att frysa inne de pengar som utlovats till kommunernas bredbandssatsningar. Det betyder att kommunerna går miste om ca . Anledningen till regeringens beslut är att de inte klarar av att hålla statens utgiftstak och därför måste man ändra på de förutsättningar som tidigare getts våra kommuner och i förlängningen medborgarna. Många kommuner har investerat stora summor för att ge sina invånare, företag och offentliga organ förutsättningar att hänga med i IT-utvecklingen. En frysning av bredbandspengarna betyder att kommunerna hamnar i en besvärlig situation. I många fall har de redan tecknat avtal med bredbandsleverantörer. Dessa avtal måste fullföljas även när staten bryter sitt avtal. Med andra ord, kommuninvånarna får sämre service när de måste låna pengar till staten för att rädda statsfinanserna. Några regler om inskränkningar i utbetalningen av bredbandspengarna ingår inte i det avtal som finns mellan kommunerna och regeringen. Alltså borde ett sådant här beslut inte kunnat fattas utan nya överläggningar mellan parterna. lovas det att pengarna ska komma i stället. Men tilliten har försvunnit. Avtalsbrottet betyder att ingen kommer att våga investera . Detta eftersom det inte går att lita på att det blir några pengar då heller. Därför vill jag fråga statsrådet: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommuninvånarna inte ska behöva få sämre service på grund av att regeringen inte klarar av att hålla sina avtal? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bredbandspengarna verkligen betalas ut ?
ip · GS10326 · 2005-01-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:326 av () till utrikesminister om UD och demonstrationerna av falungong i 2@4 personer i falungongrörelsen har genomfört i stort sett dagliga demonstrationer utanför i . Demonstrationerna har genomförts på ett stillsamt sätt på av polisen anvisad plats från konsulatet. Syftet har varit att informera om och demonstrera mot den kinesiska kommunistregimens väl dokumenterade förföljelser av oliktänkande. Den kinesiske generalkonsuln i klagar och gör inte oväntat gällande att demonstrationerna "medför allmänna olägenheter för Generalkonsulatet", och att "erforderlig hänsyn inte tagits till Generalkonsulatets, och dess personals, berättigade krav på värdighet och respekt". Man har ställt krav till polismyndigheten om ett antal inskränkningar i mötestillståndet, bland annat att de demonstrerande inte ska släppas närmare konsulatet än . Polisen har inte tillmötesgått dessa krav. Däremot har blandat sig i ärendet och har sänt en skriftlig anvisning till i om hur denna ska "försvåra direkt kontakt mellan besökare till konsulatet och demonstranter". Man hänvisar, liksom det kinesiska generalkonsulatet, till regler om skydd mot intrång, skadegörelse, ofredande och kränkningar. Detta är absurt med tanke på att demonstrationerna utförs på allmän plats och att det är väl känt att falungong uppträder under fridsamma former. Det kan ifrågasättas om dessa små demonstrationer ens är tillstånds- eller anmälningspliktiga. UD:s inblandning är anmärkningsvärd, inte minst genom att man ger direkt stöd åt det kinesiska konsulatets uppfattning om att den svenska grundlagsstadgade mötes- och yttrandefriheten i detta fall ska åsidosättas. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Är det utrikesministerns bedömning att kan och bör tillämpas direkt av polisen vid handläggning av demonstrationstillstånd? Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta så att på ett tydligt sätt inte står över svenska grundlagsstadgade rättigheter så som yttrande- och demonstrationsfrihet? Vilka konkreta åtgärder avser utrikesministern att vidta för att inte ska blanda sig i ärenden om demonstrationstillstånd som handläggs av polismyndigheten?
ip · GS10327 · 2005-01-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:327 av () till statsrådet om flygplatssituation håller flygplatser på att försvinna en efter en. är nedlagt och beslut om nedläggning har tagits. Sedan pekade ut som ett lämpligt bostadsområde är alternativen för småflyget i stort sett obefintliga inom den södra . Anledningarna till behovet av en mindre flygplats i är många: Allmänflygets betydelse för utveckling av affärsverksamhet i och är en faktor av ständigt ökande betydelse. Möjligheten för att bli ett ekonomiskt nav inom denna del av EU försämras väsentligt utan en infrastruktur för allmänflyget. Vidare innebär den föreslagna flygplatsavvecklingen klara försämringar för skolflyget. Såväl linje- som charterflyget försörjs av piloter från allmänflyget. Även ur flygsäkerhetssynpunkt är det viktigt att allmänflyget har tillgång till flygplatser inom rimligt reseavstånd. Ännu värre är också att det, just ur säkerhetssynpunkt, är direkt olämpligt att på storflygplatser som och det snabbväxande blanda reguljärtrafiken med det ofta långsammare allmänflyget. Ytterligare en viktig aspekt är det faktum att blir än mer otillgängligt, inte minst i förhållande till andra europeiska huvudstäder. drivs under ett avtal med som löper ut . Eftersom alla planer på en ny flygplats söder om är nedlagda kommer att behövas som citynära andra flygplats i även . tar hand om lättare reguljärt flyg och allmänflyget, det vill säga taxiflyg och företagsflyg. Även statens behov av icke-reguljärt flyg tillgodoses på . Dessutom har flygverksamheten på bidragit till konkurrens och att priserna har pressats markant till nytta för flygresenärer. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga vad avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att allmänflyget har tillgång till flygplatser i .
ip · GS10329 · 2005-01-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:329 av () till samhällsbyggnadsminister om etik och moral hos kommunala bostadsbolag Vi har uppmärksammats på att flera kommunala bostadsbolag har registrerat bostadssökande . Man har enligt uppgift använt sig av en svartlista där man till exempel redovisat människors etniska ursprung, psykiska problem eller om personerna har haft betalningsanmärkningar. Dessa uppgifter är kränkande och diskriminerande och borde inte förekomma i . Speciellt inte med tanke på den stränga integritetslagstiftning som vi har. Med tanke på alla dessa händelser inom bostadssektorn som hänt , till exempel lägenhetsaffärer och svarthandel, så verkar det som om etik och moral fått en undanskymd plats inom denna sektor. Det är dags att vi även för upp dessa frågor på dagordningen inom bostadssektorn. Mina frågor till ministern är: 1.Vad avser ministern att vidta för åtgärder som förhindrar bostadsbolagen att svartlista människor? 2.Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att svarthandel med bostäder upphör? 3.På vilket sätt avser ministern att lyfta frågorna om etik och moral inom bostadssektorn?
ip · GS10330 · 2005-01-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:330 av () till justitieminister om förtroendet för polisen , , redovisades i massmedierna allmänhetens inställning till några viktiga samhällsfunktioner. Glädjande får anställda inom vård, skola och omsorg goda vitsord. Det som dock stör bilden av ett gott samhälle är medborgarnas syn på svensk polis. Poliskåren hamnar i bottenläge hos allmänheten. Detta är en oerhört svår situation eftersom så många upplever att den grundläggande rättstryggheten därmed är hotad. måste ha en polisorganisation som kan få tillbaka folkets förtroende. En polisorganisation som förmedlar tillit och trygghet. Därför vill jag fråga justitieminister : Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att människor i ska ha förtroende för poliskåren?