ip · GS10398 · 2005-02-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:398 av () till näringsminister om IUC och UPA-uppdraget IUC-verksamheten är ett underifrån initierat och kostnadseffektivt instrument för att i första hand stödja små företags utveckling. Det så kallade UPA-uppdraget, det vill säga uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning samt de omfattande utbildningsinsatser som skett via IUC har haft stor betydelse såväl för tillkomsten av nya produkter som av nya arbetstillfällen. Alla utvärderingar som skett av UPA-uppdraget har visat på mycket positiva resultat @ nya företag, nya jobb, regional aktivitet och ett gemensamt ägande och ansvarstagande av arbetsmarknadens parter. Utvärderingarna har också visat att de relativt sett små satsningarna nyttjats på ett effektivt sätt. Dessvärre har IUC-bolagen tvingats leva med oklara ekonomiska förutsättningar, inte minst beträffande UPA-uppdraget. Besked från har lämnats med väldigt kort framförhållning, vilket blir ohållbart för de som ska planera verksamhet, anställa människor, teckna kontrakt och så vidare. Många uppgifter har förblivit ogjorda i väntan på besked. Trots detta har resultatet varit positivt men kunde naturligtvis varit än bättre med möjlighet till en långsiktig planering. lämnade IUC-nätverken in en budget till avseende UPA-uppdraget. Där utlovades minst 200 nya produktprojekt och 1050 nya arbetstillfällen. Svar från på detta budgetförslag har ännu inte kommit. Det innebär att personal från IUC-bolagen friställs och företagens projektidéer läggs på is. utlyser så på uppdrag av ett nytt produktutvecklingsprogram för små företag. Ingen visste då om det ersätter nuvarande UPA-uppdrag eller om det var en komplettering. Detta nya program är ett så kallat call-förfarande, alltså öppet att söka för alla. När höll informationsmöte sade Nuteks handläggare att programmet inte ersätter UPA-uppdraget. Näringsminister liksom statssekreterare uppgav någon vecka senare att det nya programmet visst ersätter UPA-uppdraget i sin gamla tappning. De nya pengarna är rena bidrag i motsats till UPA som är återbetalningsskyldiga och som går in i nya produktutvecklingsprojekt som leder till nya arbetstillfällen. antas administrera och till stor del utföra dessa nya bidrag. De nya pengarna kräver också medfinansiering av offentliga medel, beslut om företagsprojekt kan ej fattas direkt, det finns inget inslag av uppsökande eller initierande insatser, ingen avknoppningsverksamhet och ingen uppföljning för reinvestering i nya projekt. Eventuella projektmedel ska utbetalas i efterskott och inte som med UPA-medlen kontinuerligt mot utfört arbete. Det är bara att konstatera att UPA-uppdraget som för en liten penning skapat många nya produkter och många nya jobb i vårt land nu byts mot ett traditionellt bidragssystem som inte skapar den flexibilitet och tillgänglighet som gör att små företag och små uppfinnare kan få understöd i sina kreativa processer. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utvärdera antalet nya företag och jobb samt kostnadsbilden, i det nya call-förfarandet jämfört med det gamla UPA-uppdraget? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att en väl fungerande modell för uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning med regionala partnerskap bestående av företag och fackliga organisationer inte ska slås sönder? Avser statsrådet att återföra uppdraget direkt till IUC-bolagen?