ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10510 · 2005-04-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:510 av () till statsrådet om palestinska identitetshandlingar Den beslutade om att bevilja palestinier från och uppehållstillstånd. Dessa palestinier uppmanades av att styrka sina identiteter genom att presentera palestinskt , födelseattest och ett palestinskt pass. De som kunde styrka sina identiteter fick uppehålls- och arbetstillstånd i stämplade i sina palestinska pass. Därmed har ansett att dessa palestinier har identifierat sig såsom palestinier. Enligt lagen har en utlänning rätt att vistelse i ansöka om svenskt medborgarskap. Det kostar att ansöka om svenskt medborgarskap. För att få medborgarskap krävs det bland annat att personen i fråga har lyckats styrka sin identitet, genom uppvisande av pass, identitetskort och födelseattest. När en palestinier frågar hur man ansöker om svenskt medborgarskap blir man uppmanad, precis som alla andra, att styrka sin identitet, genom uppvisande av hemlandspass, identitetskort och födelseattest samt betala i ansökningsavgift. Skillnaden är att palestiniern från och får regelmässigt avslagsbeslut från . Avslaget motiveras med följande standardsvar: "Du har ansökt om svenskt medborgarskap och lämnat in palestinskt pass, identitetskort och födelseattest", ibland har man även lämnat in skolbetyg och kursintyg samt passerkort utfärdade av den israeliska ockupationsmakten. "Eftersom inte erkänner anses inte du ha styrkt din identitet." agerande är diskriminering, näst intill bedrägeri från sida. Palestinierna luras att betala för att få avslag. erkänner när du ska få uppehållstillstånd, men inte när du ska få svenskt medborgarskap. Vet den ena handen vad den andra gör? Hur avser statsrådet att agera för att de palestinska identitetshandlingarna ska räknas vid ansökan om svenskt medborgarskap?
ip · GS10511 · 2005-04-12 00:00:00 — Interpellation 2004/05:511 av de () till justitieminister om översyn av expropriationsersättning begärde att regeringen utvärderar ersättningsreglerna vid expropriation. Denna begäran är en väsentlig del i en överenskommelse mellan regeringen och de borgerliga riksdagsgrupperna som tillkom till följd av den starkt uppmärksammade frågan om ledningsrätt. har dock regeringen inte agerat i enlighet med önskemål och därmed heller inte i enlighet med den överenskommelse som slöts vid beredningen av förslaget om utökad ledningsrätt. Justitieministern har enbart angett en vag indikation om att ska direktiv skrivas och en utredning tillsättas. Regeringen är väl medveten om att beställning till regeringen, om en utvärdering av hur expropriationsreglerna i expropriationslagen fungerar och om de leder till rimliga resultat för den enskilde, ingår i den nämnda uppgörelsen med de borgerliga partierna. Vi har för vår del levererat vår del av uppgörelsen i och med att vi stödde regeringens förslag om utökad ledningsrätt. Frågan är när regeringen kommer att leverera sin del. 1.Avser statsrådet att genomföra den av begärda översynen av ersättningsreglerna vid expropriation? 2.Vilka åtgärder har statsrådet initierat eller vidtagit för att tillmötesgå den överenskommelse som träffats med de borgerliga partierna? 3.Avser statsrådet att verka för beslut om direktiv för den av begärda översynen, och när beslutas direktiven?
ip · GS10512 · 2005-04-13 00:00:00 — Interpellation 2004/05:512 av () till statsrådet om de apatiska barnens sjukdomstillstånd Vid ett vetenskapligt seminarium om apatiska barn i framkom att inte varit informerat om de apatiska barnens situation förrän vid ett mycket sent stadium. I stället har ärendet skötts på och legat på migrationsminister . Där har en utredning ledd av tillsatts för att kartlägga orsakerna till tillståndet. Utredningen sysslar alltså med medicinska spörsmål. har kritiserat sammansättningen av gruppen kring för att ingen barnläkare ingått. Dessa barn är mycket allvarligt sjuka. Det måste därför anses som allvarligt att ärendet inte hamnat på ett departement där frågor kring svårt sjuka behandlas. har en mängd myter och oklarheter cirkulerat, därför att sjukdomen inte klarlagts av dem som har kompetensen. I stället har företrädare på barnkliniker runtom i landet dragits in i de politiska aspekterna. Det är min mening att om tillståndet depressiv devitalisering först kartlagts såsom en sjukdom, av , kunde mycket av detta ha undvikits. Varför valde ministern att kartlägga sjukdomen på i stället för att först kartlägga den inom och därefter aktualisera frågan på ? Har ministern haft kontakt med i denna fråga? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hålla uppdaterat, samt inhämta kunskap därifrån i denna fråga?
ip · GS10514 · 2005-04-13 00:00:00 — Interpellation 2004/05:514 av () till justitieminister om ersättningsregler vid expropriation I ett betänkande från bostadsutskottet (bet. 2003/04:BoU13) slås det fast att regeringen "" ska ta initiativ till en utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler. Reglerna utformades och har inte någon heltäckande översyn gjorts. Många förändringar i samhället har dock skett och en översyn är nu nödvändig. Översynen av dessa ersättningsregler var en del av en överenskommelse om ledningsrätten mellan den socialdemokratiska regeringen och den borgerliga oppositionen. Frågan var kontroversiell då den rörde uppförandet av så kallade 3G-master på privat mark. Vid löfte från regeringen att ersättningsreglerna skulle ses över stödde de borgerliga partierna regeringen i . Någon översyn har dock ännu inte påbörjats. fruktar att i nuvarande läge kommer den enskilde i kläm, varför översynen bör påbörjas. Den utökade ledningsrätten måste åtföljas av nya ersättningsregler. Regeringen måste skyndsamt uppfylla sin del av överenskommelsen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att den överenskomna översynen av ersättningsreglerna i expropriationslagen ska genomföras skyndsamt?
ip · GS10516 · 2005-04-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:516 av () till statsrådet om den svenska statsförvaltningens integritet och oväld , Ams, är en av viktigaste myndigheter. Den utgör ett centralt inslag i den ekonomiska politiken och den ägnar sig åt myndighetsutövning gentemot många enskilda människor. Det ställer extra höga krav på en myndighetsutövning som kännetecknas av saklighet och objektivitet. En rapport som har låtit ta fram visar emellertid att kompetens för ledande positioner inom myndigheten i realiteten är liktydigt med socialdemokratiska sympatier. Tio av elva ledamöter i styrelsen har socialdemokratisk bakgrund. Av mest centrala tjänstemän har samtliga, sex av sex, en koppling till socialdemokratin. Det socialdemokratiska Ams, rapport från , . Det är en fördelning som strider mot alla rimliga sannolikhetskalkyler. Tyvärr utgör förhållandena inom Ams bara en del av ett större mönster. av ordförandena i statliga utredningar 2001@2003 med en bakgrund inom partipolitiken är socialdemokrater, konstaterade , , i en granskning som den gjorde på uppdrag (dnr 2004:1046). kunde avslöja att det i landets högskole- och universitetsstyrelser av dem med ett partipolitiskt förflutet råder en övervikt av människor med socialdemokratisk partibok. En socialistisk högskola, rapport från , . Rapporterna har kommit slag i slag och bekräftar det som tidigare studier har visat: Överallt i den statliga förvaltningen dominerar socialdemokrater på de högsta chefstjänsterna. Regeringens utnämningspolitik har så sent som skarpt kritiserats av (bet. 2003/04:KU20, prot. 2003/04:122). Men frågan har en större principiell vidd än så. Ytterst står hela den svenska förvaltningsmodellen med självständiga, opartiska myndigheter på spel. Tendensen att staten och det socialdemokratiska partiet växer samman syns allt tydligare; partinytta och statsnytta sammanfaller. Det märks inte enbart genom utnämningspolitiken; det tar sig också uttryck i en vildvuxen flora av myndigheter och i myndigheternas benägenhet att ägna sig åt mer renodlat politisk opinionsbildning, för att ta några exempel. Runtom i förvaltningen gör många tjänstemän ett utmärkt arbete men de sviks av en politik som gynnar lojalitet mot makten framför kompetens och oberoende. Frågan om den svenska statsförvaltningens karaktär, om den förmår vara en förvaltning i medborgarnas tjänst, är inte teoretisk. Den berör människor i deras vardag. Det har inte minst de arbetslösa i som av arbetsförmedlingen med hot om indragen a-kassa tvingades delta i en politisk demonstration i fått känna på. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att värna den svenska statsförvaltningens integritet och oväld.
ip · GS10517 · 2005-04-15 00:00:00 — Interpellation 2004/05:517 av () till näringsminister om avvecklingen av kärnkraften Det är svenskarna röstade om kärnkraften. Regeringens energipolitik bygger på folkomröstningsresultatet . Men har flera helt avgörande faktorer förändrats. Det stora energipolitiska vägval som vi står inför kan sammanfattas: Antingen väljer vi ökade koldioxidutsläpp eller så väljer vi att behålla kärnkraften. har också svenskarnas inställning till kärnkraft förändrats och blivit mer positiv. elproduktion bygger på vattenkraft och kärnkraft som nästan inte ger några koldioxidutsläpp alls. är ett av de i-länder som har lägst utsläpp av klimatpåverkande gaser. Det märkliga är att den socialdemokratiska regeringen ändå verkar vara fast besluten att överge denna produktionsstruktur för att i stället öka koldioxidutsläppen, de utsläpp som resten av världen är i full färd med att bekämpa. senast har regeringen beslutat om att stänga . Regeringens ena mål med energipolitiken är att minska klimatpåverkan genom att inte förbränna fossila bränslen. försöker regeringen nå upp till energipolitikens andra mål. Målet att avveckla kärnkraften, den elproduktion som inte ger några koldioxidutsläpp. Detta trots att det inte finns fullvärdiga alternativ till kärnkraften. har redan bristande produktionskapacitet av el. Att i det läget driva en linje som innebär att befintlig produktion ska ställas av slår hårt mot bland annat den svenska basindustrin. Landets viktiga skogs- och stålföretag är också oroade. När elbrist uppstår så blir tvunget att importera el från bland annat kolkraftverk i , och . Detta resulterar i att både miljön och samhällsekonomin blir förlorare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska utsläppen av koldioxid i i samband med att kärnkraftverk stängs? Vad avser ministern att göra för att stävja den oro som företag inom de för så viktiga basindustrierna känner inför en avveckling av kärnkraften?
ip · GS10518 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:518 av () till utbildnings- och kulturminister om fakultetsanslag till Universitet och högskolor i landet kämpar tufft för att upprätthålla god kvalitet i utbildning och forskning. Skolorna har alltför låga anslag för att utveckla den kvalitet som krävs. är särskilt utsatt på grund av sitt anmärkningsvärt låga fakultetsanslag. Den låga nivån står inte i rimlig proportion till övriga jämförbara universitet. Fakultetsanslag är de fasta forskningsresurser som universiteten får i anslag från för forskning och forskarutbildning. Takbeloppet är den högsta ersättning ett lärosäte, universitet såväl som högskola, kan få för utförd grundutbildning ett visst år. Takbeloppet anger således den övre gräns ett lärosäte kan avräkna ett visst år när antalet helårsstudenter och helårsprestationer summeras och värderas. Nedanstående tabell visar andra jämförbara lärosätes situation. Fakultetsanslagen bör utgöra en stor del av takbeloppet för att god kvalitet ska nås. Nedan finns universitets tilldelning i jämförelse med några andra jämförbara universitet i landet. Trots ideliga påstötningar har inte regeringen rättat till orättvisorna i fakultetsanslagen, vilket är ett hot mot god kvalitet och lika konkurrensvillkor. Mot bakgrund till det ovan sagda vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att ska kunna klara sig på så låga fakultetsmedel i jämförelse med övriga universitet? Vilka beräkningsgrunder för anslag har ministern tillämpat?
ip · GS10519 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:519 av () till utbildnings- och kulturminister om Svenska spetsars verksamhet Det saknas utbildning till drygt 300 yrken i vårt land. Hantverksyrkena är placerade på undantag. Medelåldern är hög inom hantverket och risker finns att själva kunnandet dör ut med människorna. finns det intresserade ungdomar, behov av arbetskraft och ett gediget kunnande som kan överföras till en ny generation. Dessa förutsättningar borde bättre tas till vara. har ett rikt kulturellt utbud. Inom denna sektor återfinns en del av dessa hantverksyrken. Man skulle kunna säga att utbildning är en förutsättning för att denna verksamhet ska finnas kvar. Att erbjuda utbildning är ett ansvar för framtiden. vill bibehålla hantverket med dess förankring i det kulturella arvet. är sedan urminnes tid spetsarnas plats. med sitt kulturella arv är en metropol för Svenska spetsar. har denna verksamhet bekymmer. Den knappa tilldelningen av medel gör att verksamheten med stor möda kan leva vidare, någon utbildning av spetskonsulenter och liknande finns knappast pengar till. En basresurs skulle kunna säkra kunnandet över generationer. står utdöendet för dörren. Mot bakgrund till det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Hur avser ministern att säkra utbildningar inom hantverksyrkena generellt och Svenska spetsar speciellt?
ip · GS10520 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:520 av () till statsrådet om människor som faller utanför trygghetssystemen Olika former av trygghetssystem som a-kassa och sjukförsäkring ska inte utnyttjas av den som inte är berättigad till det. Tyvärr finns ett antal människor som befinner sig i en gråzon mellan systemen och som i dagens läge hamnar mellan stolarna. Man är för sjuk för att arbeta ,för frisk för att få sjukpenning. är det ingen som har det uttalade ansvaret för att hjälpa de här människorna till ett värdigt liv igen där de kan finna en utkomst och en trygghet för framtiden. Frågan om vem som har ansvaret för den här gruppen är inte ny. såg jag en illustration på hur det fungerar. Det var två vägar och mellan dem ett dike. I det diket hamnar de som inte stämmer överens med regelboken för Ams och . Ingen vill ta hand om människorna utan de blir en form av svartepetter i systemen. De personer det gäller har ofta lite oklara symtom och behöver ofta få hjälp att byta yrke för att kunna ta sig tillbaka till arbetslivet. Regelverket är inte tillräckligt tydligt för att någon av myndigheterna ska känna att det är deras ansvar både personellt och ekonomiskt att ta ansvar för att människor ska komma ur sitt bidragsberoende. De försök som bedrivits under namn av Frisam, Sosam, Väsam med flera har lyckats bra med just den här kategorin människor. Det har varit en uppställning från flera olika håll för att få ut människor på arbetsmarknaden igen. Uppenbarligen räcker inte den öppning regeringen har givit till myndigheterna till för att man ska ta sitt ansvar och samarbeta med individen i centrum. Dagens skyfflande med människor där man enbart vill spara på sin egen budget utan att ta hänsyn till den enskilda människan är kränkande. Dessutom innebär det att människors arbetsinsatser inte blir av och att det i slutändan kan kosta samhället ännu mer pengar i form av sjukvård och socialbidrag. Men det drabbar ju inte statens budget och då är väl allt frid och fröjd. Med anledning av ovanstående frågar jag arbetslivsministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra klart att myndigheterna måste samarbeta på ett bättre sätt med människan i centrum? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra regelverket tydligt så att den som är sjukskriven även ska kunna få stöd att vidareutbilda sig för att till exempel byta jobb om det krävs för att komma in på arbetsmarknaden igen?
ip · GS10521 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:521 av () till statsrådet om användandet av biståndsmedel I och med att de forna biståndsländerna , , och trädde in som nya medlemmar i skulle utvecklingssamarbetet med länderna upphöra. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) slog regeringen fast "att målet för det svenska utvecklingssamarbetet med dessa länder uppnåtts". Regeringen betonar i samma proposition att utvecklingsinsatserna i dessa länder framöver kommer att finansieras av länderna själva och genom olika gemenskapsinstrument inom EU. Trots tidigare utfästelser meddelade regeringen plötsligt att man hade för avsikt att nysatsa på bistånd till de fyra EU-länderna. En ny profilenhet inom Sida skulle etableras på med 20 fasta tjänster som ska stödja kommuner, organisationer och vänorter kring för att främja samarbete. För att finansiera denna enhet framgår i budgetpropositionen att regeringen måste minska på anslaget för bistånd med sammantaget , pengar som reserverats för att bekämpa fattigdom och ofrihet i utvecklingsländer. Den egentliga orsaken till den plötsliga vändningen vad gäller östbiståndet står i själva verket att finna i näringslivsintressen och regionalpolitik. aviserades att regeringens utredare vill flytta ytterligare 30 Sidatjänster till utöver den Sidaenhet med 20 tjänster som redan planeras där, detta för att kompensera ön för förlusten av förlorade försvarsjobb. Flytten har hårt ifrågasatts av . I sitt remissvar till regeringen framhåller Sida att man är mycket kritisk till att splittra upp verksamheten och förlägga den till annan ort och att möjligheterna att genomföra ett bra och effektivt bistånd kraftigt försvåras om utredningens förslag blir verklighet. Utredningens förslag om utlokalisering sammanfaller dessutom med regeringens beslut om att återställa biståndet till av BNI, en ökning som ställer stora krav på Sidas organisation. Krav som blir betydligt svårare att möta med en uppsplittring av Sidas verksamhet. Att använda biståndsmedel för att finansiera regionalt samarbete kring går stick i stäv med den av beslutade politiken för global utveckling, som har fattigdomsbekämpning som huvudmål. Enligt liberalerna är det oacceptabelt att regionalpolitiska hänsyn på detta vis får styra i biståndspolitiken. En utflyttning av delar av Sidas verksamhet innebär dessutom minskad effektivitet. De som får betala priset för regeringens regionalpolitik är världens fattiga. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande frågor till biståndsministern: Har statsrådet övervägt och tagit ställning till frågan om etablerandet av en Gotlandsenhet för att kompensera för förlorade försvarsjobb, överensstämmer med regeringens politik för fattigdomsbekämpning och är förenligt med att genomföra ett bra bistånd? Avser statsrådet att fullfölja beslutet om att utlokalisera 50 jobb från Sida, trots att Sida varnar för att genomförandet av ett bra bistånd är i fara?
ip · GS10522 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:522 av () till statsrådet om alkohol och gravida kvinnor Den ökande alkoholkonsumtionen oroar mig och många andra. Vi har stora bekymmer i vårt samhälle som är direkt alkoholrelaterade. Nämnas kan det ökade antalet alkoholrelaterade sjukdomar, ökad brottslighet, barn som far illa på grund av alkoholmissbruk i hemmet och så vidare. Tyvärr kan listan göras lång. När alkoholkonsumtionen går ned i åldrarna, som den ökar generellt, innebär det också att antalet gravida kvinnors drickande ökar. Att alkohol är fosterskadande är ingen ny kunskap. Det finns beskrivet redan sedan antikens början. beskrevs sambandet mellan tillväxthämning och alkoholexponering under graviditet. I en klassisk artikel beskrev och skadeeffekterna av alkohol på fostret och termen fetalt alkoholsyndrom (FAS) myntades. har utvecklingen gått snabbt och finns ett starkt vetenskapligt stöd för att alkohol stör den invecklade process som pågår under fosterutvecklingen, med risk för påverkan på graviditetsutfallet, barnets kognitiva funktioner, beteende och organutveckling. I stort sett alla kvinnor i kommer i kontakt med MVC, mödravårdscentralen, som därför får en central roll när det gäller att förebygga eller lindra fosterskador på grund av alkoholbruk. Det är därför viktigt att barnmorskorna har en beredskap och kunskap för dessa frågor . Jag anser att åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån skydda det ofödda barnet från skador på grund av alkoholbruk. Ett sätt är att man, obligatoriskt genom AUDIT-metoden, frågeformulär, skaffar sig kunskap om hur alkoholkonsumtionen är hos den gravida kvinnan. Ett komplement till detta kan vara en så kallad timeline, som är en kartläggning av kvinnans alkoholkonsumtion dag för dag från den dag hon blivit gravid. Detta förfaringssätt har, där det använts, visat sig vara mycket effektivt då det medvetandegjort kvinnan om hennes alkoholkonsumtion. Ytterligare en åtgärd är att, till skillnad från då kvinnan skrivs in vid 10:e graviditetsveckan, skriva in henne tidigare för en mindre ingående information där just alkoholkonsumtionen tas upp. När det gäller kunskap om vilken alkoholkonsumtion gravida kvinnor har finns det en brist, då denna del i det nu befintliga inskrivningsformuläret av den gravida kvinnan inte ska inrapporteras till myndigheten. Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att sätta fokus på denna angelägna fråga och för att förebygga fosterskador på grund av alkoholbruk?
ip · GS10523 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:523 av () till statsrådet om Norrköpingspaketet I och med att regeringen beslutade sig för att satsa på infrastrukturen kring så har andra mycket viktiga satsningar på infrastrukturen ute i landet fått vila. Besvikelsen är mycket stor i västra delarna av eftersom den viktiga förbifarten för väg50 har lagts på is. Mycket stor är besvikelsen också att utbyggnaden av mellan och med förbifart också får vänta på sitt utförande. Dessa satsningar stöder jag till fullo men i den här interpellationen tar jag framför allt upp infrastruktursatsningarna som går under benämningen Norrköpingspaketet. strategiska läge i innebär att staden spelar en central nationell roll i samband med handelns utveckling inom . är en viktig knutpunkt i landets strategiska godsnät. Framför allt är det viktigt att satsningarna kring hamn kommer till utförande så fort som möjligt. Norrköpingspaketet är resultatet av ett samarbete kring infrastrukturfrågor mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Paketet har arbetats fram av en grupp med representanter från , , , , , , , Hamn och samt . De fyra trafikverken, , , och , har pekat ut som en intermodal nod i den nordiska triangeln tillsammans med , och . Norrköpingspaketet består av fyra delar A. Väganslutning till hamn @ Norrleden (förhandling om samfinansiering pågår mellan och ). Norrleden är en ny väganslutning från E4-an, riksväg51 och /56 till Händelö. Den är en del av framtida väg E22 @ förbifart . Ny spåranslutning till hamn, kombiterminal på Händelö och eventuellt ny godsbangård (förstudie pågår inom ). Eftersom hamnen är en TEN-T anläggning av riksintresse är det av stor vikt att det statliga bansystemet har en direkt förbindelse med hamnen. @ förbifart Svärtinge (inleder byggnationen förhoppningsvis ). En stor del av trafiken på riksväg51 utgörs av tunga transporter till och från hamn. I hamnen finns landets starkaste tyngdlyftskran och vägens standard är därför av stor betydelse för hamnen och näringslivet i den här regionen. Breddad inseglingsränna till hamn (förstudie pågår inom ). Breddning och fördjupning av inseglingsrännan syftar till att ge hamnen en säkrare insegling och större tillgänglighet. Åtgärden är därför en viktig del i hamnens fortsatta utveckling. Mot bakgrund av ovanstående ställer jag följande frågor till statsrådet: 1.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att Norrköpingspaketet ska kunna fullföljas? 2.Är statsrådet beredd att i likhet med Trollhättepaketet se till att Norrköpingspaketet genomförs ?