ip · GS10385 · 2005-02-16 00:00:00 — Interpellation 2004/05:385 av () till statsrådet om strandskyddsbestämmelserna har i grunden goda förutsättningar att utvecklas positivt. Men kom dystra siffror från SCB över befolkningsutvecklingen i . De visar inte oväntat att det är storstads- och universitetsorterna som fortsätter att växa, medan landsortsregioner som , , , med flera minskar. I finns en starkare arbetsmarknad än i . Och kan många storstadsområden också erbjuda ett attraktivt boende nära vattnet. i är ett exempel och motsvarande finns också i och . Men vill man bosätta sig nära vattnet i är man hänvisad till ett boende långt från sjöar och vattendrag. Detta kunde det ha blivit ändring på. I full politisk enighet bestämde i att lätta något på strandskyddet, . Socialdemokrater, moderater, centerpartister med flera var eniga om detta. Många människor såg plötsligt en möjlighet till höjd livskvalitet i ett boende nära naturen med tillgång till tystnad, sjöutsikt och närhet till vattnet. Men säg den glädje som varar. i överklagade de eniga politikernas beslut i . Och socialdemokraterna i regeringen lyssnade mer på nitiska tjänstemän än partikamraterna i . I ett beslut upphävde helt sonika regeringen det beslut som gävleborgarna var ense om. har vi den paradoxala situationen att i med riklig tillgång till sjöar och vattendrag får boende hålla sig från vattenlinjen, medan i tätbefolkade storstadsområden får man bygga direkt på strandkanten. De regler om strandskydd som finns stadgade i fyller enligt min mening en viktig funktion i att bevara den möjlighet att bada och idka friluftsliv inom strandområden som allmänheten har, enligt allemansrätten. Strandskyddet kan även, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse för djur- och växtliv. Men är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Inte minst har enormt stränder där inte varje del måste vara skyddad av ett fyrkantigt regelverk styrt från . har dessvärre inneburit en skärpning av strandskyddet så att det blivit ett av de största hindren för regional utveckling. Den skärpning av reglerna som kom innebärande att hänsynen till djur- och växtlivet togs in i regelverket har fullföljts genom , som i princip satt stopp för byggnation utmed alla vattendrag, stora som små, över hela landet. Reglerna och därmed gällande praxis belastas av betydande rester av gammalt förmynderi då det generella strandskyddet tillkom. Ett flexiblare strandskydd skulle medföra att kommunerna själva kunde få avgöra vilka sjöar och vattendrag som ska skyddas. Detta skulle bland annat medföra ett stärkande av det kommunala självstyret och möjliggöra för kommunerna att skapa attraktiva boendemiljöer. Det är enligt min mening ett otillständigt omyndigförklarande av kommunerna att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande borde man rimligen ges full rätt att besluta även om strandskydd. I frågestund antydde samhällsbyggnadsminister att regeringen håller på med att se över dessa frågor. Hon höll dessutom med om att det bör vara lättare att få bygga strandnära på landsbygden än i storstäderna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra de nuvarande strandskyddsbestämmelserna bättre anpassade till ett ökat lokalt och regionalt självbestämmande?