ip · GS10493 · 2005-03-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:493 av () till jordbruksminister om EU:s sockerreform Sockerpriset inom EU upprätthålls genom importtullar. Efter påtryckningar från , , har föreslagit att sockerpriset i EU sänks och för svenska sockerbetor. Detta kommer i praktiken att leda till stora inkomstöverföringar från bet- och rörsockerodlarna till multinationella läsk- och godisföretag. Såväl svenska betodlares utkomst som sockerrörsodlare i de fattigaste länderna hotas av en sådan utveckling och det utan att konsumenterna får del av prissänkningarna. För prissänkningen stannar i mellanleden, läskedrycker och godis har i stort sett samma prisnivå över hela världen i och med att verksamheten styrs av multinationella företag. Betodlingen skapar direkta och indirekta jobb i livsmedelsnäringen och betodlingen är förutsättningen för förädlingsindustrin @ om betodlingen läggs ned läggs sockerbruken ned. Enligt beräkningar kan det i handla om över 10000 arbetstillfällen. Reformförslaget ,innebär att betodlarna förlorar 7000@11000 kr per hektar, beroende på skördenivå, enligt beräkningar från , . Det kan innebära upp till hälften av odlarens inkomst, med stor risk för total nedläggning. Kommissionen har föreslagit att odlarna kompenseras till . Detta kommer i sig inte att vara tillräckligt utan många kommer att slås ut. Om sedan den väljer att inte kompensera fullt ut kommer det att leda till ytterligare nedläggningar av svenska jordbruksföretag. Konsekvenserna blir dock än allvarligare för de fattiga rörsockerodlarna, i de så kallade MUL- och AVS-länderna, som blir utan kompensation. För de allra fattigaste är sockerproduktion en livsviktig inkomstkälla och får inte de fortsätta exportera socker på kvoter till i-länderna kan de inte konkurrera utan slås ut helt och hållet. får de fattigaste länderna sälja socker till enligt fastställda kvoter, utan att betala tull. Därigenom bidrar EU:s prisreglering på socker till att öka de fattigaste producenternas inkomster. Om sockerpriset inom EU sänks kommer dessa odlare att drabbas. En rad har därför protesterat mot reformen. De har krävt ett utvidgat kvotsystem för deras produktion samt upprätthållandet av en lönsam prisnivå. Detta i syfte att bibehålla en balanserad europeisk sockermarknad. Det finns mycket få alternativ till rörsocker för dessa jordbrukare. Försämrade förutsättningar för betodling skapar ökat tryck på bistånd och bidrar till försämrade förutsättningar för egen uthållig utveckling. Detta tvärtemot vad som borde vara hållning i dessa frågor. Jordbruksministern uttryckte sin oro över FAO:s hungerrapport, som visade att hungern i världen har ökat . Sockerexporten till utgör en viktig inkomstkälla för många som lever i de länder där hungern förekommer. Sockerhanteringen är ofta en viktig pelare för ekonomisk utveckling. Genom att protestera mot de föreslagna försämringarna för dessa länders sockerexport skulle kunna göra något konkret för att leva upp till sin stolta bekännelse till att bekämpa hungern. Det finns fler aspekter på den svenska betodlingen som ingår i det sydsvenska livsmedelsklustret. Visionen att bygga en stark sydsvensk näring kring livsmedelsförädling, livsmedelsforskning med mera saboteras om en del av odlingen och förädlingsindustrin slås ut. Utan odling kommer också mer av det öppna landskapet att försvinna @ betodlingen är en väsentlig del av åkerbruket i och utan betodling återstår färre alternativ för svenskt åkerbruk. är i detta fall särskilt utsatt. Betorna ingår som en del i ett odlingssystem. En god växtföljd kräver en mångfald av kommersiella grödor. Betornas biprodukter ingår också i ett kretslopp, då dessa biprodukter från sockerbruken används som djurfoder och jordförbättringsmedel. Betorna kan också bli ett viktigt bidrag för att försörja transportsektorn med ett miljövänligt drivmedel. Etanol är en viktig beståndsdel vid uppbyggnaden av alternativa utsläppsfria drivmedelssystem. Sockerbetor är effektivare än vete vid framställningen av etanol. Mot bakgrund av att såväl svensk betodling som de fattigaste ländernas sockerrörsodling är hotad vill jag ställa följande frågor till jordbruksministern: 1.På vilket sätt har jordbruksministern tagit hänsyn till konsekvenserna för svenska betodlare och de fattigaste ländernas sockerrörsodlare när regeringen backat upp och drivit på en än mer omfattande reformering av marknadsordningarna för socker än vad som är för handen? 2.Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att motverka de negativa konsekvenser för svensk sockerbetsodling som blir konsekvensen av reformeringen av EU:s sockerpolitik? Kommer full kompensation att utgå? 3.Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att skydda de fattiga så kallade MUL- och AVS-ländernas möjligheter att exportera socker till EU? 4.På vilket sätt avser jordbruksministern att redovisa de ekonomiska konsekvenserna för producenterna, i MUL och AVS såväl som i , respektive de stora konsumenterna, i form av bland annat den internationella läsk- och godisindustrin, av den linje driver i förhandlingarna kring EU:s sockerreform? 5.Vilka åtgärder avser jordbruksministern att företa för att säkra en alternativ användning av sockerbetor för etanolproduktion?