ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10524 · 2005-04-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:524 av () till justitieminister om översyn av fastighetsmäklarlagen I utvärderingen av fastighetsmäklarlagen m.m. (1997/98:LU15) förordade utskottet att som sin mening skulle ge regeringen till känna dels att den organisatoriska ordning som valts för tillsynsfunktionen borde ses över, dels att lagen borde ändras så att den som förmedlar en företagsöverlåtelse där en fastighet ingår själv ska kunna @ utan att vara registrerad fastighetsmäklare @ hantera förmedlingsuppdraget utan att säljaren nödgas vända sig till en fastighetsmäklare. Med anledning av tillkännagivande tillkallade regeringen en särskild utredare. Uppdraget redovisades i betänkandet @ effektivare tillsyn (SOU 1999:35). Bland annat innehöll betänkandet påpekanden om vissa brister i fastighetsmäklarlagen. Enligt utredaren fanns det bland annat skäl att ta ställning till i vilken omfattning olika tjänster kan tillhandahållas yrkesmässigt i samband med köp och försäljning av bostäder utan att förfarandet bör omfattas av särskild reglering eller tillsyn. Utredaren föreslog därför att fastighetsmäklarlagen skulle ses över. I ett flertal skrivelser som inkommit till från , branschorganisationer, mäklarföretag och allmänheten har det också framhållits att det finns ett behov av en översyn. Reformbehovet påtalades även vid en hearing med berörda organisationer och myndigheter som hölls i . meddelade justitieministern att direktiv till en utredning om fastighetsmäklarlagen skulle beslutas . Först efter det att hearingen ägt rum har tagit fram direktiv. har det gått , direktiven har fortfarande inte lagts fram och någon utredning har inte kommit i gång. väckte jag frågan när statsrådet avser att lägga fram direktiven samt när statsrådet avser tillsätta en utredning för att arbeta med en översyn av fastighetsmäklarlagen. Justitieministern bekräftade då att avsikten är att utredningen ska tillsättas . Det är gott och väl att justitieministern står fast vid sitt ord, men faktum är att de framtagna direktiven ännu inte framlagts i en utredning och något svar på frågan när utredningen ska tillsättas har inte kommit. Vilka konkreta åtgärder avser justitieministern att vidta för att framtagna direktiv ska lägga fram och vilken tidsplan har justitieministern för tillsättandet av en utredning?
ip · GS10525 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:525 av () till statsrådet om utjämningssystemet inom LSS infördes ett utjämningssystem mellan olika kommuner för kostnader för insatser inom LSS, lagen om stöd och service för funktionshindrade. Innan det nya systemet var det den kommun personen kom ifrån som var ansvarig för kostnaderna, oavsett var personerna valde att få sina insatser. I flera fall har kommuner som tidigare betalat för nu sagt upp sina avtal, vilket leder till att de kommuner i vilka verksamheten bedrivs nu står med hela kostnaden. Det nya systemet ersätter dock inte den mottagande kommunen med hela kostnaden. Detta leder till den orimliga konsekvensen att kommuner som tidigt satsat på högkvalitativ vård för dessa personer nu är de som straffas ekonomiskt. Det riskerar också leda till att kommuner inte satsar på vård för personer som har rätt till stöd enligt LSS. Ett sådant system är inte acceptabelt. Det är också cyniskt och omänskligt att de personer som har störst behov av stöd i samhället reduceras till spelkort i ett kommunalekonomiskt svartepetterspel. På Mo gård i kostar en vårdplats i snitt . Trots detta får kommun bara ersättning med enligt utjämningssystemet för LSS. Detta gör att kommun får ekonomiska problem som någon annan kommun sparar motsvarande pengar. Det är orimligt. Orimligt för kommun, men framför allt orimligt för de personer som har rätt till vård och assistans och som riskerar att hamna i kläm då kommuner ställs mot varandra. För en liten kommun som rör det sig dessutom om mycket stora pengar. Det är också viktigt att värna valfriheten för de personer som har rätt till stöd enligt LSS. Med det nya utjämningssystemet, där mottagande kommuner riskerar att förlora stora pengar, riskerar utbudet av service och därmed valfriheten att minska. har insatserna enligt LSS, lagen om stöd och service, ökat , visar årliga lägesrapport om handikappomsorgen. tilldelades ungefär 48000 personer insatser av olika slag enligt LSS och 21000 fick hjälp enligt socialtjänstlagen. Socialminister skriver i att: "Personer med omfattande funktionshinder har samma rätt som alla andra att bestämma vilken kommun de vill vara bosatta i. De ska inte godtyckligt behöva skyfflas mellan kommuner." Jag kan inte annat än hålla med. har regeringen skapat ett system där personer just "skyfflas mellan kommuner". Jag ställde en fråga till angående det nya systemet. Svaret var att statsrådet inte hade några planer på förändringar av den nya ordningen. hänvisar statsrådet till en interpellationsdebatt (interpellation 2004/05:2) med ett annat statsråd. Några konkreta förslag finns inte i utdraget från den debatten. Det går inte att förneka de konsekvenser som förändringarna av reglerna för LSS fått för kommuner som till exempel . Mina frågor till statsrådet är därför: 1.Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att förändra utjämningssystemet inom LSS så att kommuner ska kunna få ersättning för hela kostnaden för platser inom LSS? 2.Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att antalet platser inom LSS inte ska minska på grund av att kommunerna är rädda för att få ett stort kostnadsansvar?
ip · GS10527 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:527 av () till statsrådet om folkbildningen är sedan den senaste statliga utvärderingen av folkbildningen (Sufo2) presenterades. Därefter presenterades ytterligare en statlig utredning med bäring på folkbildning, som handlade om vilka som inte deltar. Dessa tre skrifter skickades tillsammans ut på remiss till ett stort antal intressenter runtom i landet. Remisstiden löpte ut , men vad har hänt ? Redan från början var regeringen otydlig om huruvida dessa utredningar skulle leda till en ny folkbildningsproposition eller inte. Än har vi inte fått klarhet i den frågan. På många håll i landet är man allvarligt oroad över regeringens tystnad och otydlighet om folkbildningen. Oron blir inte mindre av det uttalande som det ansvariga statsrådet gjorde i tidningen : "Folkhögskolorna är ingen statlig verksamhet och kan därför inte räkna med några större höjningar av bidragen, utöver den årliga uppräkningen." Uttalandet är oroande eftersom det ger en signal om att regeringen inte prioriterar folkbildningen. Detta är allvarligt, eftersom det är en central del av den grund den svenska demokratin vilar på. Vi behöver få klarhet om hur den sittande regeringen ser på folkbildningens roll i vårt samhälle. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: 1.Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att skapa klarhet i regeringens folkbildningspolitik för framtiden? 2.Avser statsrådet att ta initiativ till en folkbildningsproposition och i så fall när?
ip · GS10529 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:529 av () till statsrådet om Projektet () har och med stor framgång drivits av , FN:s miljöprogram, och . arbetar med en global utvärdering av miljötillståndet i världens gränsöverskridande vatten, det vill säga vatten som berör två eller flera länder. Utvärderingen berör både söt- och saltvatten samt grundvatten. Uppgiften är att enligt en fastställd metod ta fram var problemen är störst, beskriva orsakerna bakom dessa och föreslå åtgärder för att minska problemen. Arbetet sker i samarbete med ett tusental experter runtom i världen, och det koordineras i där de slutliga rapporterna också sammanställs. Projektet är i sin slutfas och upphör , men behovet av fortsatt verksamhet inom Giwas område och av uppföljning finns kvar. De globala, regionala och nationella vatten- och havsmiljöproblemen, till exempel i , minskar på intet sätt i omfattning. Behovet av undersökning, uppföljning, utvärdering och rådgivning i dessa frågor kommer att kvarstå . Prioriterat inom FN:s miljöarbete är early warning and assessements så att miljöproblemen kan förhindras eller minska. Det nya med Giwas arbete är att de vetenskapliga utvärderingarna har kombinerats med åtgärdsförslag som ger vägledning till beslutsfattare. Giwas nuvarande kompetens handlar om vatten ur ett tvärvetenskapligt perspektiv, mycket lämpligt för kompetensen vid . En annan framtida uppgift inom detta område är också capacity buildning, det vill säga utbildningar som sprider kunskapen om vattenfrågor och hur problemen ska åtgärdas till de experter och handläggare i världen som arbetar med dessa frågor. Den har på många sätt förbundit sig att medverka i detta arbete. Detta framgår bland annat tydligt i den avsiktsförklaring, Memorandum of understanding, som undertecknades så sent som av Uneps generaldirektör och miljöminister . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra den kompetens och det nätverk som byggts upp genom vid för att fortsättningsvis kunna uppfylla sina utfästelser inom FN:s prioriterade miljöarbete med early warning and assessement?
ip · GS10530 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:530 av () till justitieminister om översyn av expropriationsersättning begärde att regeringen utvärderar ersättningsreglerna vid expropriation. Denna begäran är en väsentlig del i en överenskommelse mellan regeringen och de borgerliga riksdagsgrupperna som tillkom till följd av den starkt uppmärksammade frågan om ledningsrätt. har dock regeringen inte agerat i enlighet med önskemål och därmed heller inte i enlighet med den överenskommelse som slöts vid beredningen av förslaget om utökad ledningsrätt. Justitieministern har enbart angett en vag indikation om att ska direktiv skrivas och en utredning tillsättas. Regeringen är väl medveten om att beställning till regeringen, om en utvärdering av hur expropriationsreglerna i expropriationslagen fungerar och om de leder till rimliga resultat för den enskilde, ingår i den nämnda uppgörelsen med de borgerliga partierna. Vi har för vår del levererat vår del av uppgörelsen i och med att vi stödde regeringens förslag om utökad ledningsrätt. Frågan är när regeringen kommer att leverera sin del. 1.Avser statsrådet att genomföra den av begärda översynen av ersättningsreglerna vid expropriation? 2.Vilka åtgärder har statsrådet initierat eller vidtagit för att tillmötesgå den överenskommelse som träffats med de borgerliga partierna? 3.När kommer statsrådet att ta initiativ till direktiv för den av begärda översynen?
ip · GS10531 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:531 av () till justitieminister om barn i rättsprocesser Rättsprocesser är i hög grad anpassade efter vuxnas behov @ inte efter barns och ungdomars. Att anmäla ett brott, att medverka till insamlande av bevisning, delta i förhör och rättegång är för många barn mycket ansträngande. Ofta leder polisens utredningar inte heller till lagföring och därmed blir antalet fällande domar vid anmälan om brott mot unga lågt. Vi vet att insatser behöver göras för att öka antalet fällande domar i fall där brott och övergrepp begåtts mot framför allt barn och unga. Det behövs utbildning av personer som kommer i kontakt med unga brottsoffer, inköp av hjälpmedel, såsom exempelvis videoutrustning, och upprustning av lokaler för att skapa trygga miljöer. Rättsprocesser med barn måste prioriteras och gå snabbt. Förhör ska vara professionella och ske vid så få tillfällen som möjligt. Lyckas inte samhället svara upp mot barns behov riskerar man utsätta barn för långvariga men. I finns stor erfarenhet av arbete med övergrepp mot barn. Samarbetet mellan barn- och ungdomspsykiatrin och bedöms som mycket bra. I staden är de rättsliga myndigheterna geografiskt samlade. Allt detta för en effektiv hantering av rättsprocesser där barn är brottsoffer. tog regeringen beslut om att det ska etableras försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott. Detta är ett varmt välkommet initiativ. Att starta upp samverkan under gemensamt tak, så kallade barnahus, medför emellertid kostnader, om det ska ske på bästa sätt. Personal bör vidareutbildas, utrustning och lokaler ska anskaffas och erfarenheter från barnahusverksamhet i andra länder bör införskaffas. Allt detta kostar pengar. anslår regeringen inga pengar för verksamheten. I medierna har rapporterats att barnahus ska etableras på ett antal orter i . Inga klara besked har dock getts om vilka orter som kan vara aktuella och vilken omfattning försöksverksamheten ska ha. Mot denna bakgrund frågar jag ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att anpassa dagens rättsprocesser mer till barnens behov? På vilket sätt avser ministern att stödja barnahussatsningen i och i övriga ?
ip · GS10532 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:532 av () till statsrådet om bro över Skepparpinan i välte en lastbil i . var lasten torv, men det hade mycket väl kunnat vara något betydligt farligare. Dessutom hade någon kunnat råka väldigt illa ut om de hade varit på olycksplatsen. En bro över den av vikar som löper in vid , Skepparpinan, har varit med länge i planering över projekt. Första gången bron planerades var . Det är ett viktigt projekt, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Projektet är en del av projekt med riksväg50. skriver bland annat om projektet: "Nuvarande standard, miljö- och trafiksituation för sträckningen genom centrala uppfyller inte kraven som ställs för det nationella stamvägnätet. På genomfarten blandas genomfartstrafik med lokal biltrafik, bussar, gång- och cykeltrafik. Ett stort antal bostadshus vetter direkt mot vägen och den passerar också intill ett par skolor. korsas på en öppningsbar bro. Broöppningarna medför stopp, störningar, olycksrisker och fördröjningar för vägtrafiken . För att minska problemen med genomfartstrafiken genom centrum har en ny genomfart för riksväg50 planerats väster om centrum, över vid den så kallade Skepparpinan." Som situationen ser ut nu trafikeras innerstad intensivt av tung trafik. Det är en säkerhetsrisk och olyckor sker och har också skett tidigare mitt inne i . Bland annat har också en bil lastad med kalk tidigare vält inne i staden. Regeringen beslutade om en utbyggnad av riksväg45 till . Bron över Skepparpinan skulle egentligen ha varit med i projekt som skulle genomföras . Projektet fick dock skjutas , nu på grund av investeringarna för att rädda kvar jobb i . Detta visar svagheten i regeringens infrastrukturbudget eftersom så fort något nytt ska byggas måste genast något redan planerat prioriteras bort. I detta fall var det säkerheten för motalaborna som fick stryka på foten. Det är inte rimligt att ställa regioner mot varandra på detta sätt. Bron över Skepparpinan skulle förbättra transportvägarna och infrastrukturen för det lokala näringslivet. Den nuvarande genomfarten är egentligen ett provisorium . En bro över Skepparpinan skulle dessutom förkorta vägen för bland annat den tunga trafiken med vilket totalt skulle spara in fem miljoner onödiga fordonskilometer . Sammanlagt passerar 300000 tunga fordon och olyckorna, liknande den som inträffade , kommer att fortsätta inträffa så länge trafiken går genom stadskärnan. Regeringen måste agera för att snabba upp processen vad gäller en förbifart vid och bron över . Mina frågor till infrastrukturministern är därför: 1.När avser statsrådet och regeringen att ge ett besked gällande en byggstart för bron över ? 2.Hur avser statsrådet att agera för att bron över inte fortsatt ska skjutas till förmån för av regeringen mer prioriterade projekt?
ip · GS10534 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:534 av () till finansminister om som försökslän för hushållsnära tjänster har signaler kommit från Ams att hushållsnära tjänster skulle vara ett sätt att bygga en ny marknad med tjänsteföretag som till del kan ersätta de jobb inom produktionssektorn som försvinner från landet (Rapportinslag ). Också från lokala länsarbetsnämnder ges sådana signaler bland annat i . I ligger den totala arbetslösheten högre än i riket, 7,i vårt län jämfört med 6,5 i riket. I prognosen skriver länsarbetsnämnden följande: "Det råder stor brist på de lite enklare jobben. Många av dessa har försvunnit till låglöneländer. Det är en utveckling som kommer att fortgå framöver och för många företag är det en överlevnadsfråga. Nya lösningar och arbetsområden behövs för att ta vara på många av de arbetssökandes arbetsförmåga." Man skriver också att länet behöver hitta nya nischer och bredda sin arbetsmarknad. Det finns således extra stor anledning att tar till vara alla möjligheter att åstadkomma nya företag och därmed fler jobb. En sådan ny lösning och arbetsområde skulle kunna vara hushållsnära tjänster. Det finns en stor efterfrågan på den typ av tjänster men skatteuttaget gör att dessa arbeten hamnar på den svarta marknaden. Undersökningar i , , visar att av svenskarna kan tänka sig att köpa hemservice. har utvecklat ett system för så kallat hushållsavdrag. av försöksverksamhet permanentades systemet . köpte 142000 finländare avdragsgilla hushållstjänster motsvarande ett värde på . Ca 8000 nya heltidsarbeten har skapats. Det finns ingen anledning att tro att det skulle skapas färre jobb här än i . Riksdagsledamöter från , , i samverkar inom ramen för . Vi vill på alla sätt verka för en breddad arbetsmarknad i länet och därmed få ned den totala arbetslösheten. En del av denna breddade arbetsmarknad skulle kunna åstadkommas genom att göra till ett försökslän med sänkt skatt på hushållsnära tjänster. Det skulle innebära en välbehövlig injektion för ökat nyföretagande och fler jobb. Översätter man resultatet i till och kan det betyda 400@500 nya jobb i länet. Frågan om att införa skattelättnader för hushållsnära tjänster har tidigare diskuterats. när vi ser de positiva erfarenheterna från borde det inte finnas någon tvekan om att pröva möjligheterna också här i . Varje land behöver naturligtvis skaffa sig sina erfarenheter innan ett system införs i full skala, varför försöksverksamhet sannolikt är lämpligt. Min fråga är därför: Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att ett län, förslagsvis , får bedriva försöksverksamhet med lägre skatt på hushållsnära tjänster i syfte att uppnå en breddad arbetsmarknad?
ip · GS10535 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:535 av () till utbildnings- och kulturminister om konstnärliga högskoleutbildningar Kultur "suger". Det är bra, inte minst därför att kultur både är @ och ger @ tillväxt. Intresset för de konstnärliga högskoleutbildningarna inom teater, musik, konst, dans och film ökar, men antalet fasta jobb inom den kulturskapande sektorn minskar. Denna trend lär fortsätta. Många kulturskapare måste försörja sig som frilansare, det vill säga bli egna företagare, något de sällan får några praktiska verktyg för under sin mångåriga utbildning. Många studenter tror att konstnärlig kvalitet i sig är tillräckligt säljande. Men så är det sällan. Baskunskaper i juridik, elementär bokföring, skatter, egen marknadsföring, avtalsskrivande och försäljning är ofta nödvändiga för att kunna överleva som kulturskapare. Men i vilken utsträckning lärs sådant ut på de konstnärliga utbildningarna? Jag har bett att undersöka detta och resultatet är tämligen magert. En yrvaken insikt finns på några håll, men fortfarande handlar det om att studenten, efter 3@4 års kvalificerad konstnärlig fördjupning, får en eller möjligen ett par "överlevnadsveckor", som inte sällan mest verkar gå ut på hur man söker stipendier och bidrag. har "sporadiska inslag av marknadsföring till studenterna, men ingen bokföring". () har en grundläggande ekonomikurs (!) som dock inte är obligatorisk. Så här svarar till exempel KKH på frågan från : "En av våra stora svårigheter i arbetet med de yrkesförberedande kurserna har varit att budgeten för de yrkesförberedande kurserna varit liten. I budgetarbetet har man, då man tvingats göra nedskärningar, vid beslut prioriterat de konstnärliga kurserna före yrkesförberedande kurser." Lika magert är det inom och flera andra konstnärliga högskoleutbildningar. Men arbete kommer i allt högre utsträckning att bli något som vi själva måste skapa, det gäller i synnerhet för konstnärliga och kreativa yrken. I annat fall väntar kanske arbetslöshet eller omskolning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildnings- och kulturminister : Vad är ministern beredd att göra för att baskunskaper i entreprenörskap och ekonomi ska få betydligt större utrymme i de konstnärliga högskoleutbildningarna?
ip · GS10536 · 2005-04-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:536 av () till statsrådet om äldres tillgång till särskilt boende i har i rad undersökt hur de äldres rättstrygghet tillgodoses i länets kommuner och rapporterat resultatet till . Särskild uppmärksamhet har ägnats tillgången till platser i så kallat särskilt boende. Även om flertalet kommuner har en rimlig balans mellan tillgång och efterfrågan råder det stor brist på boendeplatser bland annat i två av länets största kommuner. Bristen visar sig dels genom att fattade biståndsbeslut inte kan verkställas och dels genom att den sökande får avslag trots att det finns ett uppenbart behov av plats. Vid den senaste mätningen konstateras att mer än 100 äldre i inte fått sitt vårdbehov tillgodosett. Situationen är djupt otillfredsställande men framstår som mycket allvarlig i ljuset av den demografiska utvecklingen i länet i förhållande till landet i sin helhet. Ökningen inom åldersgruppen beräknas fram i utgöra så mycket som av den totala ökningen i landet. Behovet av en värdig vård och omsorg om de äldre är en av de viktigaste framtidsfrågorna i vårt samhälle. Även om de äldres hälsa förbättras och de friska åren blir fler kommer behovet av särskilda boendeformer att öka med tanke på den demografiska utvecklingen som är så tydlig just i . Många äldre känner en berättigad oro och en situation med allvarlig brist på platser i kommunernas särskilda boenden. gjordes en kartläggning av och länsstyrelserna kring tillgången på platser i särskilt boende för äldre. Hälften av landets kommuner förmådde då inte uppfylla platsbehovet i en utsträckning som svarade mot behoven. Inte ens fattade biståndsbeslut kunde uppfyllas. Vid detta undersökningstillfälle befann sig ca 5000 äldre i landet i den situationen att man fått ett biståndsbeslut om särskilt boende eller ett konstaterat platsbehov men ingen plats. Ingenting tyder på att situationen förbättrats. Antalet inte verkställda beslut har åter ökat efter en minskning . Ett problem är den kvarboendeprincip som vägleder många kommuner och innebär en alltför snabb och ibland oplanerad avveckling av äldreboenden. För en relativt stor grupp äldre är alternativet med hemtjänst och hemsjukvård inte lämpligt. Det gäller till exempel personer i behov av tillsyn dygnet runt. Bristen på platser i särskilt boende och i bostäder med särskild service leder till att många människor inte får den hjälp de är i behov av. De äldres rättstrygghet åsidosätts därmed. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att göra för att stärka de äldres rättstrygghet och avhjälpa den omedelbara platsbristen i kommunernas äldreboenden?