ip · GS10515 · 2005-04-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:515 av () till finansminister om företagsskatt Fri rörlighet ska enligt EG-rätten gälla inom unionen. Den grundprincipen testas nu i ett antal mål på skatterättens område. Ett av flera för synnerligen viktiga mål är det så kallade . är en liten öppen ekonomi. Vårt välstånd bygger på en kontinuerlig anpassning av vår produktion till den ekonomiska omvärldens efterfrågan, ändrad internationell och nationellt utvecklad teknik, ändrade preferenser och relativa priser, men också omvärldens rätts- och skattesystem. Genom efterkrigshistoria löper därför som en röd tråd förhandlingar om Gatt- och WTO-regler, OECD-överenskommelser, , EG- och och EU-medlemskapet. De länder som är EU-medlemmar, eller har @ som och @ har sannolikt att anpassa sig till en ny viktig dom i . Det är inte första gången, nota bene, som utslag får en avgörande betydelse för . Domstolens vägran att acceptera utanförstående EES-länders önskan om ett informellt, men ändå reellt, inflytande i EG:s beslutsprocess genom politisk "osmos" fick närmast dramatiska konsekvenser. I praktiken kan man säga att domstolen rev bort de illusionens slöjor genom vilka svenska beslutsfattare betraktat EG och dess rättgemenskap, och tvingade dem att se verklighetens och EG-rättens restriktioner på . står våra företagsskatter inför ett liknande avgörande i . I ett senare skede kommer frågan om exitbeskattning, som bland annat berör fastighetsägare som flyttar till . måste de ta fram realisationsvinsten för beskattning vid utflyttningen. Ett förhandsmeddelande från innebär att så sannolikt inte blir nödvändigt. De grundläggande principerna i de svenska reglerna om resultatutjämning genom koncernbidrag och de brittiska reglerna om resultatutjämning genom group relief är likartade. Utgången i (C/446-03) har därför avgörande betydelse även för det svenska koncernbidragssystemet. Reglerna om koncernbidrag rör en mycket central del i det svenska företagsbeskattningssystemet; möjligheten till skattemässig resultatutjämning inom en företagsgrupp med i huvudsak helägda dotterföretag där både givare och mottagare av bidraget är skattskyldiga i . rör mer specifikt frågan om förlustutjämning över gränserna, det vill säga om en förlust i ett utländskt dotterbolag ska få dras av från en vinst i ett inhemskt moderbolag trots att vinsterna i det utländska dotterbolaget inte beskattas i moderbolagslandet. Muntlig förhandling i hölls . Generaladvokatens yttrande kom . Dom kommer sannolikt inte utan . I yttrandet drar generaladvokaten slutsatsen att det inte är förenligt med gemenskapsrätten att ha en lagstiftning enligt vilken ett moderbolag som är etablerat i en medlemsstat inte har rätt till koncernavdrag på grund av att dess dotterbolag är etablerade i andra medlemsstater, om avdrag skulle medges om dotterbolaget fanns i moderbolagets medlemsstat. Generaladvokaten anförde dock att gemenskapsrätten inte hindrar att nationell lagstiftning uppställer krav på att förlusterna i dotterbolaget inte kan bli föremål för en motsvarande skattemässig behandling i sin hemviststat. Den skattemässiga behandlingen kan bestå i en överföring av förluster till en annan person eller att dotterbolaget självt kan skjuta upp förlusterna för att redovisa dessa under ett annat beskattningsår. Om den kommande domen går emot , och flera andra länder innebär det att svenska företag kan fördela sin verksamhet @ produktion, marknadsföring, distribution, FoU etcetera @ mera rationellt än därför att man inte behöver välja en sakligt sett sämre lokalisering av enbart skatteskäl. En effektivare allokering av företagets eller koncernens verksamhet, kort sagt. Detta bör betyda ökad lönsamhet; på kort sikt ökad tillväxt om den ökade lönsamheten utnyttjas på rätt sätt och på fler jobb i en koncern med större lönebetalningsförmåga. På lång sikt blir de offentliga finanserna större i takt med att svenska internationella koncerner får bättre lönsamhet och expansionsmöjligheter. En fortsatt utveckling mot en alltmer skatteneutral europeisk marknad är också nödvändig för att stå sig i konkurrensen med marknader som exempelvis och . På kort sikt kan de offentliga finanserna komma att tillfälligt försämras genom att svenska moderbolag skulle få avdrag för förluster i utländska dotterbolag. Alternativet att undvika hela frågan genom att avskaffa möjligheten att utnyttja resultatutjämning inom alla koncerner inom får @ rimligen @ anses utesluten, dels därför att svenskt näringsliv är mera multinationellt än de flesta länders och dels för att företag måste kunna organisera sin verksamhet på ett ändamålsenligt, transparent och marknadsmotiverat sätt. Denna insikt har för övrigt föranlett det brittiska att uttala att man inte kommer att dra in den nationella kvittningsmöjligheten. Skattesystemet i ett land ska inte tvinga företag att inlemma dotterbolag i ett enda företag om det ur verksamhetens synpunkt är mer rationellt med dotterbolagskonstruktioner, till exempel i fråga om ansvarsutkrävande, styrning, fokus och verksamhetsinriktning etcetera. Tanken att olika skattekonstruktioner skulle speglas i långsiktiga rörelser i den svenska växelkursen tillhör dessutom mera läroboksvärlden än verkligheten med sina stora kapitalflöden. av alla flöden saknar bindning till reala storheter som utrikeshandel. En jämnare spelplan på företagsskatteområdet är både önskvärt och oundvikligt. En dom i M & S favör kommer även att aktualisera frågan om mera samordnade skatteregler inom EU. Det blir närmast akut att få fram ett enhetligt vinstbegrepp och konkreta regler för hur "vinst" ska definieras och beräknas. Det naturliga steget därefter blir att bestämma regler för en konsoliderad företagsskattebas inom EU och EES, och konkreta anvisningar utarbetas för hur den ska användas vid beskattning. Vilka initiativ avser statsrådet att ta med anledning av generaladvokatens utlåtande? Har statsrådet gjort beräkningar och gjort sig en uppfattning om de kortsiktiga, övergående, fiskala intäktsförändringarna för i det fall följer generaladvokatens utlåtande? Hur ska statsrådet främja målen om en god långsiktig resursallokering i näringslivet och rationell lokalisering av ekonomisk aktivitet genom att bejaka utfallet i en dom som går i M & S favör? Vilka nya initiativ kommer statsrådet att ta för ett ökat svenskt engagemang för att få fram ett gemensamt vinstbegrepp inom EU, och en konsoliderad företagsskattebas inom EU?