ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10494 · 2005-03-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:494 av () till jordbruksminister om översyn av djursjukdatasystemet Behovet av en översyn av djursjukdatasystemet har diskuterats . Ett djursjukdatasystem, inkluderande databas, är ett hjälpmedel i förebyggande djurhälsovård och livsmedelskontroll. Man kan med hjälp av databasen följa sjukdomsutvecklingen och läkemedelsföreskrivningar, vilket är oerhört angeläget inte minst med tanke på utvecklingen av antibiotikaresistenta bakteriestammar. revisorer publicerade rapporten för veterinärverksamhet (2002/03:4) i vilken man kritiserar nuvarande verksamhet. Revisorerna konstaterar i rapporten att brister i djursjukdata får konsekvenser för användare av uppgifterna och även för djurens hälsa. Revisorerna menar också att med mera tillförlitliga uppgifter om behandlingar och medicinering skulle förebyggande insatser kunna planeras och organiseras på ett bättre sätt. Rapporten har remissbehandlats och remissinstanserna delar i stor utsträckning revisorernas uppfattning om problemen med djursjukdata. Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen ska ge en oberoende utredning i uppdrag att redovisa hur omfattande bristerna i djursjukdata är, vad de beror på och vad bristerna har inneburit för statistikens användbarhet. Utredningen borde även få i uppdrag att komma med förslag till hur bristerna kan åtgärdas och hur man kan åstadkomma en fullständig rapportering från alla veterinärer. biföll miljö- och jordbruksutskottets hemställan (bet. 2002/03:MJU10) att bifalla revisorers förslag (2002/03:RR12) i denna del. Först bemyndigar regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare. Utredningen ska redovisas . Det är anmärkningsvärt att det tagit så mellan revisorernas förslag och regeringens agerande. Detta är särskilt allvarligt med tanke på att problematiken kring djursjukdatasystemet varit känd . anser att regeringen måste verka för att påskynda uppbyggnaden av relevanta dataverktyg för djursjukdatasystemet. har i ett antal motioner krävt en utredning av veterinärorganisationen och djursjukdataregistret. Vi har framfört behovet av att arbeta fram alternativa organisatoriska lösningar för den fältveterinära verksamheten. Vi har också framfört vikten av beredskap mot smittsamma djursjukdomar inom det veterinära området i hela landet. Svaret har varit att arbete pågår i . Vi kan konstatera att arbetet fortfarande pågår. Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att påskynda att utredningen tillsattes? När avser jordbruksministern att återkomma till med skarpa förslag på åtgärder för att lösa problemet med djursjukdatasystemet, och i så fall när?
ip · GS10495 · 2005-03-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:495 av () till jordbruksminister om djurskyddstillsyn i samband med tävling med djur De fyra allianspartierna i borgerligheten, , , har vid upprepade tillfällen uppmanat den socialdemokratiska regeringen att förenkla systemet för förordnande av tävlingsveterinärer bland annat vid hästtävlingar och därmed minska de kostnader för arrangörerna som är förknippade med dagens system. Detta har även i samband med /01 vunnit gehör i riksdag genom ett tillkännagivande där anmodas att se över 33§ djurskyddsförordningen med mera. I 33 § djurskyddsförordningen finns en bestämmelse som innebär att det vid offentlig tävling med djur ska finnas en veterinär som förordnats av . Bestämmelsen tillämpas av på ett sätt som vållar stora problem för vissa arrangörer av till exempel hästtävlingar. Systemet innebär att veterinären anställs av , och därmed blir veterinären automatiskt bunden av de veterinärtaxor som verket har beslutat om. Konsekvenserna av detta blir dels att det blir svårt att anlita veterinärer med kompetens inom hästområdet, dels att klubbar och föreningar drabbas av stora kostnader som arrangörer av hästtävlingar med mera. /2001 beslöt, efter motioner från flera partier att tillkännage för regeringen som sin mening att en översyn borde ske av 33§ djurskyddsförordningen och tillämpningen av denna paragraf med syfte att förenkla systemet med förordnande av tävlingsveterinärer vid till exempel hästtävlingar och därmed minska de kostnader för arrangörerna som är förknippade med dagens system. Men först lämnades ett sådant uppdrag till . Detta uppdrag har redovisats till regeringen . Vid upprepade tillfällen har regeringen meddelat att ärendet fortfarande bereds. Det har gått tillkännagivande beslutades. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till jordbruksministern: 1.Vilka konkreta åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att tillse att ett sådant relativt begränsat ärende inte ska ta så att bereda för som ? 2.Vilka konkreta åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att följa det av riksdag fattade beslut, att genomföra förändringar av §33 i djurskyddsförordningen som kan förbättra, förenkla samt sänka kostnaderna för tävlingsarrangörerna?
ip · GS10496 · 2005-03-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:496 av () till statsrådet om apatiska barn Statsrådet och regeringens särskilda utredare om apatiska barn har gång på gång i medierna förklarat att fenomenet apatiska barn, som lider av depressiv devitalisering, endast tycks finnas i , något som sägs vara mycket förbryllande. Utfärdandet av en regeringsförordning om uppehållstillstånd av humanitära skäl för de svårast sjuka apatiska barnen skulle enligt statsrådet vara en "humanitär katastrof". har det framkommit att företeelsen apatiska barn är känd i åtskilliga länder under namnet pervasive refusal syndrom (PRS). PRS kännetecknas av ett långvarigt massivt funktionsbortfall kombinerat med aggressiv intentionell vägran. PRS är beskrivet i vetenskapliga skrifter bland annat i och . Det finns ingen somatisk sjukdom som förklarar PRS utan det anses vara ett barnpsykiatriskt tillstånd som beror på ett patologiskt samspel mellan ett barns psykiska känslighet och en rådande hopplöshet och hjälplöshet i familjen i ett oöverblickbart tidsperspektiv. Många av familjerna med apatiska barn har flytt från sina hemländer på grund av förföljelse de utsatts för, både fysiska hot och våldshandlingar. Flera av mödrarna har utsatts för långvariga övergrepp och våld i barnens närvaro. Barnen har utsatts för eller bevittnat fysiskt och sexuellt våld, misshandel, dödande och hot om kidnappning. Trots att kraven för flyktingskap enligt i många fall varit uppfyllda har och beslutat om avvisning till hemlandet. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att mot bakgrund av vad som är känt om de apatiska barnen ändra sitt påstående att det vore en "humanitär katastrof" att genom en förordning bevilja de sjukaste apatiska barnen uppehållstillstånd? Är statsrådet beredd att ta tillbaka sitt påstående att fenomenet apatiska barn endast är känt i ? Är statsrådet beredd att skyndsamt vidta åtgärder för att svenska myndigheter ska börja tillämpa om flyktingars rättigheter? Är statsrådet beredd att skyndsamt vidta åtgärder för att svenska myndigheter ska börja tillämpa utlänningslagens bestämmelse om att hänsyn ska tas till i vilken grad barnets psykosociala utveckling kan antas ta bestående skada av att avvisas till hemlandet?
ip · GS10497 · 2005-03-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:497 av () till statsrådet om som pilotområde för lokalt beslutat strandskydd Många företag har flyttat sin produktion ut ur . Kommunerna i norra har varit extra hårt drabbade av detta. För alla berörda parter gäller det att dra sitt strå till stacken för att vända denna trend och ta vara på de möjligheter som finns för att ska utvecklas i positiv riktning. För att veta vad man ska satsa på i har man sett över och inventerat sina tillgångar. En av sakerna som är unik med är naturen och alla sjöar. Bara i kommun finns det en sjö per tolv invånare. Detta i kombination med närheten till och till norra är förutsättningarna bra för turistnäringen. Men för att kunna locka turister och öka antalet nätter för besöksnäringen så måste det gå att paketera de värden som finns i naturupplevelser och ta betalt. Attraktivt boende nära vatten är en viktig förutsättning för att kunna utveckla detta. En annan del som är viktig för att utveckla dalslänningarnas arbetsmarknad är att man måste vara beredd att pendla. För att göra det både möjligt och attraktivt så krävs bra infrastruktur och kollektivtrafik men också ett attraktivt boende som väger upp restiden till arbetet. Från bankerna kräver man värdebeständig säkerhet för att bevilja huslån. Det gör att det är svårt att få banklån eftersom det är dyrt att bygga nytt. Strandnära byggnation är en faktor som gör att värdet består och därmed gör det lättare att få banklån. Det är många skäl som talar för att öppna möjligheterna för att lokalt besluta om var man kan bygga nära vatten. Strandskyddet ska självklart först genomgå en lokal process där alla parter, invånare, näring och särintressen får möjlighet att yttra sig. För att besluten sedan ska fattas i demokratiskt vald församling. är en begränsad geografisk enhet som med sina speciella förutsättningar vore ett bra område för försöksverksamhet. En försöksverksamhet där som pilotområde genom en väl förankrad demokratisk process självt beslutar om vilka strandområden som ska vara fortsatt skyddade och var det finns möjligheter att bygga. Det skulle vara ett ypperligt tillfälle för regeringen att genom få en chans att se hur ett lokalt beslutat strandskydd skulle kunna arbetas fram. Det skulle också vara en möjlighet för dalslänningarna att själva kunna utveckla en näring som skulle vara till gagn för . Avser miljöministern att undersöka möjligheten att utse till pilotområde för lokalt beslutat strandskydd?
ip · GS10500 · 2005-03-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:500 av () till statsrådet om den svenska statsförvaltningens integritet och oväld , Ams, är en av viktigaste myndigheter. Den utgör ett centralt inslag i den ekonomiska politiken och den ägnar sig åt myndighetsutövning gentemot många enskilda människor. Det ställer extra höga krav på en myndighetsutövning som kännetecknas av saklighet och objektivitet. En rapport som har låtit ta fram visar emellertid att kompetens för ledande positioner inom myndigheten i realiteten är liktydigt med socialdemokratiska sympatier. Tio av elva ledamöter i styrelsen har socialdemokratisk bakgrund. Av mest centrala tjänstemän har samtliga, sex av sex, en koppling till socialdemokratin (Det socialdemokratiska , rapport från , ). Det är en fördelning som strider mot alla rimliga sannolikhetskalkyler. Tyvärr utgör förhållandena inom Ams bara en del av ett större mönster. Mellan 70@80 % av ordförandena i statliga utredningar åren 2001@2003 med en bakgrund inom partipolitiken är socialdemokrater, konstaterade , , i en granskning som den gjorde på uppdrag (dnr 2004:1046). kunde avslöja att det i landets högskole- och universitetsstyrelser av dem med ett partipolitiskt förflutet råder en övervikt av människor med socialdemokratisk partibok (En socialistisk högskola, rapport från , ). Rapporterna har kommit slag i slag och bekräftar det som tidigare studier har visat: överallt i den statliga förvaltningen dominerar socialdemokrater på de högsta chefstjänsterna. Regeringens utnämningspolitik har så sent som skarpt kritiserats av (bet. 2003/04:KU20, prot. 2003/04:122). Men frågan har en större principiell vidd än så. Ytterst står hela den svenska förvaltningsmodellen med självständiga, opartiska myndigheter på spel. Tendensen att staten och det socialdemokratiska partiet växer samman syns allt tydligare; partinytta och statsnytta sammanfaller. Det märks inte enbart genom utnämningspolitiken; det tar sig också uttryck i en vildvuxen flora av myndigheter och i myndigheternas benägenhet att ägna sig åt mer renodlat politisk opinionsbildning, för att ta några exempel. Runtom i förvaltningen gör många tjänstemän ett utmärkt arbete men de sviks av en politik som gynnar lojalitet mot makten framför kompetens och oberoende. Frågan om den svenska statsförvaltningens karaktär, om den förmår vara en förvaltning i medborgarnas tjänst, är inte teoretisk. Den berör människor i deras vardag. Det har inte minst de arbetslösa i som av arbetsförmedlingen med hot om indragen a-kassa tvingades delta i en politisk demonstration i fått känna på. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att värna den svenska statsförvaltningens integritet och oväld.
ip · GS10501 · 2005-03-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:501 av () till statsrådet om miljöklassning av dieselbränslen Miljöklassningssystemet klassar dieselbränslen i tre olika miljöklasser. Klassningen sker inte enbart utifrån hur miljöfarligt bränslet och dess avgaser är, utan även beroende på bränslets kokpunktsintervall, densitet och ångtryck. En sämre miljöklassning ger högre skatt. Skatteskillnaden är störst mellan miljöklass 1 och miljöklass 3 dieselolja, 50 till per liter. Att få sitt drivmedel klassat i annan än miljöklass 1 ger även imageproblem och ytterligare försäljningsproblem, förutom den högre skatten. Många privata och offentliga köpare av drivmedel får bara köpa miljöklass 1 drivmedel. Det finns ca 25 tekniska parametrar som styr de tekniska egenskaperna och funktionen hos dieselolja. Dessa parametrar, bland annat densitet, kokpunkt och ångtryck har en större teknisk funktion än miljöfunktion. anser därför att kraven på kokpunktsintervall, densitet och ångtryck ska anpassas till EU:s krav på detta område. Vi anser att miljöklassningen ska göras utifrån halten av miljöfarliga ämnen i bränslet, som exempelvis, fossilt kol, aromater, polyaromater eller svavel. anser att industrin och marknaden själva ska bestämma över övriga parametrar som mer har en teknisk funktion. Drivmedelsproducenterna har ansvaret för att deras drivmedel fungerar. Vi anser därför att en renodling bör ske i lagstiftningen till att handla om en miljölagstiftning @ inte en miljötekniklagstiftning. Miljöklassningssystemet medför att syntetiska dieselbränslen, till exempel produkten som tillverkas ur naturgas, hamnar i miljöklass 3 och därmed belastas med 50 till per liter högre skatt. Detta trots att EcoPar® är mycket renare än normal dieselolja i miljöklass 1, både själva bränslet och avgaserna är mindre giftiga. Renare dieselbränslen har ofta lägre densitet, och blir därmed bestraffade med dagens miljöklassningssystem. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att miljöklassningssystemet ändras så att renare bränslen inte missgynnas?
ip · GS10502 · 2005-03-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:502 av Skånberg (kd) till utbildnings- och kulturminister om den nordiska språkförståelsen En vetenskaplig undersökning "Internordisk språkförståelse i med ökad internationalisering", som gjorts på uppdrag av , har visat att svenskarnas språkförståelse när det gäller de övriga skandinaviska språken är mycket dålig. 1 200 ungdomar i åldersgruppen har deltagit i undersökningen, som är den största som genomförts, om hur bra nordborna förstår de tre stora nordiska språken. Undersökningen visar att färingar och norrmän är överlägset bäst på att förstå grannspråken medan svenska ungdomar har en betydligt sämre språkförståelse. Undersökningen visar vidare att grannspråksförståelsen är större i Bergen, , , , och Tórshamn än i . I undersökningen har ungdomarna testat sin språkförståelse genom att lyssna på ett utdrag ur en nyhetssändning och läsa en tidningsnotis på grannspråken. Till undersökningen finns även en webbundersökning som är öppen för alla. Jag vill gärna rekommendera ett besök på för att testa kunskaperna i danska och norska. På frågan om ungdomarna läst danska, svenska eller norska i skolan var resultatet beklämmande: svarade ja och svarade nej. ingick kunskaper i något av de nordiska grannspråken som en del i svensklärarutbildningen, kan man bli lärare i svenska utan att ha haft någon kontakt med eller utbildning i andra nordiska språk. Detta har troligen medverkat till att grannspråksförståelsen är större hos den äldre generationen. Alla vi som rör oss i de nordiska länderna har kunnat konstatera att grannspråksförståelsen har blivit sämre både hos oss och i de flesta andra nordiska länder och detta bekräftas tyvärr av resultaten av den vetenskapliga undersökningen. Frågan är om vi ska acceptera att vi kommunicerar med våra nordiska grannar på engelska och inte på vårt eget språk. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka grannspråksförståelsen i ?
ip · GS10504 · 2005-03-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:504 av () till justitieminister om möjligheter till rättsprocess för mobbade Den som utsatts för mobbning under sin skolgång har i huvudsak två sätt att få upprättelse. Dels kan man få sina plågoandar dömda för de brott de begått. Dels kan man, om skolan inte agerat tillräckligt, stämma skolan och genom en civilrättslig process få skadestånd. I utdöms enligt praxis skadestånd som i en internationell jämförelse ligger på en låg nivå. De miljonbelopp vi känner till från existerar inte här. Tanken med detta är att man inte ska frestas att driva rättsprocesser av ekonomiskt vinstintresse. Den ekonomiska vinsten som finns att hämta i att vinna en rättsprocess är alltså mycket begränsad. Om vi betraktar den motsatta sidan är dock bilden en annan. Den som förlorar en rättsprocess får stå för rättegångskostnaderna. Även i fullt normala mål kan dessa uppgå till ett antal . För de flesta människor skulle detta innebära en ekonomisk katastrof. Det finns alltså mycket att förlora på att driva en rättslig process. För den enskilda människan som känner sig sviken av samhället är detta naturligtvis ett avskräckande scenario @ lite att vinna, mycket att förlora. Bevisbördan ligger på offret @ det är den mobbade som måste bevisa att skolan inte skött sina åtaganden. Om inte drabbas han eller hon av ekonomisk ruin. Rädslan att förlora blir starkare än möjligheten att vinna. I är de allra flesta skolor fortfarande kommunala. Även för en kommun är naturligtvis en extra utgift på några ovälkommen, men inte på långa vägar lika katastrofal som för en privatperson. Kommunernas stora ekonomiska resurser understryker den svåra position en privatperson befinner sig i när han eller hon ser sig tvingad att stämma kommunen. För barn och ungdomar är detta dessutom ännu svårare än för vuxna. För mig som socialliberal är det självklart att våra lagar och regler ska vara så konstruerade att de skyddar den enskilda människan från övergrepp, särskilt när hon befinner sig i en utsatt position. Ett barn eller en ung människa som utsatts för mobbning är ett bra exempel på detta. Det handlar inte bara om teoretiska rättigheter, utan också om praktiska möjligheter att på ett rättvist sätt få sin sak prövad av domstol gentemot en betydligt starkare och mäktigare motpart. vill stärka den enskilda människans ställning i rättssystemet. Bland annat vill vi återställa nivåerna i rättshjälpen. Detta skulle innebära större möjligheter för ekonomiskt svaga grupper att hävda sina intressen i rättsprocesser. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att underlätta för dem som mobbats i skolan att driva sin sak inför domstol, särskilt med avseende på de ekonomiska riskerna vid nederlag i målet?
ip · GS10508 · 2005-04-05 00:00:00 — Interpellation 2004/05:508 av () till justitieminister om arbetsmiljöbrott dog 33 industriarbetare på jobbet. I 19 fall har polisens utredningar lagts ned utan att åtal väckts. I 7 fall pågår utredningar. Denna uppgift kommer ifrån tidningen . Den rättsliga prövningen av misstänkta arbetsmiljöbrott har brister. Detta gäller både kunskap och resurser inom rättsväsendet. Utlovad lagstiftning dröjer också när det gäller företagsbot. gynnas företag med otydlig ansvarsfördelning bland chefer, där finns det sällan någon ansvarig när en olycka händer. En effektivare företagsbot med högre belopp innebär att även företag med otydlig delegationsordning kan få ett straff. Företagsbot bör alltid tillämpas när föreskrifter inte följs. Detta vore ett viktigt budskap till de drabbade och övriga anställda hur samhället ser på vikten av arbetsmiljöansvar. Det är också en viktig indikator för ägare att uppmärksamma gentemot företags- och verksamhetsledningar, för företaget gentemot kunder och allmänhet. Polis och åklagare måste också ges en bättre utbildning och organisation för att kunna utreda arbetsolyckor inom rimlig tid med hög kvalitet. Arbetsolyckor har många olika bakgrunder och förklaringar även om lagen tydligt utpekar arbetsgivaren ett arbetsmiljöansvar. Detta kräver kunnig personal inom rättsväsendet som känner stöd för sitt arbete från högsta ledning. "Det handlar om att man skall göra det möjligt att införa straffansvar för juridiska personer. Som vi har inhämtat pågår det nu ett propositionsskrivande om detta." Detta sade statsrådet i en interpellationsdebatt (protokoll 2000/01:82) gällande åtgärder som innebär att en bättre rättslig prövning sker av arbetsplatsolyckor, dels att avsåg att vidta några åtgärder så att företagsbot används oftare när föreskrifter inte följs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att vidta åtgärder som kvalitativt förbättrar rättsväsendets prövning och hantering av arbetsolyckor? 2.Avser statsrådet att leverera utlovad proposition om effektivare företagsbot?
ip · GS10509 · 2005-04-07 00:00:00 — Interpellation 2004/05:509 av () till statsrådet om cancervården 1997 beslutade om prioriteringar inom vården. Beslutet innebar bland annat att personer med cancersjukdomar tillhör prioriteringsgrupp 1. Trots det får vi gång på gång rapporter om att personer med cancersjukdomar får vänta alltför länge på sin behandling. På så sätt får inte patienterna de bästa förutsättningarna för att tillfriskna. Dessutom är det oerhört psykiskt påfrestande att tvingas vänta särskilt när man drabbats av en livshotande sjukdom. För både den drabbade och dennes närstående är det också oerhört viktigt att veta att allt gjorts för tillfrisknandet. Det finns strax över 300000 människor som lever med en cancersjukdom i . De som överlevt har gjort det tack vare framgångsrik behandling. Enligt beräkningar kommer 48000 människor få en cancerdiagnos , vilket är lika många som alla som bor i . Knappt hälften av dessa kommer att dö av sin cancersjukdom. Det finns stora regionala skillnader inom cancervården. Det är stora skillnader i behandling exempelvis av spridd prostatacancer och återfall av bröstcancer. I vissa regioner får man inte ens behandling. Detta är allvarligt med tanke på att sjukvårdens grundstenar är att alla ska få en god vård och behandlig oavsett var man bor. Vårdens grund ska vara vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag anser att vi inte enbart kan hänföra frågan till landstingen då vi i beslutat om prioritering av vården. Mina frågor till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att, av prioriterad cancervård, ges utan regionala olikheter? Avser statsrådet att skapa förutsättningar för alla svenska medborgare att få bästa möjliga behandling? Avser statsrådet att avsätta resurser för att investera i liv, på samma sätt som resurser avsätts för att exempelvis bygga säkrare vägar? Hur avser statsrådet att avkräva lika behandling av cancerpatienterna mellan landstingsregionerna?