frsrdg · GS04RRS14 · 2005-01-01 00:00:00 — styrelses framställning angående köp av tjänster för rehabilitering Sammanfattning har granskat köp av tjänster för rehabilitering. Resultatet har presenterats i en granskningsrapport (RiR 2004:21). Med anledning av granskningen överlämnar denna framställning till . disponerade försäkringskassorna för köp av tjänster för rehabilitering. Granskningen visar att det saknas tydliga mål och regler inom området, att ansvarsfördelningen mellan försäkringskassa och arbetsgivare är otydlig samt att det finns brister i uppföljningen. konstaterar också att det finns skillnader i rättstillämpningen mellan olika kassor och handläggare. Styrelsen föreslår i sin framställning att begär att regeringen skall initiera en översyn av lagen om allmän försäkring i syfte att klargöra gränsdragningen mellan och arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. Styrelsen föreslår också att regeringen skall vidta åtgärder för att förbättra styrningen, ledningen och uppföljningen av arbete inom rehabiliteringsområdet. Översyn av lagen om allmän försäkring tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om behovet av att klarlägga gränsdragningen mellan och arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. Styrning, ledning och uppföljning inom rehabiliteringsom-rådet tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om åtgärder för att förbättra styrningen, ledningen och uppföljningen av arbete inom rehabiliteringsområdet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), Per (), () och (). har granskat köp av tjänster för rehabilitering. Resultatet redovisas i rapporten (RiR 2004:21) som publicerades den Försäkringskassorna har /91 tilldelats medel för att kunna köpa rehabiliteringstjänster i form av utredningar av förutsättningarna för rehabilitering och direkta åtgärder som syftar till att underlätta återgång i arbete. disponerade försäkringskassorna och uppgick medlen till för sådana ändamål. Förutom inköp av tjänst, som varit föremål för den aktuella granskningen, kan försäkringskassorna även använda medlen för andra ändamål, som t.ex. arbetshjälpmedel och samverkan. användes av pengarna till köp av tjänster. har ca 16 000-17 000 sjukskrivna fått del av tjänsteköpen. Medlen ingår som en delpost i anslaget 19:1 Sjukpenning, rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 i statsbudgeten och prövas av . Ansvarsstrukturen inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen förändrades i och med att arbetsgivarna fick förstahandsansvar för rehabilitering. Detta tillsammans med att ohälsan ökat och förändrats har påverkat förutsättningar att arbeta med rehabilitering och köp av tjänster. Mot denna bakgrund har valt att granska försäkringskassornas förutsättningar att effektivt hantera köp av tjänster samt hanteringens effekter på ansvarsfördelningen mellan försäkringskassa och arbetsgivare. Granskningen har utgått från följande frågor: Finns tydliga mål och regler? Har köp av tjänster följts upp och har resultaten använts? Finns det hinder för användning av tjänsteköp? granskning visar att försäkringskassorna inte har förutsättningar att hantera köp av tjänster på ett effektivt sätt, eftersom det är oklart för vilka syften som medlen skall användas. Utan tydlig målsättning och vägledning lämnas handläggarna till att enbart utgå från sina egna erfarenheter. Prioriteringar mellan sjukskrivna och mellan olika tjänster blir därför beroende av vilken handläggare som har ansvar för ärendet. Enligt är dagens hantering oförenlig med kravet på likabehandling inom socialförsäkringen. anser också att den otydliga målsättningen givit sämre förutsättningar för uppföljning. Negativa konsekvenser för ansvarsfördelningen granskning visar att hantering av köp av tjänster har en negativ inverkan på ansvarsfördelningen mellan arbetsgivare och försäkringskassa. Ansvarsfördelningen påverkas negativt, dels av oklarheter i målsättningen, dels av oklarheter i lagstiftningen när det gäller kostnadsansvaret. Eftersom försäkringskassornas möjlighet att köpa rehabiliteringstjänster inte berördes i samband med reform, framgår det inte av lagen om allmän försäkring eller av dess förarbeten vilken aktör som skall stå för olika typer av kostnader. har i sin vägledning gjort tolkningen att kostnadsansvaret följer av arbetsgivarens förstahandsansvar, men om detta även innebär ansvar för kostnader för köp av tjänster framgår inte. konstaterar att denna situation innebär att försäkringskassor och även handläggare hanterar kostnader på olika sätt. I rapporten understryks bl.a. att handläggare både har hänvisat till att arbetsgivarna har kostnadsansvaret och hävdat att kostnadsansvaret inte är reglerat och att de därför inte kan ställa krav på att arbetsgivarna skall bekosta åtgärder. Det har också utvecklats en praxis att förhandla om kostnader med arbetsgivare och då särskilt med större arbetsgivare. Vissa försäkringskassor har utfärdat riktlinjer för köp av tjänster med viss vägledning för hur kostnader skall hanteras, men i praktiken förhåller sig handläggarna till dessa på olika sätt. Den enskilda och handläggarens val av utgångspunkter samt handläggarens förmåga att förhandla är enligt bedömning avgörande för hur kostnadsfördelningen faller ut. Försäkringskassornas och de enskilda handläggarnas olikartade agerande inverkar enligt negativt på tydligheten i ansvarsfördelningen, både när det gäller vad som skall köpas och vilken aktör som skall stå för kostnaden. anser att den ordning som förekommer med förhandlingar med arbetsgivare om kostnader för köp av tjänster för rehabilitering inte är rimlig inom ramen för en socialförsäkring som skall arbeta utifrån likformighet och rättvisa. visade på konsekvenser av systemet med försäkringskassornas köp av tjänster för rehabilitering. För det första uppmärksammades svårigheten att avgränsa köpets effekter för den sjukskrivne från effekter av andra insatser. För det andra visades att försäkringskassorna hanterade köp av tjänster på väsentligt olika sätt samt att handläggarens egen erfarenhet har stor betydelse för bedömningen i samband med beslut om köp av tjänster. konstaterar att dessa påvisade konsekvenser inneburit problem för uppföljning, likabehandling samt tydlighet i ansvarsfördelningen. granskning visar att dessa problem fortfarande kvarstår. I sina utvärderingar har inte uppmärksammat mer generella konsekvenser av köp av tjänster, t.ex. hur kassornas och handläggarnas hantering påverkar andra aktörers ansvarstagande. Verket har inte heller diskuterat om medlen borde avgränsas till vissa grupper, trots att utvärderingarna visar att handläggarna i praktiken gör sådana avgränsningar. Medlen som lösning på effektivitetsproblem Enligt bedömning används de särskilda medlen för köp av tjänster för att lösa effektivitetsproblem inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. kan såväl aktiva åtgärder som medicinska utredningar och grundläggande bedömningar köpas för de särskilda medlen. Försäkringskassorna köper alltfler utredningar i syfte att få ett tillräckligt beslutsunderlag som inte hälso- och sjukvården levererar. Medlen används också för köp av åtgärder till anställda vars arbetsgivare av olika anledningar inte tar sitt rehabiliteringsansvar. Vidare används medlen för att lösa försäkringskassornas egna effektivitetsproblem till följd av hög arbetsbelastning. I rapporten anförs att en sådan användning av medlen kan vara effektiv i det enskilda fallet. finns en risk för att försäkringskassorna tar över ansvar som andra aktörer inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har enligt lag. anser att hanteringen av köp av tjänster för rehabilitering därmed i förlängningen riskerar att urholka existerande ansvarsstruktur inom området. Översyn av lagen om allmän försäkring. föreslår att regeringen initierar en översyn av lagen om allmän försäkring i syfte att klargöra gränsdragningen mellan och arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. Precisering av målsättning. föreslår att regeringen preciserar inriktningen för köp av tjänster. Preciseringen skall syfta till att minska olikheterna i hanteringen av medlen och på så sätt ge bättre förutsättningar för likabehandling och skapa tydlighet i ansvarsstrukturen. Preciseringen bör också möjliggöra uppföljning av köpens effekter för den sjukskrivnes möjligheter att återgå i arbete. föreslår vidare att regeringen ger i uppdrag att utfärda detaljerade riktlinjer för köp av tjänster för rehabilitering som minskar olikheten i hanteringen mellan försäkringskassor och mellan handläggare. Styrelsen överlämnar härmed en framställning till med anledning av granskning av försäkringskassornas köp av tjänster för rehabilitering. Styrelsen vill i anslutning därtill anföra följande. disponerade försäkringskassorna nära för köp av rehabiliteringstjänster. Granskningens övergripande slutsatser är att det saknas tydliga mål och regler för försäkringskassornas köp av arbetslivsinriktade tjänster för rehabilitering. Det innebär i sin tur att ansvarsfördelningen mellan försäkringskassa och arbetsgivare är otydlig som det blir svårt att följa upp effekterna av insatserna. En annan viktig fråga som uppmärksammas i granskningen är att det finns skillnader i rättstillämpningen mellan olika kassor och handläggare. Därmed finns risk för att sjukskrivna inte behandlas likvärdigt. Den nu aktuella granskningsrapporten presenterades och den har således inte kommenterats av regeringen i budgetpropositionen . Däremot framgår av propositionen att regeringen anser att medlen för arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster i första hand bör användas för utredningar (prop. 2004/05:1, utg.omr. 10, s. 29). Att finansiera åtgärder, såsom t.ex. arbetsträning och utbildning, som kan genomföras inom eller i anslutning till den egna arbetsplatsen är arbetsgivarens ansvar. Det bör därför enligt propositionen övervägas om medel endast skall få användas för köp av åtgärder till personer som inte kan antas kunna återgå till sin ordinarie arbetsgivare. Regeringen anmäler att den därför avser att närmare utreda denna fråga. Styrelsen utgår för sin del från att resultatet av granskning kommer att utgöra ett viktigt underlag för den av regeringen aviserade utredningen. Styrelsen vill - i likhet med - särskilt understryka betydelsen av att gränsdragningen mellan och arbetsgivarens ansvar för rehabilitering klargörs och att lagen om allmän försäkring ses över i detta syfte. Styrelsen vill också peka på att den nya samordnade organisationen av socialförsäkringen som gäller - - bör ge ökade möjligheter till att utnyttja de samlade resurserna på ett effektivare sätt. De i granskningen konstaterade bristerna i styrningen, ledningen och uppföljningen inom rehabiliteringsområdet bör därför enligt styrelsen beaktas i arbetet med att utveckla den nya organisationen. Styrelsen anser vidare att de skillnader i rättstillämpningen som iakttagits i granskningen inte är acceptabla och förutsätter att en mer likformig hantering kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda föreslår styrelsen att begär att regeringen dels skall initiera en översyn av lagen om allmän försäkring i syfte att klargöra gränsdragningen mellan och arbetsgivarens ansvar för rehabilitering, dels skall vidta åtgärder för att förbättra styrningen, ledningen och uppföljningen av arbete inom rehabiliteringsområdet. 2004/05:RRS14 granskning granskning 2004/05:RRS14 2004/05:RRS14 Styrelsens överväganden