frsrdg · GS04RB1 · 2005-01-01 00:00:00 — strävar efter att vara en arbetsplats där medarbetarna kan förena privatliv och höga professionella ambitioner. Arbetsmiljöarbetet på syftar till att åstadkomma en arbetsmiljö som ökar medarbetarnas motivation, arbetsglädje och effektivitet. Genom medarbetarsamtal och avgångsintervjuer formas en bild av hur medarbetarna upplever sin arbetssituation. På så sätt kan identifiera förbättringsområden och sätta mål för ett bättre arbetsklimat. har det pågått en utbyggnad av det systematiska arbetsmiljöarbetet. har en väl utbyggd friskvårdsverksamhet som innefattar olika former av fysisk träning, avspänning och kostrådgivning. I riksbankshuset finns en välutrustad träningslokal. Medelantalet anställda, beräknat som årsarbetskrafter, uppgick till 420 personer varav 189 kvinnor och 231 män. Antalet anställda uppgick till 434 årsarbetskrafter varav 33 avser personer tidigare anställda i SKAB. Antalet anställda har reducerats kraftigt den senaste tioårsperioden. 1995 hade 755 årsarbetskrafter i genomsnitt. Personalomsättningen minskade något från till . Den genomsnittliga anställningstiden var . Den totala sjukfrånvaron av den sammanlagda arbetstiden uppgick till för kvinnor och för män. Medelantal anställda (årsarbetskrafter) 1995 2002 2003 2004 755 437 439 420 -varav betalningsmedelsavdelningen 390 - -- - varav införlivade från SKAB - - 33 bolag 381 844 540 3 - varav SKAB/PSAB - 555 540 3* - varav AB /381 289 ** - Totalt 1136 1281 979 423 * . ** Bolaget såldes . leds av en direktion som har följande sex ledamöter: , mandatperiod från är riksbankschef och ordförande i direktionen. Heikensten har haft ansvar för beredning av ärenden från stabsavdelningen och internrevisionsavdelningen. Heikensten är medlem i ECB:s allmänna råd och ledamot av . Han är också guvernör i IMF. har han bl.a. varit chefsekonom på och samt varit chef för den ekonomiska avdelningen på . Heikensten, som är ekonomie doktor, var vice riksbankschef . , mandatperiod från är förste vice ordförande och förste vice riksbankschef. Srejber har haft ansvar för beredning av ärenden från IT-avdelningen och avdelningen för marknadsoperationer. Srejber är riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd och medlem i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté och i ECB:s internationella kommitté. Srejber är ekonom och har tidigare bl.a. varit chef för penning- och valutapolitiska avdelning, ledamot i och vice vd i med ansvar för bl.a. EMU-frågor. är vice riksbankschef och har haft ansvar för forskningsfrågor och för handläggning av yttranden över remisser. representerar i WP3. Han är docent i nationalekonomi och har tidigare bl.a. varit chef för för ekonomisk forskning, FIEF, medlem av SNS konjunkturråd och chefredaktör på . , mandatperiod från är vice riksbankschef och har haft ansvar för beredning av ärenden från avdelningen för finansiell stabilitet. är av regeringen utsedd ledamot av samt representant i G10-samarbetet på ställföreträdande riksbankschefsnivå och medlem i för banktillsyn. är docent i nationalekonomi och har tidigare bl.a. varit vice vd i och samt vd i . , mandatperiod från är vice riksbankschef och har haft ansvar för beredning av ärenden från administrativa avdelningen och för IMF-frågor. är civilekonom och har bl.a. varit landshövding i och arbetat på , och som TCO-ekonom. Hon har också varit riksdagsledamot och ledamot av , riksbanksfullmäktige och . är vice riksbankschef och har haft ansvar för beredning av ärenden från avdelningen för penningpolitik och för ärenden som rör ägandet av bolag. deltar i BIS centralbankschefsmöten och styrelsemöten tillsammans med riksbankschefen. Hon är doktor i nationalekonomi och har arbetat som chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget och på Posten och . var bl.a. forskningschef och prognoschef på . Direktionen ansvarar för hela bankens verksamhet, dvs. penningpolitik, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Direktionen har också ansvaret för bankens administration och budget. Ledamöterna har varit beredningsansvariga för de olika avdelningarna. upphör beredningsansvaret och ersätts med ett sakansvar för vissa ärenden, enligt följande: ansvarar för att lägga fram förslag om tillsättning av de tjänster som beslutas av direktionen samt utövar chefsansvar över avdelningscheferna. ansvarar för att lägga fram förslag inom området tillgångsförvaltning. ansvarar för att lägga fram förslag till principiellt viktiga remissyttranden och fatta beslut i övriga remissärenden. ansvarar för att lägga fram förslag till rapporter om finansiell stabilitet samt förslag till åtgärder avsedda att säkerställa stabiliteten och effektiviteten i betalningsväsendet. ansvarar för att lägga fram förslag beträffande strategiska informations- och kommunikationsfrågor. ansvarar för att lägga fram förslag till inflationsrapporter samt beslut om penning- och valutapolitiska åtgärder. har även ett ansvar för frågor som rör bolag. Direktionen fattar beslut gemensamt vid sammanträden, som normalt äger rum varannan torsdag. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. Inför viktiga penningpolitiska beslut ska informera re hölls 30 sammanträden, varav åtta penningpolitiska sammanträden. har direktionsledamöterna hållit ett femtiotal offentliga anföranden. Dessa har bl.a. handlat om den aktuella penningpolitiken och konjunkturläget, finansiell stabilitet samt allmänpolitiska frågor, så som globalisering och demografi. Ett direktionssammanträde hålls utanför . Syftet är att förbättra möjligheten att diskutera den ekonomiska utvecklingen med företrädare för olika branscher och regioner samt inhämta synpunkter på verksamhet. Direktionens sammanträde hölls i . Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Inflationsrapporten har använts som rapport till och har kompletterats med två offentliga utfrågningar av riksbankschefen i finansutskottet. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktigeledamöter är (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är , , . , , , (ersatte genom beslut ), , , , och . Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning samt beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige, som väljs av , utgör en brygga mellan och . Fullmäktige har till uppgift att löpande följa upp verksamhet och hur direktionsledamöterna bedriver verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bl.a. genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvarorätt på direktionens sammanträden. Fullmäktige har också en revisionsenhet som granskar direktionsledamöternas tjänsteutövande och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsenhetens arbete utförs av extern auktoriserad revisor. Fullmäktige kan lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och i samråd med direktionen lämna förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller annan åtgärd inom sitt ansvarsområde. Fullmäktige lämnar förslag till och om dispositionen av resultat. Fullmäktige har sammanträtt vid elva tillfällen. Ordföranden och vice ordföranden har vanligen deltagit i direktionens sammanträden. Fullmäktige har regelbundet fått redogörelser för verksamheten från direktionen. Fullmäktige beslutade om utformning av minnesmynt med anledning av 250-årsjubileet av i samt att 2005 utge en minnessedel för att högtidlighålla att det är sedelpappersbruket grundades. Fullmäktiges revisionsenhet har huvudsakligen granskat att arbetsordning och instruktion inte strider mot varandra samt efterlevnaden av dessa, hur direktionsledamöterna utövar sin tjänst samt förslag till vinstdisposition. Denna granskning har inte inneburit någon anmärkning. äger sammanlagt - direkt eller indirekt - åtta aktiebolag. Samtliga bolag är en följd av den omstrukturering som genomförts inom kontanthanteringen och är under avveckling. () är moderbolag för sex bolag i SKAB-gruppen. Här ingår förutom ytterligare fem aktiebolag, av vilka två är vilande. De två större bolagen, SKAB och , har genomgått stora förändringar. De övriga tre bolagen förvaltar två tidigare riksbanksfastigheter, som är under försäljning. I förvaltas viss mark från tidigare AB , belägen i . beslutade att överföra verksamhet och personal i den dåvarande betalningsmedelsavdelningen till ett helägt bolag, . Syftet var att utveckla och omstrukturera verksamheten för att effektivisera kontanthantering och bidra till en effektivisering av kontanthanteringen i samhället. En ny ägare till bolaget skulle sökas så snart det var möjligt. Det visade sig vara mer komplicerat att förändra verksamheten än vad räknat med. För att nå tillräcklig bredd och omsättning i verksamheten byggdes bl.a. en värdetransportrörelse upp . Det var emellertid inte möjligt att nå lönsamhet i bolaget och valde att dela bolaget i två delar. En del innefattande det mer riksbanksnära uppdraget att på fyra orter i landet svara för lagerhållning samt in- och utlämning av sedlar och mynt. Denna del lades i bolaget . Övriga delar av det ursprungliga bolaget fördes till "nya" Pengar i . I bedrevs från delningen enbart kommersiell verksamhet huvudsakligen i form av uppräkningstjänster för bank och handel samt värdetransportrörelse. har arbetat med att sälja . Omfattande åtgärder vidtogs för att omstrukturera verksamheten. Dessa har inte varit tillräckliga för att nå lönsamhet. var försäljningsarbetet intensivt och inriktades på att finna ägare till tillgångarna i bolaget då det visade sig att det inte fanns någon intressent som var villig att förvärva aktierna i bolaget. slöts ett avtal om försäljning av huvuddelen av tillgångarna i till . Överlåtelsen anmäldes till , som meddelade att verket skulle gå vidare med en särskild undersökning av överlåtelsen. Värde valde då att säga upp avtalet. arrangerade efter detta ett anbudsförfarande varvid samtliga tillgångar i bolaget utbjöds till försäljning. Efter utvärdering av inkomna anbud slöts ett avtal med rörande större delen av tillgångarna. meddelade att det inte avsåg att pröva denna överlåtelse, som därefter genomfördes . Samtliga kundavtal i Pengar i sades upp och samtliga ca 250 anställda i Pengar i sades upp per . Verksamheten i avslutades således och verksamheten i SKAB överfördes till . Parallellt med detta har beslutat om en ny struktur för kontantförsörjningen, som kommer att införas . har arbetet bestått av att avsluta bolagens återstående kundavtal och leverantörsförbindelser samt att avveckla kvarvarande lokaler. till den av SKAB hyrda lokalen i , där numera bedriver verksamheten, har överlåtits till . Till den tidigare personalen i bolagen utbetalas uppsägningslöner. Ambitionen har varit att avveckla så stor del som möjligt av kvarvarande verksamhet /2005. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som är fastställda av direktionen. Direktionen beslutade att gällande fr.o.m. ersätta Bokföringsinstruktion för med Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank. Reglerna för bokföring är hämtade från förordning (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning från Europeiska centralbanksystemets redovisningsriktlinje (ECB/2002/10). Förändringen blev möjlig då ett nytt redovisningssystem införts. Beslutet medförde följande väsentliga förändringar avseende redovisning: Orealiserade pris- och valutakursvinster och förluster särredovisas. Orealiserade vinster redovisas inte längre i resultaträkningen utan förs direkt till särskilt värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster redovisas i resultaträkningen om de överstiger i balansräkningen bokförda orealiserade vinster, se not 22. Upplupen ränta redovisas under särskilda balansräkningsposter. Eget kapital redovisas uppdelat på balansräkningsposterna grundfond och reserver vilket innebär att reservfonden, dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden ingår i posten reserver. Vid köp och försäljningar av värdepapper redovisas likvidbeloppen i balansräkningen fr.o.m. likviddagen i stället för affärsdagen vilket innebär att posterna fondlikvidfordringar och fondlikvidskulder utgår. Balansräkningens jämförelsesiffror per har omräknats med anledning av de ändrade redovisningsprinciperna, se not 38. Effekten av att redovisa orealiserade vinster och förluster på särskilt värderegleringskonto redovisas med tillämpning framåt eftersom denna inte kan fastställas med rimlig precision . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värdering av tillgångar och skulder, liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per balansdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett betalningstidpunkten. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits till . Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs på affärsdagen på konton utanför balansräkningen. På likviddagen omförs beloppen från dessa konton till balansräkningskonton. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Marknadsnoterade tillgångar värderas till de marknadskurser och marknadspriser som råder på balansdagen. Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar såsom värdepapper och guld där säljaren förbinder sig att återköpa motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas fortsatt i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp motsvarande erhållen köpeskilling redovisas som skuld och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas ej i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. svarande erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. "utelöpande sedlar och mynt" beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt mottagit från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt makulerat, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager. Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot nya orealiserade vinster. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster, vid beräkningen av valutakurs- och priseffekter. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv avseende varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen alternativt guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument med positivt nettomarknadsvärde redovisas som tillgång och negativt som skuld. Materiella och immateriella anläggningstillgångar materiella och immateriella anläggningstillgångar är bokförda till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskning bedöms varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde. Avskrivningstiden på byggnader är och på övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är . Direkta personalkostnader hänförliga till egenutvecklade IT-investeringar inräknas i anskaffningsvärdet för tillgången. Tillgångar Guld Not 1 17 393 18 030 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Fordringar på IMF Not 2 10 148 12 241 Banktillgodohavanden och värdepapper Not 3 135 108 129 Utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter Huvudsakliga refinansieringstransaktioner Not 4 17 000 23 800 Finjusterande transaktioner Not 5 - - Utlåningsfacilitet Not 6 2 0 17 002 23 800 Övriga tillgångar Materiella och immateriella anläggningstillgångar Not 7 538 509 Finansiella tillgångar Not 8 410 324 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Not 9 1 963 2 005 Övriga tillgångar Not 10 294 291 3 205 3 129 Summa tillgångar 182 856 186 231 Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Sedlar Not 11 103 452 103 675 Mynt Not 12 5 442 5 265 108 894 108 940 Skulder i svenska kronor till penningpolitiska motparter Inlåningsfacilitet Not 13 86 49 Finjusterande transaktioner Not 14 527 491 613 540 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Not 15 306 125 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Not 16 4 912 998 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Not 17 2 537 2 647 Övriga skulder Derivatinstrument Not 18 85 16 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Not 19 100 81 Övriga skulder Not 20 69 71 254 168 Avsättningar Not 21 304 396 Värderegleringskonton Not 22 1 523 - Eget kapital Grundfond Not 23 1 000 1 000 Reserver Not 24 65 317 80 697 66 317 81 697 Årets resultat -2 804 -9 280 Summa skulder och eget kapital 182 856 186 231 Inom linjen förda poster, se not 37. 2004 2003 Ränteintäkter Not 25 4 778 5 316 Räntekostnader Not 26 -290 -121 Nettoresultat av finansiella transaktioner Not 27 -6 317 -13 287 Avgifts- och provisionsintäkter Not 28 19 18 Avgifts- och provisionskostnader Not 29 -9 -8 Erhållna utdelningar Not 30 42 185 Övriga intäkter Not 31 24 5 Summa nettointäkter -1 753 -7 892 Personalkostnader Not 32 -309 -323 Administrationskostnader Not 33 -231 -228 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Not 34 -69 -72 Sedel- och myntkostnader Not 35 -160 -244 Övriga kostnader Not 36 -282 -521 Summa kostnader -1 051 -1 388 Årets resultat -2 804 -9 280 Noter Förekommande sifferuppgifter inom parentes avser 2003. Kvantitet Uns (miljoner) 5,96 5,96 Pris US-dollar/uns 439,05 /US-dollar 6,65 7,26 Bokfört värde 17 393 18 030 innehar per 5,96 miljoner uns (troy/oz) guld vilket motsvarar . har genomfört terminsaffärer motsvarande en försäljning av 384 000 uns guld () på termin med förfall 2005. Se även not 18 och 37. Not 2 Fordringar på IMF Särskilda dragningsrätter 1 387 1 430 Reservposition i IMF 8 570 10 611 Övriga fordringar 191 200 Summa 10 148 12 241 innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 135 miljoner SDR. totala insatskapital (kvoten) i den internationella valutafonden (IMF) uppgår till 2 395,5 miljoner SDR och nettoredovisas med valutafondens konto för svenska kronor under posten reservposition i IMF. Posten övriga fordringar avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indepted Poor Countries) samt för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . Not 3 Banktillgodohavanden och värdepapper Banktillgodohavanden 13 270 8 329 Värdepapper 121 838 120 702 Summa 135 108 129 031 Denna post består till övervägande del av utländska statspapper och statsgaranterade värdepapper samt därutöver av tillgodohavanden i utländska banker såsom deposits och nostrokonton. Värdepappren är denominerade i amerikanska dollar, euro, brittiska pund, japanska yen, kanadensiska dollar och australiska dollar. Under denna post redovisas även TARGET/E-RIX saldon netto. Not 4 Huvudsakliga refinansieringstransaktioner Under denna post redovisas regelbundna penningpolitiska repotransaktioner. Minskningen beror främst på att utdelningen till statsverket , om totalt , finansierades genom en minskning av den penningpolitiska repan. Not 5 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas utlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras K-RIX konton i . Not 7 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Byggnader och mark Anskaffningsvärde 340 331 Ackumulerade avskrivningar -98 -90 Bokfört värde byggnader och mark 242 241 Maskiner och inventarier Anskaffningsvärde 532 492 Ackumulerade avskrivningar -236 -224 Bokfört värde maskiner och inventarier 296 268 Summa 538 509 äger två fastigheter, huvudkontoret och Baggensnäs. I posten bokfört värde maskiner och inventarier ingår applikationssystem med (129). I samband med övertagande av kontantverksamheten i förvärvade anläggningstillgångar av bolaget för . av bolaget för i samband med övertagandet av hyresavtalet avseende kontoret i . Not 8 Finansiella tillgångar 150 000 aktier à nominellt 61 0 1 000 aktier à nominellt - 0 1 000 aktier à nominellt 0 0 Swift 33 aktier à nominellt 0 0 BIS 16 021 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt 267 267 (5) av (2,6537) av totala andelsbeloppet 82 57 Summa 410 324 har bokfört , varav har utbetalats, i kapitaltillskott till och , vilket initialt ökade det bokförda värdet. Aktieinnehavet har därefter skrivits ned med varav var bokfört som en avsättning föregående år. upplöstes i samband med att likvidatorn framlade slutredovisningen. kapitalandel i ökade med då fördelningsnyckeln för tecknande av ECB:s kapital ändrades, samt med som ett resultat av att kapitalandel förändrades i anslutning till att tio nya länder blev medlemmar i . Not 9 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Under denna post redovisas förutbetalda kostnader och upplupna intäkter. Not 10 Övriga tillgångar Personallån 252 245 . 25 24 Momsfordran 13 17 Övrigt 4 5 Summa 294 291 Fordran på . avser del av försäljningslikviden för och kommer att regleras med 2008 samt 2011. De utelöpande sedlarna fördelar sig på följande valörer: 1 000 kronor 45 561 45 116 9 621 1 207 1 639 80 80 Summa 103 452 103 675 Not 12 Mynt De utelöpande mynten fördelar sig på följande valörer: 10 kronor 2 150 1 171 1 195 1 159 288 276 Minnesmynt 630 615 Summa 5 442 5 265 Not 13 Inlåningsfacilitet Under denna post redovisas inlåning från bankerna på deras K-RIX konton i .