frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — Också har redovisat att kvinnorepresentationen är som högst i de nordiska länderna. 7 ARBETE FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2005/06:RS3 att uppmärksammas och att ledamöterna får del av SCB:s sammanställning med könsuppdelad statistik, den s.k. lathunden om jämställdhet. Lathunden är ett hjälpmedel för att öka kunskaperna om i ett jämställdhetsperspektiv. Grundtanken i rapporten är att riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod skall fastställa ett handlingsprogram för jämställdhet med olika slag av insat- ser som skall genomföras . En uppföljning skall ske . fattade riksdagsstyrelsen beslut om ett handlingsprogram för innevarande mandatperiod. Eftersom det då var bara kvar av mandatperioden beslutade riksdagsstyrelsen att man inledningsvis endast skulle genomföra ett mindre antal åtgärder. Riksdagssty- relsen gav riksdagsförvaltningen i uppdrag att återkomma med en uppföljning av handlingsprogrammet efter utgången av innevarande mandat- period. Handlingsprogrammet fram till valet innehåller föl- jande: En undersökning bland ett statistiskt urval av ledamöter för att fånga upp mera kvalitativa aspekter på riksdagsuppdraget i ett jämställd- hetsperspektiv. Mer utvecklad könsuppdelad statistik. Seminarium för utskottens presidier. Professionellt samtalsstöd för ledamöter som upplever problem i riksdagsuppdraget. Röster från (Utredningar från riksdagsför- valtningen 2005/06:URF2) baserad på djupintervjuer av kvinnliga och manli- ga riksdagsledamöter presenterades vid ett seminarium för utskottspresidierna. I rapporten ger de intervjuade sin syn på maktförhållan- dena i i ett jämställdhetsperspektiv. Möjligheterna att förena riks- dagsuppdraget med ansvaret för hem och familj blir belysta. Rapporten försö- ker också fånga upp i vilken utsträckning det förekommer negativ särbehand- ling. Även om det finns kritik träder bilden fram av en riksdag på väg mot jämställdhet. Avsikten är att rapporten skall ges en vidare spridning inom och tjäna som underlag i det fortsatta arbetet. Parallellt med detta arbete har mer övergripande dis- kuterat behovet av forskning om riksdagsuppdraget ur ett genusperspektiv och tagit vissa initiativ. Kommittén genomförde, i samarbete med Riksban- kens Jubileumsfond, ett offentligt seminarium om riksdagsuppdra- get ur ett genusperspektiv. Inför seminariet hade kommittén låtit ta fram en sammanställning över befintlig forskning om som institution från ett genusperspektiv, ur ett genusperspektiv en forskningsöversikt, vilken presenterades vid seminariet och återfinns som bilaga till detta betän- kande. Syftet med seminariet var att initiera en diskussion om behovet av ytterligare forskning och om forskningen kan bidra till arbetet med att göra riksdagsuppdraget jämställt. 2005/06:RS3 7 ARBETE FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG har även initierat olika studier som bl.a. avser att bely- sa skillnader mellan manliga och kvinnliga ledamöters arbetssituation. Resul- taten av dessa studier finns redovisade i en rapport om riksdagsledamöternas arbetsvecka, vilken återfinns i bilaga 5 till kommitténs huvudbetänkande. Skillnaderna mellan kvinnor och män har visat sig vara liten; riksdagsmännen uppger sig arbeta i genomsnitt mer än riksdagskvinnorna. Flera andra exempel finns på arbetet för en ökad jämställdhet i . har Talmannens kvinnliga nätverk kontinuerligt tagit upp frågor om jämställdhet. Nätverket har bl.a. arrangerat flera frukostmöten med speci- fikt fokus på jämställdhet och har också tagit upp frågan om belysning av jämställdhetsarbetet i internationella utbyte. bildades manliga nätverk som bl.a. arbetar för jämställdhet i arbetslivet och då främst inom . Under förra mandatperioden tog talmannen vidare initiativ till ett forsk- ningsprojekt med anledning av att flera unga kvinnliga ledamöter i valet valde att inte kandidera för omval. Att representera fol- ket: yrkesbana eller sidospår i karriären? har stötts av Jubile- umsfond och . kommer att avrappor- tera sina resultat. Genom särskilda forskningsstipendium för doktorander i stats- vetenskap har två doktorander som i sin forskning särskilt har uppmärksam- mat frågeställningar om relationen mellan kvinnliga och manliga ledamöter beretts möjlighet att tjänstgöra i . I ovannämnda rapport, 15 förslag för en jämställd riksdag (Utredningar från riksdagsförvaltningen 2004/05:URF1), finns en mer ingående redovis- ning av vilket arbete som bedrivs i och riksdagsförvaltningen på jämställdhetsområdet. Där föreslås också att etablerar en kontinuer- lig kontakt med forskarsamhället i fråga om den riksdagsrelevanta forskning- en. Bristande jämställdhet låter sig enligt kommitténs mening inte förenas med de demokratiska tankar som styr vårt representativa styrelseskick. En väl funge- rande riksdag förutsätter att ledamöterna, både manliga och kvinnliga, kan utöva sitt förtroendeuppdrag på jämställda villkor. Arbetet för att öka jäm- ställdheten i är dock speciellt. ledamöter är inte anställ- da i och omfattas därför inte av jämställdhetslagen. Särskilda me- kanismer behövs därför för hanteringen av jämställdhetsfrågorna i riksdagsar- betet. ser det som naturligt att själv tar ett ansvar för att få frågan ordentligt belyst och för att åtgärda förekommande problem. Mycket har redan gjorts i form av de rapporter, undersökningar, seminarier 7 ARBETE FÖR EN JÄMSTÄLLD RIKSDAG 2005/06:RS3 och handlingsprogram som nämnts ovan. Kommittén anser att detta är ett steg i rätt riktning men bara en början på det fortsatta arbetet. Kommittén kan med tillfredsställelse notera att Jubileums- fond har visat intresse för fortsatt forskning inom området. Formerna för och inriktningen på detta bör, för att garantera oberoendet i forskningen, givetvis bestämmas av Jubileumsfonden själv. En god kunskap om olika förhållanden och problem är av stor vikt för det fortsatta arbetet med att förverkliga målet om en jämställd riksdag. Olika tillvägagångssätt och metoder bör utnyttjas för att öka insikten om hur makt- strukturerna ser ut i , vilka yttringar de tar sig, vilka mekanismer som bidrar till rådande strukturer och hur ledamöterna ser på möjligheterna att utöva sitt uppdrag på jämställda villkor. De ovan nämnda rapporterna är ett led i detta arbete och bör tjäna som underlag för fortsatta diskussioner i bl.a. partigrupperna och i arbetet med att bredda och fördjupa kunskapen på området i . Det handlar då inte bara om attityder och förhållningssätt i det interna arbetet utan även om hur en djupare insikt på detta område mer långsiktigt kan avspegla sig i behandlingen av olika sakfrågor. Hur arbetar med jämställdheten har betydelse också för hur andra sektorer i samhället, och även andra länder, ägnar sig åt frågorna. Det är därför enligt kommitténs mening av största vikt att jämställdhetsarbetet i bedrivs planmässigt och kontinuerligt. Kommittén anser att riks- dagsstyrelsen även fortsättningsvis skall ta ett särskilt ansvar för detta, främst genom att fastställa ett handlingsprogram för varje mandatperiod och genom att följa upp och utvärdera jämställdhetsarbetet. På annat ställe i detta betänkande har kommittén tagit ställning till förslag som skall tydliggöra var i utskottsorganisationen ansvaret för beredningen av jämställdhetsfrågor ligger. Kommittén lägger i det sammanhanget förslag till en lagändring (avsnitt 5.2.10). 8.1 Forskning om och riksdagsarbetet Långsiktiga undersökningar om förtroendet för och uppfattningen om arbete har genomförts av t.ex. Valforskningsprogrammet och SCB (), i () och Medieakademien (). Också opinionsundersökningsföretaget och genomför med regelbundenhet undersök- ningar om förtroendet för olika samhällsinstitutioner. Tidningen mäter, i samarbete med , förtroendet för partiledarna. Även riksdagsförvaltningen har låtit genomföra under- sökningar om hur medborgare uppfattat och arbete. , 2002 och 2004, har man t.ex. låtit undersöka medborgar- nas uppfattning om (s.k. public image-mätning). Informationsenhe- ten har låtit utvärdera informationsverksamheten ur olika aspekter t.ex. tryck- saker, hemsida, intranätet (Helgonät) och projektet . Tidningen har också ett flertal gånger utvär- derats av utomstående institut. har också som ett led i arbetet låtit göra vissa undersökningar, vilka redovisas i bilaga 5 till detta betänkande. Underlag av dessa slag har visat sig vara av värde för utvärderingsarbete och reformer av och arbetsformer. Undersökningarna utgör också ett komplement till annan information och statistik om och riksdagsarbetet. Det är dock, särskilt i en relativt liten forskningsnation som , svårt för ett parlament att förlita sig på att oberoende opinions- företag och forskningsinstitutioner tar ett långsiktigt ansvar för att undersök- ningar genomförs. Behovet av långa tidsserier för att kunna mäta förändringar kan göra det angeläget att en viss kontinuitet säkerställs. Kommittén har mot denna bakgrund diskuterat om har behov av att mer regelbundet göra egna undersökningar. Kontakter med andra länders nationella parlament visar dock att det är ovanligt att undersökningar finansie- ras av nationella parlament. I varken , , eller har parlamentet genomfört eller finansierat undersökningar rörande medbor- garnas förtroende för eller inställning till parlamentet. I har underhuset 2002 genomfört en undersökning om medborgarnas förståelse för parlamentets arbete och funktion samt hur medborgare skaffar sig information om underhusets arbete. Undersökningen genomfördes i syfte att utvärdera den information och service som underhuset tillhandahåller allmänheten. Israelis- ka genomförde en undersökning i 30 nationella parlament i västerländska demokratier som visade att opinionsundersökningar beställts och finansierats av parlamenten i , och . Det kan enligt mening av flera skäl ifrågasättas om riksdagsförvaltningen bör ägna sig åt att beställa forskning och sådana regel- 8 ÖVRIGA FRÅGOR 2005/06:RS3 bundna undersökningar om som i nuvarande situation genomförs av oberoende forskningsinstitutioner och opinionsföretag. Kommittén vill dock betona vikten av att forskning bedrivs om och att upprätthåller goda kontakter med forskarvärlden på detta område. Ansvaret för den långsiktiga och djupgående forskningen ligger på universiteten och forskningsinstitutionerna. Vad gäller forskning på riksdags- området har ett särskilt ansvar, och kommittén utgår från att de goda kontakter som finns mellan Jubileumsfon- den och upprätthålls. kan ha behov av egna undersökningar om och riks- dagsarbetet som underlag för överväganden om behov av förändringar. Vär- det av sådana undersökningar har inte minst visat sig i arbete. Kommittén har låtit utföra ett antal undersökningar, vilka redovisas i bilaga till detta betänkande. Det kan också bli aktuellt framöver att tillse att nu gjorda undersökningar följs upp i syfte att få jämförande material med ett långt tidsperspektiv, särskilt sådant som universitet och forskare inte fullföl- jer. Detsamma gäller nya undersökningar som kan komma att initieras i fram- tiden. bör också hålla sig väl informerad om den forskning och de undersökningar om som görs på annat håll. 8.2 Resurs- och genomförandefrågor Kommittén har lämnat förslag om förändringar av arbete med EU- frågor, motionsinstitutet och utskottsorganisation. De i betänkan- det framförda förslagen får enligt kommitténs mening konsekvenser för riks- dagens förvaltning om intentionerna skall kunna förverkligas. Det handlar framför allt om en förstärkning av resurserna på EU-området. Här har i prak- tiken mycket lite resurser tillförts utskotten sedan inträdet i Europeiska unio- nen. En förstärkning bör i första hand inriktas på gemensamma funktioner inom beslutsprocessen. Men även andra områden, som t.ex. utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor och interparlamentariska samarbete, aktualiserar resursförstärkningar. Var och hur resurserna fördelas bör ankomma på riksdagsförvaltningen att besluta om inom ramen för de resurser som ställer till förfogande. En arbetsgrupp under ledning av riksdagsdirektören bör få riksdagsstyrel- sens uppdrag att bereda resursfrågorna vidare. Frågan om utökade möjligheter för ledamöterna att göra tjänsteresor inom EU liksom frågan om utskottens resor inom EU har överlämnats till Trakta- mentsutredningen som riksdagsstyrelsen tillsatte . Utredarens förslag återfinns i utredningen (Ut- redningar från riksdagsförvaltningen 2005/06:URF3). Frågan om introduktionsutbildning om EU-frågor för ledamöter kommer att behandlas inom ramen för riksdagsförvaltningens valprojekt . 2005/06:RS3 8 ÖVRIGA FRÅGOR 8.3 Kommitténs fortsatta arbete Ett parlament som har ambitionen, som den svenska , att vara mo- dern och stå i medborgarnas tjänst, har ständigt behov av att låta sin verksam- het ses över och reformeras. Det yttersta syftet med allt reformarbete som gäller kan sägas vara att förbättra förutsättningarna för att fullgöra sina olika uppgifter. Det gäller också det arbete som Riksdagskom- mittén bedrivit. Arbetet har berört de flesta av funktioner. huvudbetänkande är det tredje större översynsarbetet av arbetsformer . , under talman , lade fram sitt betänkande Reformera riksdagsar- betet . , under talman , lade fram huvudbetänkandet inför 2000-talet. har därefter fortsatt arbetet med att reformera och effektivisera riksdagsarbetet. Kontinuiteten i reformarbetet har varit stor och präglats av ambitionen att nå långsiktigt fungerande arbetsformer för och att utveckla arbetet i takt med förändringar i omvärlden. Kontinuiteten har också säkerställts ge- nom sammansättningen av utredningarna, där gruppledarna för respektive partigrupp tagit ett stort ansvar. I detta huvudbetänkande har kommittén föreslagit flera stora förändringar. Det gäller t.ex. formerna för arbete med EU-frågor. Vidare före- slås vissa förändringar som syftar till att underlätta motionshanteringen. För- ändringen av utskottsorganisationen är den största enskilda förändringen av utskottsorganisationen sedan enkammarriksdagens tillkomst 1971. Kommittén anser det värdefullt att reformarbetet inom bedrivs i kommittéform och att beredningen av viktigare frågor som hänskjuts av riks- dagen till riksdagsstyrelsen också sker i kommittéform. Kommittén anser därför att kommittén inte bör avvecklas nu utan skall kunna fortsätta sitt arbete framöver när så är påkallat. Motionsrätten på skrivelser och redogörelser beslutas från fall till fall. Änd- ringen har motiverats i avsnitt 5.3.5. Antalet utskott reduceras med ett. Två utskott försvinner, lagutskottet (LU) och bostadsutskottet (BoU). Flertalet ärenden överförs till ett nytt utskott, civilutskottet (CU). Vissa ärendegrupper överförs till KU (se 4.6.1), FiU (se 4.6.2), TU (4.6.12) och NU (4.6.14). Förändringarna har motiverats i avsnitt 5.2.8 och 5.2.10. Ärenden om länsförvaltningen och rikets administrativa indelning överförs från BoU till KU (se avsnitt 5.2.8 och 5.2.10). I övrigt görs en redaktionell ändring i paragrafen. Från utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande överförs anslagen till länsstyrelserna m.m. till utgiftsområde 1 . Ärenden om växel- och checkrätt överförs från LU till FiU (se avsnitt 5.2.8 och 5.2.10). Det nya civilutskottets beredningsområde omfattar de största delarna av LU:s och BoU:s områden (se avsnitt 5.2.8 och 5.2.10). Utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande (utom anslagen till länsstyrelser- na m.m.) tillförs det nya utskottet. Till detta utgiftsområde förs också anslaget till från utgiftsområde 24 Näringsliv. Ärenden om kärnsäkerhet överförs från MJU till FöU (se avsnitt 5.2.7 och 5.2.10). Från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård överförs anslagen till och till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. 2005/06:RS3 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Integrationsfrågor flyttas från SfU till AU (se avsnitt 5.2.5 och 5.2.10). Ut- giftsområdesindelningen ändras. Från utgiftsområde 8 Invandrare och flyk- tingar överförs anslagen till , integrationsåtgärder, kom- munersättningar till flyktingmottagande, hemutrustningslån och Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och/eller 14 Arbetsliv. Ärenden om transporträtt överförs från LU till TU (se avsnitt 5.2.8 och 5.2.10). Se kommentaren till tilläggsbestämmelsen 4.6.7. Ärenden om immaterialrätt överförs från LU till NU (se avsnitt 5.2.8 och 5.2.10). Beträffande anslaget till se kommentaren till tilläggsbestämmelse 4.6.5. AU övertar integrationsfrågorna från SfU och får det överordnade ansvaret för jämställdhetsfrågorna (se avsnitt 5.2.5 och 5.2.10). Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och/eller 14 Arbetsliv ändras, se kommentaren till 4.6.8. Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 5.3.7. Utskottsbered- ningen av ett ärende är formellt avslutad när utskottet har beslutat att lämna ett betänkande i ärendet till kammaren. För att ingen oklarhet skall råda om att beredningen av ett ärende inte full- följts bör utskotten vara skyldiga att anmäla till kammaren vilka dessa ären- den är. Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 6.4.3. Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 5.3.7. Sista meningen i första stycket av nuvarande lydelse av bestämmelsen handlar om situationen då upplöses och ett extra val skall äga rum. Re- gleringen på denna punkt skiljer sig från situationen vid ett ordinarie val genom att oavslutade ärenden automatiskt skjuts upp till första efter valet. Om möjligheten att avskriva ärenden införs, bör detta förfarande även 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2005/06:RS3 tillämpas för återstående ärenden vid ett extra val. Skulle ett utskott anse att vissa ärenden borde få överleva det extra valet bör det föreslå kammaren att besluta om uppskov av dessa ärenden. Detta innebär att särregleringen för extra val kan tas bort. Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 3.2.3. En hänvisning till regeringsformen införs. hänvisas i 10 kap. 4 § RO till reger- ingsformen rörande samrådet i , och här föreslås en hänvisning också rörande regeringens generella informationsskyldighet. Informationsskyldigheten omfattar vad som sker inom ramen för samar- betet i Europeiska unionen. Därmed inbegrips EU:s alla institutioner och deras olika nivåer, t.ex. Coreper, rådets arbetsgrupper och och säkerhetspolitik (KUSP). Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 3.3 och 3.3.4. Rubriken på 10 kap. 3 § ändras från Utskottens skyldighet att följa EU-arbetet till Utskottens arbete med EU-frågor. Därmed markeras att det inte bara hand- lar om att följa EU. Bestämmelsen att utskotten skall följa EU-arbetet kvar- står dock. I 10 kap. 3 § andra stycket regleras saksamrådet. Termen överlägga för utskotten anger en annan uppgift än samråd, där orden rådgö- ra och samråda används i den gällande regleringen. Här läggs skyldigheten på utskotten att avgöra i vilka frågor som överlägg- ningar skall ske. åligger det regeringen att rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer. Kriteriet betydelsefulla frågor som finns för regeringens skyldig- het gentemot finns inte med för utskotten; de får själva avgöra vilka frågor som överläggningarna skall avse. I praktiken torde utskotten välja för dem betydelsefulla frågor. Ett skäl för att ansvaret bör åvila utskotten att bestämma vilka frågor som överläggningarna med regeringen skall röra är att utskotten bättre än reger- ingen kan bedöma till vilket utskott en viss fråga hör. Uttrycket frågor rörande arbetet i Europeiska unionen är bredare än gäl- lande 10 kap. 5 § där det sägs att regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Genom att inte begränsa hanteringen till rådet markeras att utskotten inte bör utgå från rådsarbetet (och t.ex. dagordningarna för rådets möten). Också regeringens kontakter med kommissionen vid sidan av rådsarbetet kan därmed inbegripas. 2005/06:RS3 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Enligt EG-fördraget (artikel 207.1) skall en kommitté som består av stän- diga representanter för medlemsstaternas regeringar (dvs. Coreper) ansvara för att förbereda rådets arbete. En snarlik funktion har och säkerhetspolitik (KUSP) (artikel 25 EU) inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Regleringen i 10 kap. 3 § inbegriper skedena när frågorna diskuteras i dessa och andra organ, t.ex. rådets arbetsgrupper. Överläggningarna med regeringen kan ske offentligt. Regleringen beträf- fande öppna utskottssammanträden i 4 kap. 13 § med tilläggsbestämmelser är tillämplig. Ett minoritetsskydd med rätt för fem ledamöter att begära överläggningar med regeringen likt det som finns i återfinns i tredje stycket. Utskottet får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Denna nya bestämmelse har motiverats i avsnitt 3.2. Hänvisningen till protokollet om de nationella parlamentens roll i EU av- ser det protokoll som är fogat till EU- och EG-fördraget. Alla grön- och vitböcker skall behandlas enligt denna modell. Talmannen avgör vilka övriga dokument som skall behandlas på detta sätt. Med detta täcks t.ex. meddelanden från kommissionen. Också arbetsprogram inom rådet täcks in med detta förslag. Syftet är att skapa debatt i ett tidigt skede innan förslag om förordningar och direktiv har lagts fram av kommissionen. Talmannen åläggs att samråda med gruppledarna när det gäller urvalet av vilka dokument som skall bli föremål för denna hantering. Kammarkansliet förutsätts ha kontakter med partikanslierna och utskottskanslierna i syfte att finna en samsyn om ett visst dokument skall bli föremål för denna hantering eller ej. Kammaren hänvisar dokumenten för granskning till utskotten. 4 kap. 1 § tillämpas, vilket innebär att ett dokument normalt skall bordläggas vid ett sammanträde med kammaren innan det remitteras. I lagtexten anges inte att hänvisningen skall ske för beredning, eftersom uttrycket beredning kan leda tankarna till en mer detaljerad utskottsbehand- ling än vad som är avsikten. Motionsrätt råder ej. Att 4 kap. 8 § är tillämplig innebär bl.a. att ett utskott kan inhämta yttran- den från ett annat utskott. Bestämmelsen att ett utskott skall inhämta behövli- ga upplysningar från regeringen innebär att utskott åläggs att ha kontakter med regeringen om så är påkallat. Hänvisningen till 4 kap. 11 § erinrar om regeringens skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor. Utskottet avger ett utlåtande. I utlåtandet redovisar utskottet vad det funnit vid sin granskning av dokumentet. Något förslag till tillkännagivande får inte finnas i ett utlåtande. Vill utskottet göra ett tillkännagivande till regeringen i den fråga som dokumentet behandlar måste det ske genom ett utskottsinitiativ i ett sedvanligt betänkande. Beslutet om utlåtandet sker med tillämpning av 9 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2005/06:RS3 reglerna i 4 kap. 15 och 16 §§ om omröstning, reservationsrätt och särskilt Att 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmel- ser är tillämpliga innebär att reglerna för kammarens behandling av utskotts- betänkanden följs. Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 3.3. Partigrupperna ges möjlighet att låta en ledamot som inte sitter i ersätta en av parti- ets ledamöter eller suppleanter i nämnden. Ledamoten måste vara ledamot av det utskott vars frågor behandlas i nämnden. Om partigruppen redan har en ledamot eller suppleant i nämnden från det berörda utskottet, finns dock inte denna möjlighet. Ändringen av bestämmelsen har motiverats i avsnitt 3.3. Det finns i gällande reglering rörande dels en informationsplikt för regeringen rörande frågor som skall behandlas i ministerrådet, dels en samrådsskyldighet inför beslut. Här begränsas regeringens informationsskyldighet gentemot till att blott gälla inför beslut.