frsrdg · GS04NR1 · 2005-01-01 00:00:00 — Finansministrarna har beslutat att upprätta ett s.k. nordiskt virtuellt skattekontor som ett kompetensorgan för internordiska skatteärenden och dessutom en skatteportal på Internet för att ge snabb och korrekt information om skatteförhållanden. Det bör noteras att ville gå längre och upprätta ett fysiskt skattekontor. Det kvarstår dock frågor som kräver ändring av själva skatteavtalen. En omfattande lista över problem med bl.a. inkomst- och pensionsbeskattning har förelagts finansministrarna som påbörjat överläggningar därom. De höga bankavgifterna för överföringar mellan länderna har man inte lyckats hitta en lösning på, vilket är beklagansvärt med tanke på att det har stor betydelse både för enskilda och för små och medelstora företag. Ministrarna har dock antagit en deklaration att överföring av pengar över nordiska gränser skall ta högst att genomföra. kan isländskt namnskick kostnadsfritt användas i . I utreds frågan och förhoppningen är att man skall följa det svenska exemplet. framhåller i sin rapport att gränshinder inte kan avlägsnas en gång för alla. I moderna dynamiska samhällen kommer det att uppstå nya gränshinder. Därför måste arbetet föras vidare och gränshinder blir en permanent punkt på ministerrådets dagordning. Arbetet med att eliminera gränshinder är viktigt både för medborgare och för företag mot bakgrund av den ständigt ökande internationella konkurrensen. För del står därför avlägsnandet av gränshinder i fortsatt högt på dagordningen. För att samordna det vidare arbetet mellan , Hallå och de olika gränsregionala kommittéerna har en särskild gränsregional enhet inrättats vid ministerrådets sekretariat. Denna skall nu enligt den danske samarbetsministern bli ett permanent gränspolitiskt sekretariat under generalsekreterarens direkta ledning. Samarbetsministern avser att utvidga avskaffandet av gränshinder till att gälla hela . Gränshinderdebatten vid 56:e sessionen I debatten om gränshinder under sessionen 2004 lovordades insatser av bl.a. samarbetsminister , som framhöll att han genom sitt engagemang bidragit till att sätta dessa frågor högt på dagordningen. mellan och har redan förenklat och skapat större klarhet för många arbetspendlare. Men det finns skillnader i lagstiftningen mellan de nordiska länderna som handlar om att man valt olika politiska lösningar t.ex. när det gäller socialförsäkringarna. Något vi måste leva med eftersom vi inte har fullständig regelharmonisering. Regeringarna har dock ambitionen att förhindra att nya gränshinder uppstår genom samarbete inför beslut när det gäller EU-direktiv, men också när det gäller implementeringen. Andra frågor som togs upp i debatten var teletaxorna i utifrån en rapport från konkurrensmyndigheterna om de nationella telefonmarknaderna. Rapporten har visat att priserna på teletjänster saknar alla proportioner i förhållande till de kostnader bolagen har. Bolagen missbrukar sina partiella monopolställningar, som fortfarande existerar trots de liberaliseringar som ägt rum. Sålunda är ett 3-minuters samtal från till dubbelt så dyrt som motsvarande samtal från till . Visionen måste vara en integrerad telefonmarknad där priset är detsamma oavsett om man ringer till sin granne på nästa gata eller grannen i ett annat nordiskt land. De nordiska ekonomi- och finansministrarna har, i enlighet med ett förslag från , som det första ministerrådet ingått ett avtal med syftet att undgå skadlig skattekonkurrens. En av de viktigaste artiklarna i avtalet specificerar att information om förestående skatteändringar förmedlas till de avtalade personerna i de övriga nordiska länderna . Ett förslag har inlämnats till presidium om en rekommendation att ett motsvarande avtal om informationsutbyte ingås för alla ministerråd. På initiativ av rådets vice president anordnades en debatt om alkoholpolitik i i samband med rådets 56:e session. Avsikten var bl.a. att understryka att alkoholfrågan i första hand är en folkhälsofråga. De nordiska social- och hälsoministrarna var inbjudna att delta i debatten. Då den svenske ministern inte kunde närvara utsåg regeringen som sin representant. Hon välkomnade den alkoholpolitiska strategi som de nordiska social- och hälsoministrarna enats om när det gällde de gemensamma nordiska insatserna samt åtgärderna för att höja minimiskatterna och halvera införselkvoterna inom EU. Hon erinrade om att alkoholkonsumtionen i ökat . Regeringen arbetade för att EU 2005 skall anta en gemensam strategi för att minska alkoholens skadeverkningar. I vill man ha förebyggande insatser, däribland ändrade attityder, minskade skatteskillnader, stopp på rattfylleriet, inklusive alkolås på nya bilar , samt alkoholrelaterad brottsbekämpning, bl.a. skärpta straffskalor och särskilda tull- och polisgrupper. erinrade om att de nuvarande problemen med alkoholinförseln till stor del kunde förklaras av att det nordiska samarbetet inte fungerade . Avsaknaden av ett gemensamt uppträdande i EU har påverkat våra möjligheter att bedriva en mer restriktiv alkoholpolitik. Den omfattande gränshandeln är nyckelfrågan då den pressar ned skatterna och ökar konsumtionen och skadorna. En modern alkoholpolitik är enligt hans uppfattning en politik i samklang med modern forskning. Forskningen säger mycket tydligt att skatter, tillgänglighet och åldersgränser är de mest verksamma medlen generellt sett. hälso- och socialminister utgick från de nordiska ministrarnas deklaration och noterade att man nu satt den ökande alkoholkonsumtionen på dagordningen som en viktig punkt och enats om en deklaration. Därigenom har det nordiska samarbetet visat sin legitimitet på ett sätt som märks. Bara i har alkoholkonsumtionen ökat med gott och väl . Marknadsföringen har blivit mer aggressiv och syftar till att göra alkohol till en naturlig del av vardagslivet. Det ställs också krav på att alkohol skall kunna säljas i livsmedelsaffärer och att åldersgränsen skall sänkas. Myndigheterna har hamnat på defensiven. Men den restriktiva alkoholpolitiken har gett resultat i de nordiska länderna och detta faktum bör vi göra andra länder och EU uppmärksamma på. har de registrerade hälsomässiga och sociala konsekvenserna av alkoholbruk varit mindre än på andra platser i . Ökad alkoholkonsumtion kommer att leda till ökade utgifter på hälsovårdsområdet och möjligtvis ökad beskattning för att finansiera hälsovården. Den danske trafikministern försvarade skattenedsättningen med önskan att minska den tysk-danska gränshandeln med alkohol, och det ansåg han att man lyckats med, även om av den alkohol som konsumeras i är köpt i utlandet. tillhör fortfarande de dyraste länderna när det gäller alkoholbeskattning. En hög avgiftsnivå kan bara upprätthållas genom ett gemensamt EU-initiativ. liberala alkoholpolitik bygger på att man när det gäller vuxna människor tror mer på information och upplysning än förbud och restriktioner. Danskarna skulle t.ex. inte kunna leva med ett systembolag eller vinmonopol. Den norske ministern framhöll att ambitionen inte är att utveckla en gemensam nordisk alkoholpolitik, men en nordisk framstöt för att påverka de internationella ramvillkoren medverkar till att avgöra vilken politik man kan föra i . Enligt WHO är alkohol den tredje största hälsoriskfaktorn i världen, och de nordiska länderna skall försöka få alkohol uppsatt på dagordningen i . I EU behandlas alkohol enligt principen om den inre marknaden, där varor och tjänster kan röra sig utan onödiga handelshinder. öppnar för att vi kan argumentera för behovet av alkoholpolitiska åtgärder under hänvisning till folkhälsan. Enligt den nya EU-grundlagen skall EU:s kompetens på folkhälsoområdet utvidgas, och alkohol och tobak nämns särskilt. I debatten påpekades att en avsevärd attitydförändring fått framgångsrikt genomslag internationellt när det gäller tobak. Tobakspreventionen har lyckats tack vare ett tydligt folkhälsoperspektiv. finansminister påpekade att de nordiska finansministrarna beslutat att agera gemensamt gentemot EU och kräva att nollskattesatsen avskaffas och att minimiskatterna på alkohol höjs. hade fattat sitt beslut om sänkning av alkoholskatten med i första hand för att förhindra en mycket stark och ökad reseinförsel och illegal handel. socialminister uttryckte sin tillfredsställelse över att man lyckats ta ett första steg mot att formulera en samnordisk alkoholpolitisk strategi enligt vilken de nordiska länderna samlar sig kring en nordisk alkoholpolitik grundad på folkhälsa och socialpolitiska prioriteringar framför ensidiga marknadssynpunkter. På är man i färd med att formulera en nationell folkhälsopolitik och där ingår alkoholpolitiken som en av de centrala punkterna. har medfört begränsat handlingsutrymme att bedriva en nationell alkoholpolitik. har ett offentligt monopol med ett fåtal säljställen. Ingen alkohol distribueras i vanlig detaljhandel och ingen marknadsföring av alkohol är tillåten, inte ens av öl och vin. Åldersgränsen för att köpa alkohol är . Denna restriktiva lagstiftning är tillsammans med frivilligorganisationernas upplysningsarbete en av huvudorsakerna till att de inte haft någon nämnvärd ökning av alkoholkonsumtionen. Debatten i sin helhet återfinns i det tryckta protokollet från sessionen. 6 Den Nordliga dimensionen i ett utvidgat EU, temamöte arrangerade i ett temamöte om den Nordliga dimensionen i ett utvidgat EU med deltagande av medlemmar, andra nordiska parlamentariker, parlamentariker från de baltiska länderna och , Europaparlamentariker samt inbjudna gäster. Temamötet var fokuserat på parlamentarikernas roll i detta samarbete. Temamötet bestod dels av plenarmöten, dels av seminarier arrangerade av presidium och utskott om aktuella frågor inom ramen för den Nordliga dimensionen. Seminarierna intog en central roll vid temamötet och har följts upp med olika initiativ av presidiet och utskotten. Seminariernas teman var: The Conditions for Social and Economic Development The Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing Industrial Development in the Baltic Sea Region Cooperation on Environmental Projects including the Role of NGO´s and Parliamentarians Trafficking in Human Beings in an Enlarged EU. Dagarna innan temamötet öppnades krävde tre av presidenter, , president , , president och Outi Ojala, president , i ett upprop som publicerades i nordiska dagstidningar att människohandel för sexuellt utnyttjande kraftfullt måste motverkas. Efter temamötet bildades manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande på initiativ av och . Vid temamötet underströks behovet att den nordliga dimensionen ges ett konkret politiskt innehåll och att samarbetet med bör förstärkas. Det framfördes även krav på en permanent finansiering av den nordliga dimensionen. Från rysk sida uttalades vid mötets inledning att man dittills sett alltför få resultat och för liten effekt i av handlingsplanen för den Nordliga dimensionen. Från ministerrådets sida framhölls att av ministerrådets budget gått till projekt i och nordvästra och att det fanns en tydlig politisk enighet om att öka insatserna i nordvästra och förstärka det politiska samarbetet med de baltiska staterna. Vid temamötets avslutning lyftes frågan om grundandet av en parlamentarisk dimension för den Nordliga dimensionen fram. Ett förslag var att vidareutveckla den parlamentariska (BSPC) till en parlamentarisk dimension för den Nordliga dimensionen. "En parlamentarisk dimension för den Nordliga dimensionen behövs såväl för att lyfta fram centrala projekt och samarbetsfrågor som för ett effektivisera uppföljningen av den genomförda politiken." 7 56:e session i Session med nya arbetsformer Den 56:e sessionen bjöd på flera nya inslag och arbetsformer. Såsom redogjorts för hölls en särskild debatt om alkoholen och dess skadeverkningar i vilken de nordiska hälso- och socialministrarna deltog. Internationella gäster, förutsatt att de var parlamentariker, gavs möjlighet att delta i såväl generaldebatten som i sakdebatterna. har de inbjudna gästerna varit hänvisade till hälsningstal vid själva öppnandet av sessionen. Flera av de ryska gästerna och presidenten för utnyttjade denna möjlighet att delta i sakdebatten. Förutom plenarförsamlingens möten äger ett stort antal formella och informella möten rum under en session. Kontakter skapas och nätverk bildas för framtida samarbete. Till de stående inslagen under en session hör presidiets möten med stats- och utrikesministrarna liksom utskottens möten med fackministrar. Diskussioner och samtal förs med de inbjudna gästerna om fortsatt framtida samarbete. I möten med , Statsduman och Nordvästrysslands parlamentariska församling framfördes från rysk sida önskemål om konkret samarbete på olika politikområden. och Baltiska församlingens presidier kom överens om att försöka dra in de nationella parlamentens utskott i sitt samarbete. Generaldebatt - Statsministrarnas redogörelse Generaldebatten med statsministrarnas redogörelser kom till stor del att koncentreras kring och den nya situation som uppstått sedan , och inträtt som medlemmar i . statsminister erinrade om att utan gränser är ett genomgående tema för det danska ordförandeskapet. Öppningen av har visat att det fortfarande finns alltför många barriärer trots många års nordiskt samarbete och EU:s inre marknad. Han lovordade arbete med att identifiera och bekämpa barriärer, vilket kommer att fortsätta under det danska ordförandeskapet med fokus på gränshinder för små och medelstora företag. Statsministern betonade vikten av att bevara internationella konkurrensposition, som utvecklats positivt . Det nordiska samarbetet måste vara resultatorienterat och relevant. Slutligen ansåg han att vi borde undersöka om vi på ett bättre sätt än kan dra in ett land som i ett samarbete, t.ex. genom stöd till demokratiutveckling. Statsminister underströk att står sig väl vid en internationell jämförelse. Vi har valt en samhällsmodell i med rätt så höga skatter - för att inte säga mycket höga skatter - och en stor gemensam sektor. Trots kritik har modellen fungerat mycket väl. Men det går att göra mer, och det går att göra det på ett mer begåvat sätt. Vår samhällsmodell skapar en trygghet i den förändring som pågår. förklarar sin säkerhet i sitt politiska arbete utanför med att han hämtar sin trygghet i sin kulturkrets och är hemma i . Kanske blir det nordiska samarbetets viktigaste frågor framöver hur vi slår vakt om våra språk, om vår språkliga identitet och vår språkliga tradition, vår kultur och inte bara vår samhällsmodell. Vi lever i då vi får signaler om att läskunskapen minskar, inte därför att barn och ungdomar är mindre begåvade än tidigare utan därför att de använder mindre tid för detta. De använder Internet och håller på med sådant som ofta uttrycks på engelska. Våra språk och vår kulturella identitet är en uppgift som vi kommer att få ägna oss alltmer åt om vi ska hävda ett nordiskt samarbete framöver. Det nordiska samarbetet bärs av denna identitet. På en fråga om hur skall bli en ännu starkare kraft i norra menade att det funnits en överdriven respekt för EU:s utveckling. Ju större EU blir, desto viktigare blir - paradoxalt nog - det nordiska samarbetet. Inom det utvidgade EU kommer det att växa fram olika typer av konstellationer. En sådan grupp kommer att vara den nordiska. Vi samarbetar med balterna, men de kommer inte att ha en nordisk identitet på samma sätt som vi. De har en baltisk identitet och vi samarbetar gärna med varandra. Men det är i den nordiska identiteten vi startar. Den norske statsministern instämde i att man med ett utvidgat EU och EES ser konturerna av en ökad regionalisering i . Den utvecklingen gör det nordiska och det nordisk-baltiska samarbetet mer relevant. Det är bara genom ett nära samarbete de nordiska länderna kan få politisk tyngd att gå framåt allteftersom det europeiska samarbetet utvidgas. Han tackade också för hans arbete för att ta bort gränshindren, särskilt på näringslivets område och uttryckte sin glädje över att det danska ordförandeskapet signalerat att man skall prioritera frågor om kunskap, innovation och avlägsnandet av gränshinder. I debatten framfördes att det nordiska samarbetet ställs inför nya krav efter . I ett utvidgat EU blir subregionalt samarbete som det nordiska ännu viktigare. Många parlamentariska samarbetsorgan i vårt geografiska område arbetar med i stort sett samma uppgifter, och det finns ett behov av bättre samordning av deras verksamhet. Utan att man ändrar på dagens finns ett behov av att ta ett helhetsgrepp på det parlamentariska samarbetet i norra . Ett sätt att uppnå bättre samordning, som man behåller som ryggraden, är att undersöka möjligheterna att skapa en parlamentarisk dimension för hela norra . Man bör därför ta med sig det bästa i , men leta efter andra och bättre sätt att marknadsföra det gemensamma engagemanget för det nordliga . Nordiskt samarbete i ett nytt , ordförande för den socialdemokratiska gruppen i , som inbjudits som gästtalare vid sessionen, erinrade om att utvecklats i en takt som ingen förutsåg . EU är världens mest omfattande regionala samarbete och utgör nu världens största ekonomi, större än ekonomi. grupperar sig mer och mer medvetet i politiska grupperingar som man känner från . De nordiska socialdemokraterna har placerat sig i en särskild nordisk grupp, och andra partigrupper är i färd med detsamma. Han riktade en enträgen uppmaning till samarbete mellan grupperingarna i och . Tiden har kommit för att etablera sig tydligare i med ett kontor eller annan form av permanent närvaro, som kan förstärka relationerna, transparensen och dynamiken. internationella position behandlades också i utrikesministrarnas redogörelse, som gavs av den isländska finansministern i egenskap av fungerande utrikesminister. del, som står utanför EU, var det särskilt viktigt med en samtidig utvidgning av EU och EES för att undgå en splittring av den inre marknaden, och genom både bidrar till och drar nytta av den ekonomiska och politiska utvecklingen i de nya medlemsländerna och i övriga EU. Det nordiska samarbetet behövs och skall användas för att öka inflytande i EU/EES, FN och andra internationella organisationer, där man kan främja typiskt nordiska värderingar som jämställdhet, solidaritet, mänskliga rättigheter och social välfärd och även fredsforskning, medling och krishantering. Genom de baltiska ländernas medlemskap i flyttas tyngden i ministerrådets samarbetsprojekt från till Nordvästryssland och EU:s nya grannländer i öst. Dessutom finns ett nordisk-baltiskt samarbete på ämbetsmannanivå med , e-PINE (Enhanced Partnership in Northern Europe), som huvudsakligen avser informationsutbyte för att finna nya samarbets- och biståndsmöjligheter, särskilt vad gäller demokratiska strukturer, säkerhetspolitik och övergången till marknadsekonomi. I anförandet berördes även frågor om internationell terrorism och spridning av massförstörelsevapen, och här framhölls FN:s centrala roll i kampen mot olika former av terrorism och till stöd för den internationella rättsordningen. Genom medlemskap i säkerhetsrådet 2005-2006 har de nordiska länderna en värdefull möjlighet att påverka den internationella kampen mot terrorism. Samarbetet med de afrikanska länderna är ett centralt element i de nordiska ländernas biståndspolitik och är inriktat mot de fattigaste och bygger på att mänskliga rättigheter, jämställdhet och fungerande styrning är viktiga förutsättningar för politisk, ekonomisk och social utveckling. Det nordiska försvarssamarbetet kännetecknades av god, nära kontakt och mötesverksamhet på alla nivåer. 2004 har varit präglat av konflikterna i , i , på och i , där de nordiska länderna är mycket engagerade både militärt och civilt. Under det danska ordförandeskapet har försvarsministrarna mött sin ryske kollega med vilken man dryftat säkerhets- och försvarspolitiska ämnen, och senare den serbiske försvarsministern för att dryfta situationen i och , däribland Kosovo. Inom försvarssamarbetet har man bl.a. diskuterat samplanering av civila och militära insatser i internationella operationer. Syftet är att stärka samordningen av de militära och civila insatserna i ett konfliktområde för att uppnå en synergieffekt där man satt in militära styrkor från de nordiska länderna. Exempel som , och andra konfliktområden har visat att militära insatser måste gå hand i hand med en parallell insats riktad mot det civila området för att förbättra livsvillkoren och säkerheten. Nordiskt försvarsmaterielssamarbete äger rum inom Nordac, Nordic Armament Cooperation, som anses ge deltagarländerna stora fördelar såväl ekonomiskt som teknologiskt och industriellt samt vad gäller informationsutbyte. skall man hålla ett seminarium för försvarsmaterielindustrin för att orientera sig om ländernas materielanskaffningsplaner som resultat av de nya försvarsuppgörelserna. samarbetar de nordiska länderna om fredsbevarande operationer inom Nordcaps, Nordic Coordinated Arrangements for Peace Support. Ett gott exempel är operationen kring , där påtagit sig en ledande roll. I Kosovo samarbetar och i en multinationell brigad, och i arbetar och tillsammans under brittisk ledning. Slutligen erinrade den danske försvarsministern om ett initiativ från ett nordiskt försvarsministermöte då man beslöt om utveckling och samordning av samarbetet med , och , , samt och . Sammanfattningsvis ansåg han att det nordiska försvarssamarbetet levde upp till begreppet "nordisk nytta", där man tillsammans uppnår mer än var för sig. Även vid 56:e sessionen fortsattes den praxis som grundlagts vid 48:e sessionen med spontana frågor enligt förebild från riksdag. Frågorna besvarades av samarbetsministrarna, för svensk del av . Svenska rådsmedlemmar ställde frågor som berörde gränshinder mellan nordiska länder, bl.a. om dyra penningtransaktioner och penningöverföringar mellan de nordiska länderna - för andra året i följd till - om gränshinder vid fordonsregistrering, om interna gränshinder i , dvs. gentemot , om alkoholskatter och alkoholpolitik, om vägförbindelserna mellan och , om lågt valdeltagande vid EU-val, om hotet mot den reglerade spelmarknaden och om hjälp till människor med spelberoende. Till samarbetsministern ställdes frågor om finska språkets ställning i och minimibestämmelser vad gäller minoritetsspråk samt om pornografiseringen av det offentliga rummet. Den finske författaren fick för romanen "". Han fick det med motiveringen att "" skildrar upplösningen av det nordiska välfärdssamhället, parodierar och ironiserar sin samtid och inte minst den traditionella mansrollen. Operakompositören belönades med 2004 för operan . Operan om är en berättelse hämtad ur den isländska sagoskatten . Coalition Clean Baltic fick natur- och miljöpris. Årets tema var beskydd av den nordiska havsmiljön. Motiveringen var att de på ett föredömligt sätt kopplat samman nordiska, baltiska och andra miljöorganisationer i ett nätverk. Därigenom har man kunnat väcka uppmärksamhet och skapa opinion kring en av största miljöfrågor, den hotade havsmiljön i . Den fullständiga texten till debatterna samt frågorna och svaren återfinns i det tryckta protokollet från sessionen. 8 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén beslöts att etablera ett nordiskt forum för forskning och innovation. Målet är att genom samarbete göra de nordiska länderna mer konkurrenskraftiga inom EU och globalt. undertecknades en ny nordisk överenskommelse om folkbokföring som underlättar för nordiska medborgare att flytta mellan länderna. En ny överenskommelse har också träffats när det gäller erkännande av varandras yrkesutbildning på gymnasienivå. En ny deklaration angående erkännande av högre utbildning har antagits. I har etablerats en elektronisk arbetsförmedling på Internet så att det blir lättare både att söka arbete och att få arbetskraft. Detta är några exempel på resultat av det nordiska samarbetet. Här nedan redovisas ytterligare åtgärder som vidtagits i rådets presidium, fem fackutskott och kontrollkommittén för att främja det nordiska samarbetet.