frsrdg · GT04RS3d3 · 2005-12-14 00:00:00 — Vem har kontakt med vem?.............................................................. Kontakter före eller efter beslut?...................................................... Direkta eller indirekta kontakter?..................................................... Vad handlar kontakterna om?........................................................... Riksdagsledamöterna i mellanvalsdemokratin ....................................... Den goda representationen..................................................................... Riksdagsledamöternas representationsideologier i förändring ......... Den goda mellanvalsdemokratin............................................................ ur ett genusperspektiv................................................................. Avgränsningar av uppdraget ............................................................ 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Begrepp och definitioner ....................................................................... Institution som begrepp ................................................................... Genusforskning och genusperspektiv ........................................ Vad är genus? Skillnaden mellan kön och genus?..................... Skillnaden mellan kön och genus .............................................. Genussystem, genusordning, genuskontrakt.............................. Feminism och genusperspektiv samma sak?........................... Feminism och jämställdhet samma sak?................................. Bakgrund kvinnor och män i riksdag................................... Kvinnor och män i riksdag................................................ Kvinnorepresentationens utveckling 19212002............................. Förklaringsfaktorer bakom den höga representationen av Kartläggning av forskning om som institution i ett Rösträttsrörelsen och kvinnors organisering.................................... Kvinnors inom- och utomparlamentariska organisering............ Rekrytering och nominering till riksdag ........................... Riksdagsledamöters utskottsplacering, intressen och åsikter........... Åsikter och intressen.................................................................. Riksdagsledamöters villkor och situation i ...................... Olika förståelser av könsmönster och kvinnors villkor i politiken ........ Sammanfattning och blickar.................................................................. starka och svaga sidor Bristen på förtroende för politiker, partier och nationella parlament utgör ett stort samhälleligt problem i västerländska demokratier.1 Den samhällsvetenskapliga forskningen har under ett flertal decennier studerat medborgarnas förtroende för det politiska systemet och för politiker. Den utveckling som tecknats i svenska och internationella studier har inte alltid varit ljus. I ett stort antal västerländska demokratier har trenden visat på ett växande misstroende mot politiker (1981; 1987:235 ff.; 1995:85 ff.; 1999:64; 1999c; 1999d; 2000, jfr Lipset & 1983). har också särskilt parlamentens situation visat sig bekymmersam.2 Trenden för medborgarnas förtroende för det egna landets parlament har varit nedåtgående. De amerikanska samhällsvetarna har till exempel visat på ett närmast halverat förtroende för den amerikanska kongressen mellan 1960-talets mitt och , även om en viss återhämtning av förtroendet kunnat iakttas (Lipset & 1983; 1987, jfr Hibbing & 1998). I en komparativ undersökning av förtroendet för parlament i västeuropeiska länder 1981 och 1990 visar dock och att förtroendet, med undantag av Storting, har varit i det närmaste stabilt. Förtroendet i har visat en positiv utveckling. Förtroendet för parlamenten har visat på en nedgång, särskilt tydlig i många östeuropeiska länder. Bland västländerna uppvisar den klaraste nedgången (Listhaug & 1995; 1999; 1999c; 1999d; 2002:133 ff.). 1 För en diskussion om förtroendebegreppet, se till exempel 1997:37 ff.; 1998:64; 1998:11 ff.; 2000:20 ff.; Strömbäck 2001:52 ff. 2 Historikern har i en uppsats ifrågasatt om misstro mot politiker och riksdagsledamöter är något nytt fenomen. Han ger i uppsatsen exempel på folkets misstro gentemot ledande företrädare för i ett 250-årigt perspektiv (1996). 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Samhällsvetenskaplig forskning har ägnat stor kraft åt att försöka förklara medborgarnas bristande förtroende för politiska institutioner. Dessa försök har inte alltid varit helt framgångsrika; förtroende är ett svårfångat fenomen. Ett flertal forskare har utgått från en institutionell ansats när det bristande förtroendet skall förklaras. Pippa har till exempel i boken undersökt om förtroendeminskningarna har att göra med brister i det politiska systemets utformning (1999:21 ff. och 217 ff.; 2000:58 ff.). Utgångspunkten för det resonemang som Pippa för är att det finns ett samband mellan politikerförtroende och politikens spelregler. Politikerförtroendet är högre i länder med majoritetsvalsystem än i länder med proportionella valsystem, högre i länder med parlamentariska system än i länder med presidentsystem och högre i länder med få partier än i länder med många partier (1999:232 f.). Därmed skulle politikermisstron kunna tillskrivas brister i det politiska systemets utformning. Enligt detta synsätt skulle utformningen av det politiska systemet och dess funktioner, uppgifter och arbetssätt kunna påverka graden av förtroende hos medborgarna. har kommit till en liknande slutsats: Det faktum att svenskarna har mycket lågt förtroende för partier och politiker kan inte bara skyllas på yttre omständigheter. En viktig förklaring är också att det politiska ledarskapet och de politiska institutionerna har stora brister [min kursivering]. (1997, jfr 1999:108; 2003:25 f.) Både Pippa och vill således koppla allmänhetens låga förtroende för politik, partier och politiker till de institutionella formerna för det politiska systemet. Vad som i båda fallen diskuteras är närmast de konstitutionella spelreglerna för det politiska systemet. Överfört på skulle vi kunna förvänta oss att medborgarnas låga förtroende för skulle kunna härledas till faktiska eller upplevda brister i institutionen och dess sätt att fungera. Något strikt test av teorier om att institutionella spelregler förklarar graden av medborgarnas tillit till det nationella parlamentet kommer inte att ske i detta kapitel; ett sådant test skulle förutsätta data från flera olika länder. En närliggande tanke skulle däremot kunna vara att institutionens och dess ledamöters sätt att hantera och fullgöra de egna uppgifterna ifrågasätts av medborgarna, vilket i sin tur påverkar förtroendet för negativt. Ett samband skulle därför kunna förväntas mellan medborgarnas bedömningar av hur och dess ledamöter sköter sina uppgifter och vilket förtroende som åtnjuter. Statsrättsligt sett brukar tillskrivas tre funktioner. Till hänförs lagstiftningsmakten, finansmakten och kontrollmakten (1980:29 f. och 49). Funktionerna framgår av 1 kap. 4 § regeringsformen som lyder: stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas. granskar rikets styrelse och förvaltning. I litteraturen om nationella parlament brukar ytterligare ett antal uppgifter och funktioner omnämnas. Avsikten med detta kapitel är att undersöka om det finns stöd för tesen att allmänhetens bedömning av hur INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 olika tänkbara riksdagsuppgifter hanteras påverkar det generella förtroendet för . Har förtroendebedömningen något att göra med i vilken grad medborgarna anser att sköter sina uppgifter på ett bra eller dåligt sätt?3 Förtroendet för över tid Förtroendet för politiker och partier i har sjunkit . redovisar i boken hur andelen väljare som instämmer i påståendena de som sitter i och beslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker och partierna är bara intresserade av folks röster, men inte av deras åsikter har ökat (2000:32 ff.). var andelen väljare som instämde i det första påståendet . Exakt i riksdagsvalet uppmättes att av väljarna instämde i samma påstående. Misstron mot politiker har således ökat kraftigt i . valundersökning har andelen väljare som instämmer i påståendet sjunkit till . Utvecklingen är densamma om vi ser till det andra påståendet om partierna. 1968 instämde av väljarna i detta påstående; 1998 hade andelen stigit till . undersökning uppgår andelen till 69 procent.4 Resultaten framgår av figur 1. 3Detta kapitel utgör en avrapportering för , under talman ledning, men är även skrivet inom ramen för forskningsprojektet av medborgare och riksdagsledamöter i den representativa demokratin, finansierat av och med professor som projektledare. Projektet avser att problematisera de bilder väljare och valda har av politiker och politiska institutioner med fokus på institutionen . Studien kommer att inriktas på funktioner och arbetsuppgifter som ett modernt parlament har i en representativ demokrati och på hur och dess ledamöter uppfattas av medborgare och riksdagsledamöter. Frågorna kommer att besvaras med hjälp av enkätundersökningar bland både medborgare och riksdagsledamöter. 4Huvudansvariga forskare för Valundersökning 2002 är och . 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING FIGUR 1 MISSTRO MOT PARTIER OCH POLITIKER 19682002 (PROCENT) "De som sitter i ..." "Partierna är bara..." Kommentar: Påståendena löd: Partierna är bara intresserade av folks röster, men inte av deras åsikter och De som sitter i och beslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker. Påståendefrågorna om politikerförtroende fanns inte med valundersökning. Källa: Valundersökningarna 19682002 samt 2000:32 ff. Valåren de år undersökningarna som redovisas i figur 1 genomförts är speciella. Under valåren bedrivs politiska kampanjer, politiker och kandidater är ute och möter medborgare i större utsträckning än andra år och massmedierna innehåller mer politikrelevant material än annars. Det kan därför finnas anledning att systematiskt studera förtroendet för politiker också mellan valåren. , med sina årliga mätningar, erbjuder sådana systematiska studier av förtroendet för ända . Den frågeformulering som undersökningen i kapitlet baseras på lyder: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Svarsalternativen har varit mycket stort förtroende, ganska stort förtroende, varken stort eller litet förtroende, ganska litet förtroende och mycket litet förtroende.5 Förtroendet för , mätt med förtroendefråga, redovisas i tabell 1 och figur 2 (jfr 2003b). I tabell 1 redovisas hur förtroendet för har utvecklats . 5Frågan om förtroendet för olika samhällsinstitutioner har ställts i de båda SOM- undersökningarna . Urvalet för undersökningen har därför bestått av 6000 personer i hela i åldrarna . Urvalet för undersökningarna har varierat något . För att uppnå jämförbarhet för hela mätserien ingår endast svarspersoner som är svenska medborgare och som är . undersökning saknas 15-åringarna helt, se 1999:401. För en diskussion om frågeformulering, se 1998:51. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 I tabellen redovisas dels hur svarspersonerna fördelar sig på de fem alternativa svarsmöjligheterna, dels hur andelen svarspersoner med stort förtroende minus andelen svarspersoner med litet förtroende (det s.k. balansmåttet) har varierat . Figur 2 åskådliggör tabellens resultat genom att visa hur andelen personer med mycket eller ganska stort förtroende har utvecklats . TABELL 1 FÖRTROENDET FÖR 19862002 (PROCENT, BALANSMÅTT) Kommentar: 1) Mittenalternativet varken stort eller litet förtroende fanns inte med undersökning. Resultaten avser svenska medborgare . Frågeformulering: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Källa: SOM-undersökningarna 19862002. 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING FIGUR 2 FÖRTROENDET FÖR 19862002 (PROCENTANDEL MYCKET OCH GANSKA STORT FÖRTROENDE) Kommentar: Medieakademin/NFO Infratest omfattar ca 750 telefonintervjuer genomförda respektive år. Procenttalen är beräknade bland personer som besvarat förtroendefrågorna (2003a). Frågeformulering: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Källa: SOM-undersökningarna 19862002 och MedieAkademin 1997 2002. Resultaten är tydliga. Förtroendet tenderar att vara något högre under valår jämfört . Mätserien ger inte mindre än fem tillfällen då den elektorala cykeln i förtroendet för bekräftas (1993). Som och visar i ett annat av bokens kapitel kan det uppåtgående förtroendet för i samband med valår hänföras till en mer allmän elektoral cykel för politikertilltron (2003b). Också förtroendet för andra politiska institutioner, som politiska partier och regeringen, ökar under valåren.6 Vid samtliga tillfällen då val hållits, 1988, 1991, 1994, 1998 och 2002, har förtroendet för ökat något jämfört . Resultaten visar således på en elektoral cykel när det gäller förtroendet för ; under valåren tenderar förtroendet att öka jämfört . 6 Också andra undersökningar indikerar en sådan allmän elektoral cykel för förtroendet för politiker. En studie kring allmänhetens förtroende för politiker i allmänhet visar till exempel på ett uppåtgående förtroende i samband med valen, med undantag av valet (1995:16). INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 till hela tidsperioden kan förtroendet för delas in i två tydliga perioder. Den första, , kännetecknas av nedgång. Därefter har förtroendet ökat något. hade av svarspersonerna ett stort eller ganska stort förtroende för ; motsvarande andel 2002 var . Intressant att notera är också att nedgången i förtroendet efter valet () var klart mindre än nedgången efter tidigare val. Efter både 1994 och val gick förtroendet ned ; val var nedgången . Möjligen signalerar resultaten att förtroendet för är på uppåtgående. Slutsatsen av detta måste anses vara positiv för den som ser ett demokrativärde i att medborgare hyser ett förtroende för den folkvalda församlingen. De år står i fokus för den politiska händelseutvecklingen, och de år medborgare ges möjlighet att påverka sammansättningen av den parlamentariska församlingen, ökar förtroendet.7 Medborgares och riksdagsledamöters bedömning av Forskningsdiskursen om vilka uppgifter som skall tillskrivas nationella parlament är stor, och någon gemensam uppfattning om vilka dessa uppgifter skulle vara finns inte.8 En vägledning ger dock litteraturen, och utifrån den kan ett antal uppgifter och funktioner för preciseras, nämligen fatta avgörande beslut för samhällsutvecklingen, övervaka regeringens arbete, vara central debattarena, förutse framtida problem innan de blir akuta, avspegla åsiktsfördelningen bland väljarna och ta initiativ i frågor som inte tas upp av regeringen. Dessa sex uppgifter har och tidigare angivit som centrala för (1988:252; 1996:239; 1999; 2000, jfr 2001:58 f.). Sedan dessa undersökningar genomfördes och 1988 har blivit medlem av Europeiska unionen, vilket motiverar att en sjunde uppgift för kan anges, nämligen bevaka utvecklingen inom EU.9 Sammantaget är det således sju tänkbara uppgifter som och dess ledamöter 7 SOM-mätningarna genomförs normalt oktoberjanuari, dvs. efter ett nytt öppnande och därmed efter en nyvald riksdags första sammanträde. SOM-undersökning genomfördes mellan och . Medieakademin/NFO Infratest omfattar 750 telefonintervjuer mellan och . Valårseffekten är inte lika tydlig i deras mätning. 8För en diskussion om tidigare funktionsindelningar i litteraturen om de nationella parlamentens roll, se till exempel 1988:250 ff.; 1996:237 ff. 9Se 10 kap. 6 § regeringsformen: Regeringen skall fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. Se även 10 kap. riksdagsordningen: Behandlingen av frågor i Europeiska unionen. 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING har att hantera.10 Dessa behöver inte vara de enda tänkbara eller möjliga uppgifterna utan kan ses som indikatorer på olika uppgifter det är rimligt att och dess ledamöter ägnar sig åt. För att som syftet med kapitlet är undersöka om medbogarnas bedömning av hur sköter sina demokratiska uppgifter påverkar det allmänna förtroendet för torde de sju uppgifterna vara tillräckliga. Svarspersonerna har fått bedöma hur bra eller dåligt uppfyller de sju uppgifterna. Frågan har varit formulerad på följande sätt: har olika uppgifter. Hur bra eller dåligt anser Du att och ledamöter uppfyller nedanstående uppgifter? Svarsalternativen har varit mycket bra ganska bra varken bra eller dåligt ganska dåligt och mycket dåligt.11 Frågan har ställts två gånger i SOM-undersökningarna, både 1998 och 2002. I tabell 2 redovisas hur de svarande har bedömt att och riksdagsledamöterna sköter de olika uppgifterna. Tabellen presenterar också ett statistiskt balansmått som väger andelen svarspersoner som svarat mycket eller ganska bra mot andelen som svarat ganska eller mycket dåligt. I tabellen redovisas balansmåtten för både 1998 och 2002. 10En ny uppgift har tillkommit i 4 kap. 16 § riksdagsordningen vari stadgas: I utskottens beredning av ärendena skall ingå uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Denna uppgift har inte ingått i frågeformuläret till svarspersonerna i SOM-undersökningen, däremot i . 11Urvalet har bestått av 3 000 personer i hela i åldern . INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 TABELL 2 MEDBORGARNAS SYN PÅ HUR VÄL UPPFYLLER OLIK- UPPGIFTER (PROCENT, BALANSMÅTT) Varken bra eller dåligt Ganska dåligt Fatta avgörande beslut för innan de blir akuta Ta initiativ i frågor som inte tas upp av regeringen Kommentar: Resultaten bygger enbart på svarspersoner som besvarat alla uppgifter (n=1 500). Frågeformulering: har olika uppgifter. Hur bra eller dåligt anser Du att och ledamöter uppfyller nedanstående uppgifter? Källa: och 2002. Om tre av uppgifter är medborgarnas bedömning övervägande positiv. Det gäller uppgifterna att fatta avgörande beslut (+19), övervaka regeringen (+13) och att vara central debattarena (+12). Det är lika många svarande som tycker att sköter uppgiften att bevaka utvecklingen inom EU bra som tycker att sköter denna uppgift dåligt (±0). När det gäller övriga tre uppgifter är däremot andelen svarande som tycker att hanterar uppgifterna dåligt större än andelen som tycker att hanterar dessa uppgifter bra. Det gäller både uppgiften att avspegla åsiktsfördelningen bland väljarna (7) och uppgiften att ta initiativ i frågor som inte tas upp av regeringen (12). Allra sämst i medborgarnas utvärdering hamnar dock och riksdagsledamöterna när det gäller uppgiften att förutse framtida problem innan de blir akuta (37). Medborgarnas bedömningar av och ledamöter har blivit mer positiva . På varje punkt kan vi se att balansmåttet för medborgarnas bedömningar har ökat. Det återspeglar den allmänt ökade politikertilltron som vi kunde iaktta i figur 2. 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING re som har förtroende för har ökat från 2002. När det gäller bedömningen av hur hanterar ett antal uppgifter är det dock inte andelen nöjda som ökat. Det utmärkande för förändringarna är snarare att det är andelen missnöjda som minskat. Främst är det andelen svarspersoner som tycker att sköter en uppgift ganska dåligt som 2002 är något lägre än motsvarande andel 1998. Den svarskategori som främst har ökat, från att redan tidigare ha varit tämligen stor, är varken bra eller dåligt. Den för kapitlet styrande utgångspunkten handlar om det rimliga i att förvänta sig att medborgarbedömningar av hur hanterar sina uppgifter och funktioner föregår bedömningen av förtroendet för i allmänhet. Den allmänna och generella förtroendebedömningen som medborgarna gör av antas i en sådan rationell modell förklaras utifrån den värdering människor gör av hur hanterar olika funktioner och uppgifter.12 En multivariat analys, som beaktar samtliga sju riksdagsuppgifter, gör det möjligt att väga de olika riksdagsuppgifterna mot varandra. Man kan ställa sig frågan vilka av de sju värderingarna som har störst betydelse för människors förtroende för riksdagen.13 Resultaten av en sådan multivariat analys visar att människors bedömning av hur hanterar de sju funktionerna tillsammans bidrar till förklaringen av förtroendet för ; andelen förklarad uppgår till . Det är uppenbart att människors uppfattning om hur fullgör ett antal olika uppgifter har betydelse för i vilken grad tillskrivs något förtroende. Därtill ger analyserna ett tydligt stöd för att människors förtroende för bestäms i olika hög grad av synen på hur dessa sju uppgifter uppfylls. Uppfattningen om hur sköter vissa uppgifter har större effekt på det allmänna förtroendet för än bedömningen av andra uppgifter. Hur lyckas med uppgiften att fatta de stora samhällsavgörande besluten utgör det enskilt viktigaste bedömningskriteriet för förtroendet för . Inte bara medborgare har fått utvärdera arbete. Även riksdagsledamöterna har fått göra samma bedömning. 12Läsaren bör ha i åtanke att förhållandet skulle kunna vara det motsatta: Människors allmänna bedömning av förtroendet för färgar av sig på bedömningen av hur sköter olika konkreta uppgifter. 13I analysen har bedömningen av de sju riksdagsuppgifterna medtagits som tänkbara förklaringsfaktorer till förtroendet för . Bedömningen av dessa sju uppgifter ses som oberoende variabler och kan i den multivariata regressionsanalysen variera mellan värdena 0 (mycket dåligt) och 4 (mycket bra). Den beroende variabeln förtroendet för kan inta värden mellan 0 (mycket litet förtroende) och 4 (mycket stort förtroende). Svarspersoner som svarat med mittenalternativen varken bra eller dåligt respektive varken stort eller litet förtroende har medtagits i denna analys och har i båda fallen givits värdet 2. Analysen görs därefter på ostandardiserade regressionskoefficienter avseende både bivariata regressionsanalyser med respektive förklaringsfaktor och en multivariat regressionsanalys med samtliga förklaringsfaktorer. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 efter valet fått besvara samma fråga i en undersökning genomförd parallellt med SOM-undersökningen.14 I tabell 3 redovisas hur stor andel av svarande medborgare och riksdagsledamöter som tycker att och riksdagsledamöterna sköter olika uppgifter mycket eller ganska bra.15 TABELL 3 MEDBORGARNAS (MB) OCH RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS (RD) SYN PÅ HUR VÄL UPPFYLLER OLIKA UPPGIFTER EFTER PARTI- TILLHÖRIGHET (PROCENT, BALANSMÅTT) Fatta avgörande beslut för innan de blir akuta Ta initiativ i frågor som inte tas upp av regeringen Kommentar: Resultaten visar andelen svarspersoner som svarat att uppfyller olika uppgifter mycket eller ganska bra. Resultaten visar också balansmåttet, det vill säga andelen mycket eller ganska bra minus andelen ganska eller mycket dåligt (andelen bra minus dåligt). Endast svarspersoner som besvarat alla uppgifter har medtagits i analysen. Frågeformulering: har olika uppgifter. Hur bra eller dåligt anser Du att och ledamöter uppfyller nedanstående uppgifter? Svarsalternativen har varit mycket bra, ganska bra, varken bra eller dåligt, ganska dåligt och mycket dåligt. Källa: SOM- undersökningarna 1998 och 2002 samt riksdagsundersökningarna Riksdagskandidat 1998 och . 14Frågan har ställts i forskningsprojektets enkätundersökning med samtliga riksdagsledamöter (). Svarsfrekvensen för undersökningen uppgick till . Insamlingsperioden (12 november7 ) har varit parallell med SOM-undersökningen (). Ansvarig riksdagsundersökning har varit. 15I denna jämförelse finns det skäl att utnyttja balansmåttet eftersom andelen svarande som uppgivit svarskategorin varken bra eller dåligt är ganska olika för medborgare och riksdagsledamöter. 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING