frsrdg · GT04RS3d2 · 2005-12-14 00:00:00 — I de sammansatta utskotten har antalet deputerade genomgående varit detsamma som i de fasta utskotten , det vill säga 17. Vanligtvis är det ungefär lika många ledamöter från varje utskott, det vill säga 9 respektive 8 deputerade när det rör sig om två utskott som gemensamt bereder ett ärende, men det förekommer även att en större andel är från ett av utskotten. Till exempel kom 11 av de deputerade i det sammansatta utrikes- och miljö- och jordbruksutskottet från miljö- och jordbruksutskottet och 6 från utrikesutskottet. Antalet suppleanter i de sammansatta utskotten har som regel varit detsamma som antalet deputerade, det vill säga 17. Det har dock förekommit extra suppleanter även i dessa utskott. Så var suppleanterna fler än 17 i det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet vid 2002/03 och 2003/riksmöten. 43 och , Grundlagarna med tillhörande författningar (: , 1980), s. 670 f. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 Som framgått ovan är utskottens uppgifter att bereda ärenden innan beslut fattas i kammaren, följa upp och utvärdera beslut och följa arbetet inom EU. Dessa uppgifter föreligger utskotten inom deras respektive beredningsområden. Utskottens beredningsområden anges i tilläggsbestämmelserna 4.6.116 RO; för konstitutions-, finans- och skatteutskotten tillkommer ytterligare uppgifter som anges i RF och i andra bestämmelser i . Utskottens nuvarande beredningsområden framgår av appendix 1. Som framgår av tilläggsbestämmelserna i skall utskotten också bereda anslagsärenden. I statsbudgeten är anslagen grupperade i 27 utgiftsområden. Behandlingen av ett utgiftsområde kan inte delas mellan flera utskott utan samtliga anslag inom ett utgiftsområde bereds av endast ett utskott. Av tabell 3:1 framgår att hälften av utskotten svarar för beredning av anslag inom ett utgiftsområde. Ett utskott, lagutskottet, behandlar inte något utgiftsområde eftersom utskottet inte handlägger några anslagsfrågor. Flest utgiftsområden, 4, behandlas av finans- och socialförsäkringsutskotten. Utgiftsområdenas omfattning varierar dock kraftigt. Antalet anslag inom ett utgiftsområde skiljer från ett enda (utg.omr. 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen) till ett 90-tal (utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning). Enbart antalet utgiftsområden säger således inte allt om bredden i utskottens beredningsområden. Jämförs antalet anslag som bereds av respektive utskott visar det sig att utbildningsutskottet bereder flest anslag (101), därefter kulturutskottet och miljö- och jordbruksutskottet (54 vartdera). Minst antal anslag bereder, bortsett från lagutskottet, skatte- (3), justitie- och försvarsutskotten (15 vartdera). Av den stora mängden anslag som bereds av utbildningsutskottet rör cirka hälften grundutbildning, forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. TABELL 3:1 UTSKOTTENS UTGIFTSOMRÅDEN OCH ANSLAG (2003/04 ÅRS ) (tusental kr) Källa: RO 4.6.116, bet. 2003/04:FiU10. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 Även beloppen inom utgiftsområdena varierar kraftigt. Anslagen inom olika utgiftsområden uppgår till ca inom det största utgiftsområdet (utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp) och till inom det minsta utgiftsområdet (utg.omr. 14 Arbetsliv). Jämförs utskotten med avseende på summan av de utgiftsområden som bereds i budgetbetänkandena visar det sig att socialförsäkrings- och finansutskotten bereder störst belopp (235 respektive ); i det förra fallet avser över hälften av beloppet anslag inom utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, till exempel sjukpenning och sjukersättning, och i det senare fallet avser nästan hälften anslag inom utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommunerna, till exempel generellt statsbidrag och statligt utjämningsbidrag till kommunerna. Bortsett från lagutskottet bereder konstitutions- och näringsutskotten minst belopp (7,9 respektive ). Kanslierna och deras personal Varje utskott biträds av ett kansli bestående av kanslichef, föredragande och assistenter. Tillsammans med kammarkansliet, administrativa kontoret och kansliet för informations- och kunskapsförsörjning bildar utskottskanslierna riksdagsförvaltningen. I tabell 3:2 redovisas antalet anställda i riksdagsförvaltningen och utskottens kanslier. Av totalt ca 630 anställda i riksdagsförvaltningen är 117 anställda i utskottskanslierna, vilket motsvarar . har antalet anställda ökat i både riksdagsförvaltningen som helhet och i utskottskanslierna. är ökningen i hela riksdagsförvaltningen och i utskottskanslierna. I tabellen har för utskottskansliernas del bland annat tillkommit ett kansli, , i samband med att blev medlem i EU 1995. TABELL 3:2 ANSTÄLLDA I RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN OCH UTSKOTTENS KANSLIER (INKL. EU-NÄMNDEN) Utskottens inkl. EU-nämndens kanslier Kommentar: Uppgifterna avser antal anställda (inkl. vikarier på fasta anställningar) per . Källa: Personalenheten. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 Antal tjänster (ej antal anställda) knutna till respektive utskottskansli har varit förhållandevis oförändrat . Senast utskotten fick fler tjänster var 2001, då trafik- och skatteutskotten fick var sin föredragandetjänst efter att haft extra föredragande. Vanligast är att det i ett utskottskansli finns en tjänst som kanslichef, tre tjänster som föredragande och två tjänster som assistenter, det vill säga totalt sju tjänster. De största kanslierna har konstitutions- och finansutskotten, i vilka det totalt finns 10,5 respektive 9,5 tjänster. I båda dessa finns 5,5 föredragandetjänster och tre assistenttjänster. Förutom tjänsten som kanslichef i båda utskotten finns i dessutom en tjänst som biträdande kanslichef. Minst antal tjänster finns i försvars-, kultur- och bostadsutskottens kanslier, vilka totalt har fem tjänster vartdera. I de två förstnämnda finns en kanslichefstjänst, två föredragandetjänster och två assistenttjänster, och i det sistnämnda finns en kanslichefstjänst, tre föredragandetjänster och en assistenttjänst. Skillnaden mellan de största och minsta utskottskanslierna är således 5,5 tjänster, det vill säga de minsta utskottskanslierna är knappt hälften så stora som det största utskottskansliet. Antalet tjänster i utskotten behöver inte vara detsamma som antal årsarbetskrafter. Till exempel kan en tjänst vara obesatt eller en anställd kan vara tjänstledig, långtidssjuk etc. Vidare kan personal lånas in från till exempel andra enheter inom riksdagsförvaltningen för att kompensera för frånvaro eller förstärka kansliet när arbetsbelastningen är hög (se mer nedan). I tabell 3:3 redovisas antalet årsarbetskrafter /04 i respektive utskottskansli. Hänsyn har tagits till tjänstledighet, längre sjukfrånvaro och extraresurser; lån av personal mellan utskottskanslierna har inte beaktats. Av tabellen framgår att antalet tjänster i utskotten som regel är ett annat än antalet årsarbetskrafter. I nio utskottskanslier understeg antalet årsarbetskrafter antalet tjänster och i sex utskottskanslier översteg antalet årsarbetskrafter antalet tjänster. Alltjämt är konstitutions- och finansutskottens kanslier störst (9,8 respektive 9,2 årsarbetskrafter). Det minsta kansliet sett till antalet årsarbetskrafter är arbetsmarknadsutskottets kansli (4,8 årsarbetskrafter), som /04 hade klart färre årsarbetskrafter än tjänster. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 TABELL 3:3 ANTAL TJÄNSTER RESPEKTIVE ÅRSARBETSKRAFTER 2003/04 (EXKL. EU-NÄMNDEN) Kommentar: I kategorin kanslichef ingår även eventuell biträdande kanslichef och i kategorin assistent ingår även eventuella byrådirektörer. Faktiska årsarbetskrafter visar det genomsnittliga antalet tjänstgörande i utskottskanslierna september 2003augusti 2004. Tjänstledighet, extraresurser (till exempel inlånad personal från andra enheter, dock ej utskott) och längre sjukfrånvaro är inräknad. Källa: Personalenheten. Vidare kan det noteras att skillnaderna mellan de största och minsta kanslierna minskar något när antalet årsarbetskrafter studeras i stället för antalet tjänster. Skälet till det är att de största kanslierna (konstitutions- och finansutskottens kanslier) hade färre årsarbetskrafter än tjänster medan de mindre kanslierna (försvars-, kultur- och bostadsutskottens kanslier) hade flera årsarbetskrafter än tjänster. Utöver vad som framgår i tabellen har utskottskanslierna hjälpt varandra. Till exempel hade arbetsmarknadsutskottet en föredragande utlånad till utrikesutskottet ; antalet årsarbetskrafter i arbetsmarknadsutskottets kansli var således i verkligheten ännu lägre än vad som anges i tabellen. Vidare har till exempel en föredragande som delar sin tjänst mellan finans- och konstitutionsutskotten /04 bistått i dess arbete. En föredragande vid utrikesutskottet har varit huvudsekreterare i . Arbetstoppar och samverkan med andra kanslier och enheter Den period under arbetsåret som sammantaget bedöms vara mest arbetsam för kanslierna är hösten, då bland annat statsbudgeten behandlas. Alla kanslier utom ett, lagutskottet, som ju inte handlägger några anslagsfrågor, bedömer att arbetsbelastningen är hög. I stort sett lika många kanslier bedömer att arbetsbelastningen är hög , även om vissa anför att UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 belastningen främst är hög och andra att den främst är hög . anses arbetsbelastningen genomgående vara låg eller, med hänsyn till semestrar, normal. Arbetsuppgifter som nämns är bland annat arbete med ärenden som inte blivit avklarade , såsom propositioner avlämnade , uppföljning och utvärdering, uppdatering av EU-promemoria, besöksverksamhet, kompetensutveckling, språkutbildning och diverse administrativa uppgifter (till exempel verksamhetsberättelsen, reserapporter, arkivering). Det klart vanligaste sättet att parera arbetstoppar i utskottsarbetet är att den egna kanslipersonalen arbetar mer än normalt; i stort sett alla kanslier uppger att de brukar parera arbetstoppar på det viset. Ungefär två tredjedelar uppger även att de brukar låna in personal från andra utskottskanslier eller enheter. När det gäller föredragande uppger knappt en tredjedel av kanslierna att de i stort sett aldrig lånar personal från andra kanslier eller enheter. Runt en fjärdedel uppger att de lånar in föredragandepersonal mellan en och per mandatperiod. Ytterligare ungefär en fjärdedel uppger att de lånar in föredragandepersonal mellan en och och ett par kanslier uppger att de lånar in föredragandepersonal i ännu högre utsträckning. Vanligast är att låna från andra utskottskanslier, därefter från utredningstjänsten. Assistenter lånas enligt kanslierna inte in lika ofta. Det torde här dock ändå förekomma att assistentpersonal vid olika utskott hjälper varandra vid enstaka tillfällen, till exempel i samband med större utskick. När föredragande lånas ut sker det nästan enbart till andra utskottskanslier; det förekommer även att föredragande lånas ut till särskilda arbetsgrupper eller kommittéer (till exempel , se ovan) och projekt (till exempel Urix). Utlåning av assistenter sker oftast till andra utskottskanslier, därefter till utredningstjänsten. Andra enheter och avdelningar som assistenter lånas ut till är informationsenheten, internationella kansliet, kammarkansliet, administrativa kontoret och IT-avdelningen. Antal sammanträden och sammanträdestimmar Tabell 4:1 visar antal utskottssammanträden /03 och 2003/riksmöten. Som framgår avhölls något fler sammanträden /04 än 2002/03, 583 jämfört med 533. Någon längre trend vad gäller antal sammanträden har inte kunnat studeras på grund av att uppgifter om föregående riksmöten saknas. En tidigare undersökning som genomfördes av en referensgrupp till visar dock att det /99 avhölls totalt 540 utskottssammanträden (förs. 2000/01:RS1 bil. 5 s. 193). Denna siffra kan närmast jämföras med antalet sammanträden /03 då det i båda fallen rör sig om första efter ett riksdagsval. En sådan jämförelse ger vid handen att antalet sammanträden varken har ökat eller minskat mellan 1998/99 och 2002/03. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 TABELL 4:1 ANTAL SAMMANTRÄDEN Kommentar: *Både allmänna och särskilda sammanträden. /03 avhöll KU 44 allmänna och 36 särskilda sammanträden och UU avhöll 28 allmänna och 26 särskilda sammanträden. /04 avhöll KU 41 allmänna och 37 särskilda sammanträden och UU avhöll 31 allmänna och 27 särskilda sammanträden. **Härutöver avhöll sammansatta utskott 25 sammanträden /03 och 13 sammanträden /04. Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet sammanträdde 3 gånger /03 och 5 gånger /04, sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet sammanträdde 15 gånger /03 och 8 gånger /04 och sammansatta utrikes- och miljö- och jordbruksutskottet sammanträdde 7 gånger /03. /04 hölls i genomsnitt 36 sammanträden per utskott. Variationen mellan utskotten är dock stor. Klart flest sammanträden hade , som sammanträdde 78 gånger. Endast två ytterligare utskott, utrikes- och justitieutskotten, hade fler än 40 sammanträden. I siffra ingår både allmänna och särskilda sammanträden, det vill säga sammanträden med allmänna ärenden och sammanträden med granskningsärenden. De allmänna och särskilda sammanträdena hålls i regel i anslutning till varandra, och således rör det sig inte om 78 olika sammanträdestillfällen. /04 höll utskottet 41 allmänna sammanträden och 37 särskilda sammanträden, vilket innebär att det sammanträdde vid drygt 40 tillfällen. Även utrikesutskottets siffra inkluderar både allmänna och särskilda sammanträden. Med särskilda sammanträden avses då mottagningar av besök med mera, vilka i övriga utskott vanligtvis inte bokförs som sammanträdestid.44 Av utrikesutskottets 58 sammanträden /04 var 31 allmänna 44 Som skäl för att bokföra sådana aktiviteter som sammanträdestid har, från utrikesutskottets kansli, anförts att utrikesutskottets arbetssätt skiljer sig delvis från övriga UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 och 27 särskilda sammanträden. Minst antal sammanträden av utskotten hade utbildnings-, skatte-, kultur- och arbetsmarknadsutskotten, vilka /04 höll runt 25 sammanträden var eller färre. Ett annat mått på utskottens sammanträden är det totala antalet sammanträdestimmar per , vilket beror på både antal sammanträden och sammanträdenas längd. Av tabell 4:2 framgår att utskotten /04 sammanträdde totalt , vilket jämfört med /03 var en ökning . Den genomsnittliga sammanträdestiden per utskottssammanträde ökade också, från 1,12 per sammanträde. Jämfört med 2002/03 blev således utskottssammanträdena /04 både fler och längre. TABELL 4:2 ANTAL SAMMANTRÄDESTIMMAR Kommentar: *Både allmänna och särskilda sammanträden. /03 ägnade KU åt allmänna sammanträden och åt särskilda sammanträden och UU åt allmänna sammanträden och åt särskilda sammanträden. /04 ägnade KU åt allmänna sammanträden och åt särskilda sammanträden och UU åt allmänna sammanträden och åt särskilda sammanträden. **Härutöver sammanträdde /03 och 2003/04 sammansatta utskott totalt respektive . Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet sammanträdde /03 och /04, sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet sammanträdde /03 och /04 och sammansatta utrikes- och miljö- och jordbruksutskottet sammanträdde /03. Den typ av besök och mottagningar som utrikesutskottet har när det tar emot delegationer med mera är en viktig del av utskottets arbete. Detta är en konsekvens av att och utskottets roll inom utrikespolitiken konstitutionellt sett skiljer sig något från hur det ser ut inom andra beredningsområden. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 Omräknat per utskott var den årliga sammanträdestiden /04 i genomsnitt . Precis som var fallet med antal sammanträden ovan är variationen mellan utskotten stor. Mest sammanträdestid hade utrikesutskottet, som sammanträdde . Exkluderas utskottets tid för mottagning av besök med mera, det vill säga utskottets särskilda sammanträden, var sammanträdestiden . Näst mest sammanträdestid hade , som totalt sammanträdde , varav ägnades åt allmänna ärenden och åt granskningsärenden, vilka även inkluderar tid för utfrågningar av statsråd. av sammanträdestid ägnades alltså åt granskning av regeringen. Till utrikes- och konstitutionsutskottens sammanträdestid kan läggas sammansatta konstitutions- och utrikesutskottets sammanträdestid, som /04 uppgick . Vidare bildade utrikesutskottet tillsammans med försvarsutskottet sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, vars sammanträdestid /04 uppgick . Efter utrikes- och konstitutionsutskotten är avståndet förhållandevis stort till övriga utskotts sammanträdestid. Miljö- och jordbruks-, socialförsäkrings- och trafikutskotten sammanträdde alla . Klart minst sammanträdestid hade bostadsutskottet (), därefter skatte- och finansutskotten (23 respektive ). Mönstret av utskottens sammanträdestider överensstämmer delvis med hur ofta de sammanträder. Vissa skillnader finns dock, vilket beror på att utskotten har olika långa sammanträden. Till exempel sammanträdde finansutskottet något oftare än genomsnittet medan utskottets sammanträdestid var något lägre än genomsnittet. Jämförs utskotten framkommer att skatte- och bostadsutskotten kännetecknas av korta sammanträden som i genomsnitt varar . Längst sammanträden har i genomsnitt när hänsyn tas till att de allmänna och särskilda sammanträdena i regel hålls i anslutning till varandra (1,). Andra utskott med förhållandevis långa sammanträden är utrikes- och socialutskotten (båda i genomsnitt ). Som framgått ovan ökade antalet sammanträdestimmar mellan 2002/03 och 2003/04. över en längre tidsperiod har dock antalet sammanträdestimmar gått ned. /951997/98 sammanträdde utskotten i genomsnitt per . /992001/02 sjönk denna siffra och under första halvan av den innevarande valperioden har den sjunkit ytterligare, . har utskottens genomsnittliga sammanträdestid således minskat med nästan 20 procent.45 i ett ännu längre tidsperspektiv blir trenden än tydligare. var utskottens genomsnittliga sammanträdestid per , och hade siffran gått ned 45 Bilden blir densamma när jämförelsen avgränsas till endast i respektive valperiod. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 per riksmöte.46 har utskottens sammanträdestid således minskat med . Den nedåtgående utvecklingen återfinns i flertalet utskott, vilket illustreras i figur 4:1. Jämförs den innevarande valperioden med valperioden /95 1997/98 har sammanträdestiden minskat i elva utskott. Endast i två utskott, trafik- och socialutskotten, har sammanträdestiden ökat nämnvärt. Noterbart är även att två utskott, konstitutions- och utrikesutskotten, genomgående har mer sammanträdestid än övriga . Skatte- och bostadsutskotten har däremot mindre sammanträdestid än övriga.47 FIGUR 4:1 SAMMANTRÄDESTIMMAR 1994/952003/04 Kommentar: Figuren visar det genomsnittliga antalet sammanträdestimmar per under de senaste valperioderna. Av figuren framgår också att utskottens sammanträdestid varierar mellan olika valperioder, och även om den långsiktiga trenden är mindre sammanträdestid är utvecklingen inte alltid sådan att sammanträdena blir kortare och kortare för varje . I vissa utskott är variationerna mellan olika riksmöten mycket stora, vilket torde medföra ett stort mått av ryckighet i deras verksamhet. Jämförs utskottens sammanträdestid under de senaste tio riksmötena (1994/952003/04) framkommer att med mest sammanträdestid mer än dubbelt så många sammanträdestimmar som med för hela elva utskott innehöll minst sammanträdestid. Störst har variationen relativt sett varit för bostads-, skatte- och utbildningsutskotten. De utskott med relativt sett minst variation över den studerade perioden, det vill säga vars sammanträdestid varit stabilast, har varit konstitutions-, närings- och socialutskotten. Även i dessa har variationen dock varit förhållandevis omfattande; 46Uppgifter om utskottens sammanträdestid i början av 1970- och 1980-talen kommer från , Riksdagsarbetets variationer, PM 56 (, ), s. 14. 47Se appendix 2 för respektive utskotts sammanträdestid 1988/892003/04 relativt genomsnittet. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 riksmötena med mest sammanträdestid har innehållit omkring 1,5 gånger så många sammanträdestimmar som riksmötena med minst sammanträdestid. Samband mellan sammanträdestid och ärendemängd med mera som den långsiktiga trenden är att sammanträdestiden i utskotten minskar kan den alltså öka från till ett annat. Som tidigare påpekats av torde utskottens arbetssituation påverkas starkt av vilka politiska områden som är aktuella. kan till exempel arbetsrättsfrågor vara på den politiska agendan, varpå arbetsmarknadsutskottet får en ökad arbetsbelastning. kan till exempel förändringar inom skolan vara omfattande, varpå utbildningsutskottets arbetsbelastning ökar. Mot denna bakgrund bör frågan ställas i vad mån ärendemängden i form av remitterade propositioner och motioner har betydelse för utskottens sammanträdestid. En ökning i antalet remitterade propositioner och motioner till ett utskott innebär mer arbete för utskottet, vilket i sin tur borde märkas i längre sammanträdestid. Om det inte finns ett samband mellan å ena sidan antal remitterade propositioner och motioner och å andra sidan sammanträdestid kan upp- och nedgångar i utskottens sammanträdestider inte förklaras med en ökad arbetsbörda. I tabell 4:3 redovisas sambandet mellan ärendemängd och utskottssammanträdestid . Förutom antalet remitterade propositioner och motioner måste vid en sådan analys hänsyn tas till ett antal andra faktorer. För det första har det, som framgått ovan, skett en långsiktig och generell nedgång i utskottens sammanträdestider. Hänsyn måste därför tas till under vilken valperiod sammanträdet äger rum. För det andra varierar uppgifterna och arbetsformerna i olika utskott, vilket i sin tur kan påverka deras sammanträdestid; som ju framgått ovan varierar sammanträdestiden kraftigt mellan olika utskott. Av den anledningen bör hänsyn även tas till eventuella skillnader mellan olika utskott. Av tabellen framgår att det finns ett positivt samband mellan motionsmängd och sammanträdestid. Resultatet är alltså det förväntade. När, som ovan anförts, hänsyn tas till att utskottens sammanträdestid generellt sett minskar och att olika utskott sammanträder olika mycket så leder 100 extra motioner från den allmänna motionstiden till i genomsnitt knappt fem timmars längre sammanträdestid per . Vidare framgår att 10 extra följdmotioner leder till i genomsnitt knappt tre timmars sammanträdestid per . Däremot finns inget positivt samband mellan antal propositioner och sammanträdestid, det vill säga fler propositioner leder inte självklart till längre sammanträdestid. Förklaringen till det torde vara att propositionerna varierar i omfång, och det är framför allt i samband med mer omfattande propositioner som utskottens arbetsbelastning och, som en konsekvens av det, sammanträdestid påverkas nämnvärt. En sådan tolkning stöds också av att följdmotioner, som sannolikt i större utsträckning väcks med anledning av mer omfattande propositioner, har positivt samband med sammanträdestid. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 I övrigt bekräftar resultaten i tabellen dels att utskottens sammanträdestid har minskat , dels att sammanträder i betydligt större utsträckning än övriga utskott, med undantag för utrikesutskottet. Det vill säga att även vid kontroll för antalet remitterade propositioner och motioner är trenden den att utskotten sammanträder allt mindre och att konstitutions- och utrikesutskotten sammanträder mer än övriga utskott. Vad gäller konstitutions- och utrikesutskotten torde förklaringen ligga i att en stor del av dessa utskotts bokförda sammanträdestid går åt till annat än allmänna ärenden, i fall granskning av regeringen och i utrikesutskottets fall mottagningar av besök med mera TABELL 4:3 ÄRENDEMÄNGD OCH SAMMANTRÄDESTIMMAR (MULTIVARIAT Motioner från allmänna motionstiden (100-tal) Följdmotioner (10-tal) 1996/971997/98 1998/991999/2000 2000/012001/02 2002/032003/04 Kommentar: Analysenheter är respektive utskotts sammanträdestid under ett . /95 och utgör referenskategorier.