frsrdg · GS04RB1 · 2005-01-01 00:00:00 — då pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan. I sker avvecklingen genom överföring av medel mellan två deltagares konton. Betalningsbalans En statistisk redovisning av ett lands ekonomiska transaktioner med omvärlden. , rutiner och regelverk som behövs för att genomföra betalningar. for International Settlements. Kallas ibland "centralbankernas bank" och fungerar som bank för och ett samarbetsorgan mellan centralbankerna i 55 länder. BIS huvudkontor finns i . Bruttoavvecklingssystem i realtid Ett avvecklingssystem där betalningar förmedlas och avvecklas i realtid (kontinuerligt) allteftersom uppdragen kommer in (utan nettning). Duration Mått på hur värdet av en värdepappersportfölj förändras vid ränteförändringar. ECB är gemensam centralbank för de tolv EU-länder som infört euron som valuta. ECB ligger i . ECBS Europeiska centralbankssystemet. Sammanfattande benämning på ECB och de 25 nationella centralbankerna i EU-länderna. EFK EU:s ekonomiska och finansiella kommitté. Ger råd till inom EU i ekonomisk-politiska och finansiella frågor. EMU Ekonomiska och monetära unionen. Samarbete inom EU som syftar till att införa euron som gemensam valuta. Besluten om penningpolitiken övergår då från de nationella centralbankerna till . har tolv av EU-länderna infört euron som valuta. Eurosystemet Beteckning för ECB och de nationella centralbankerna i de tolv EU-länder som infört euron som valuta. (G10 eller Tiogruppen). Sammanslutning av industriländer, elva stycken, för samarbete kring internationella finansiella frågor och möjlighet att stödja IMF:s låneresurser. ingår i G10. Samarbetet involverar i olika former finansdepartement, tillsynsmyndigheter och centralbanker. Ett antal G10-kommittéer har sekretariat i BIS och arbetar med att utveckla standarder för finansiell verksamhet som kan stärka den internationella finansiella stabiliteten. bildades för att främja handel och tillväxt genom att verka för ekonomisk, monetär och finansiell stabilitet. IMF har 184 medlemsländer, och är kontaktorgan för IMF i . Inflation Allmänna prishöjningar som innebär att penningvärdet faller. Motsatsen är deflation. Konsumentprisindex (KPI) Officiellt prisindex som fastställs av för prisutvecklingen av privat konsumtion. Utvecklingen av KPI ligger till grund för definition av målet prisstabilitet. Kort ränta Ränta på lån med kortare löptid än . Lång ränta Ränta på lån med längre löptid än . Penningmarknad En marknad bestående av banker och andra finansinstitut som tar emot kortfristig inlåning och ger kortfristig utlåning, från upp till . Penningpolitik agerande för att påverka räntenivån och indirekt penningvärdet. Prisstabilitet Fast penningvärde. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till (. Repa En transaktion där lånar ut pengar till bankerna genom s.k. penningpolitiska repor. En penningpolitisk repa innebär att tillför pengar till banksystemet genom att köpa värdepapper av bankerna och avtala om att värdepapperet säljs tillbaka till bankerna (bland marknadsaktörer kallas detta för en omvänd repa). får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. genomför vanligtvis repor . Reporäntan Den ränta bankerna får betala när de lånar pengar i via repotransaktioner. referensränta En ränta som fastställs halvårsvis av och som motsvaras av reporänta vid utgången av föregående halvår avrundat, om så behövs, till närmast högre halva procent. system för avveckling av stora inter-bank-betalningar. Avvecklar betalningar i kronor (K-RIX) och i euro (E-RIX) enligt principen bruttoavveckling i realtid. E-RIX är anslutet till Target (se nedan). SDR Särskilda dragningsrätter (Special Drawing Rights) Internationell reservtillgång som tillskapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Styrräntor De räntor som bestämmer för in- och utlåning till banksystemet. Target Gemensamt betalningssystem inom EU till vilket medlemsländernas nationella betalningssystem för eurobetalningar är kopplade. Det kopplar samman EU-centralbanker och cirka 5 000 kommersiella banker. Underliggande inflation Mått på den konjunkturrelaterade inflationen. använder vanligen UND1X som mått på den underliggande inflationen. UND1X beräknas som utvecklingen av KPI exklusive påverkan från hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Valutaintervention När en centralbank köper eller säljer valuta på valutamarknaden i syfte att påverka den egna växelkursen. Valutakurs/växelkurs En valutas pris uttryckt i enheter av en annan valuta. Valutapolitik En centralbanks agerande för att påverka den egna valutans växelkurs mot andra valutor. Valutareserv En centralbanks innehav av utländsk valuta för att vid behov intervenera och påverka den egna valutans värde i förhållande till andra valutor. Valutering En fysisk transaktion där kontanter tas emot eller lämnas ut från kontantlager till en bank eller . Insättning eller uttag görs därmed på bankens konto i och ränteberäkningen för den aktuella banken ändras. VaR (Value at Risk) Mått på den uppskattade marknadsrisken i en värdepappersportfölj, baserat på historiska samband och variationer i marknadsvärdet för olika tillgångar i portföljen. ger ut ett flertal publikationer. De viktigaste är: Rapporten utgör underlag för penningpolitiska beslut. Syftet är också att göra bedömningar allmänt tillgängliga för att stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Rapporten finansiell stabilitet utkommer . I rapporten redogör för sin syn på utvecklingen inom det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet i riktning mot bättre stabilitet samt att stimulera till diskussion kring frågor som rör betalningssystemets stabilitet. Tidskriften och valutapolitik utkommer . Den innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. Årsredovisningen redogör för penning- och valutapolitiken samt hur har arbetat för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. I årsredovisningen finns bokslut. Working Paper Series presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområde och som bedöms vara av intresse även utanför . Publikationer från , . På () presenteras samtliga publikationer. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. Beställning görs enklast genom beställningsfunktionen på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. i ekonomisk vetenskap 2004 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne gick 2004 till Finn E. Kydland vid , och , , och . Prescott vid , och , . De fick priset för sitt bidrag till dynamisk makroekonomisk teori: den ekonomiska politikens tidskonsistens och konjunkturens drivkrafter. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig oåterkalleligen att för möjliggörande av prisutdelningen ställa till förfogande dels ett prisbelopp, dels ett belopp för bestridande av stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne. Priset delas ut till den eller de personer som inom ekonomisk vetenskap utfört ett arbete av framstående betydelse. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för Nobelprisen. Prissumman är densamma som för Nobelprisen, , och betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. har lämnat stöd till bidra till finansiering av vidareutveckling av den webbplats för ekonomipriset som stiftelsen upprätthåller. kommer också att tillsammans med utveckla interaktiva pedagogiska spel som ger en illustration till tillämpningen av ekonomisk teori på samma sätt som gjorts för övriga prisområden. Finn E. Kydland är född i (norsk medborgare). Doktorsgrad från , , 1973. Professor vid och , , . . Prescott är född i , NY, (amerikansk medborgare). Doktorsgrad 1967 vid , . Professor vid , , och forskare vid , . Priset har utdelats enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1970 P. A. 1971 S. Kuznets Arrow 1973 W. Leontief 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1976 M. 1977 B. och . Meade 1978 H.A. och A. 1980 L.R. 1981 J. 1982 G.J. 1983 G. Debreu 1984 R. 1985 F. 1986 . Solow 1988 M. Allais 1989 T. Haavelmo 1990 H.M. Markowitz, M.H. Sharpe 1991 R.H. Coase 1992 1993 R.W. North 1994 J.C. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten 1995 R.E. Mirrlees och W. Vickrey 1997 R.C. Sen 1999 R.A. Mundell 2000 J.J. Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Stiglitz 2002 D. Kahneman och V. L. 2003 R.F. Granger 2004 F.E. Kydland och E.C. Vice riksbankschef , 2005 Fördjupningsruta "Penningpolitik och inflationsmål", Inflationsrapport september 1997:3, s. 26, samt PM, "inflationsmål - förtydliganden och utvärdering", , ärendebeteckning 1999-00351 DIR. PM, "inflationsmål - förtydliganden och utvärdering", , ärendebeteckning 1999-00351 DIR, s. 4-5. Se även Heikensten, L., "inflationsmål - förtydliganden och utvärdering, Penning- och valutapolitik Nr 1, 1999, s. 8-14. Finansiell stabilitet 2004: 1 och 2004:2 Se stabilitetsrapporterna och hemsida Se artikel i 2004 : 3 "Assesment of the Riksbank´s work on financial stability issues" Se Regelverk för och instrument Se direktionsbeslut; Det framtida avvecklingssystemet för stora betalningar deltagande i TARGET2, Lagen om riksbank, kap. 7, 2 §