frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — 5.2.5 Förslag om ändrad ärendefördelning av andra skäl än 5.2.6 Forsknings- och framtidsfrågor .............................................. 5.2.7 Säkerhets- och sårbarhetsfrågor.............................................. 5.2.8 Reduktion av antalet utskott ................................................... 5.2.9 Effektivare utnyttjande av de samlade kansliresurserna ......... 5.2.10 Kommitténs överväganden ................................................... 5.3.2 Frågans tidigare behandling.................................................... 5.3.3 Motionsinstituten i , och ................... 5.3.4 Den allmänna motionstiden .................................................... Grundlagberedningens syn på den allmänna motionstiden........ 5.3.5 Motionsrätten på skrivelser och redogörelser ......................... 5.3.6 Förenklad motionsberedning .................................................. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 5.4 Forsknings- och framtidsfrågor........................................................ Skrivelsen från Sällskapet riksdagsmän och forskare................. Vetenskaps- och teknikinriktade parlamentariska organ i 5.4.2 Utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor............ 5.4.3 Erfarenheterna av forskningsdagen 2004 och 5.4.4 Kommitténs överväganden...................................................... 5.5 arbete med uppföljning och utvärdering ....................... 5.5.2 handlingsplan för uppföljning och 5.5.3 Ändring i riksdagsordningen ................................................... Utvecklingen efter beslut.......................................... Utvecklingen efter beslut.......................................... 5.5.5 Utskottens uppföljnings- och utvärderingsaktiviteter.............. Utvecklingen efter beslut.......................................... Tematisk uppföljning och utvärdering ....................................... 5.5.6 Erfarenhets- och informationsutbyte ....................................... Utvecklingen efter beslut.......................................... 5.5.7 Ökad systematik i resultatinformationen................................. Utvecklingen efter beslut.......................................... 5.5.8 Stödfunktion för uppföljning och utvärdering......................... Utvecklingen efter beslut.......................................... Utvecklingen efter beslut.......................................... 5.5.10 Utskottens verksamhetsberättelser ........................................ Utvecklingen efter beslut.......................................... 5.5.11 Ökade resurser för uppföljning och utvärdering.................... Utvecklingen efter beslut.......................................... 5.5.12 Kommitténs överväganden.................................................... 6 Arbetet i kammare................................................................... 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 6.2.4 Europeiska rådets möten......................................................... 6.2.5 Kommitténs överväganden ..................................................... 6.3.4 Statsministerns frågestund ...................................................... 6.3.5 Allmän debattimme ................................................................ 6.3.6 EU-debatter i kammaren......................................................... 6.3.7 Vissa andra debattformer........................................................ Voteringar och övriga frågor ........................................................... Vissa statistiska uppgifter .......................................................... Voteringar i andra länder ........................................................... 6.4.3 Utskottssammanträde under plenum....................................... 7 arbete för en jämställd riksdag .............................................. Arbetet för en jämställd riksdag ...................................................... 8 Övriga frågor ............................................................................................ Forskning om och riksdagsarbetet................................... Resurs- och genomförandefrågor .................................................... Kommitténs fortsatta arbete............................................................. Grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument (avsnitt 3.2) (s)........................................................................... Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (s) .................. Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (mp)............... Kontakter med andra parlament (avsnitt 3.6) (fp)........................ INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 Det konstitutionella fördraget (avsnitt 3.7) (fp och kd) ................ Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (s)....................................................... (avsnitt 5.3.4) (m och fp).................................. (avsnitt 5.3.4) (kd, c och mp) ........................... Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (kd) ..................... Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (c)................... Det konstitutionella fördraget (avsnitt 3.7) (m och c) .................. Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (v) ...................................................... Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (c)....................................................... Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (v) ....................... debattformer (avsnitt 6.3) (s)..................................... debattformer (avsnitt 6.3) (m) ................................... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen..................................... Ändringar i riksdagsordningen med anledning av det nya fördraget...... Riksdagsordningen med anledning av det nya fördraget........................ The work of the Riksdag with EU matters ............................................. The Riksdag and interparliamentary cooperation................................... The work of the parliamentary committees............................................ system and distribution of matters between the Private members motions................................................................ Issues relating to research and the future.......................................... Follow-up and evaluation................................................................. Work in the Chamber of the Riksdag..................................................... The Riksdag session......................................................................... Riksdag debating procedures............................................................ Working for gender equality in the Riksdag .......................................... The Riksdag's need for inquiries of its own ..................................... Resources and implementation......................................................... The Commissions ongoing work .................................................... antar förslaget i bilaga 1 till lag om ändring i riksdagsord- ningen. godkänner riktlinjerna för arbete med EU- frågorna (avsnitten 3.13.6). godkänner riktlinjerna för interparlamentariska samarbete (avsnitt 4.4). 4.Riksdagen godkänner riktlinjerna för arbetet i utskott (av- snitten 5.2.9 och 5.2.10). 5.Riksdagen godkänner riktlinjerna för förenklad motionsberedning (av- snitten 5.3.6). 6.Riksdagen godkänner riktlinjerna för arbete med forsk- nings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4). 7.Riksdagen godkänner riktlinjerna för arbete med uppfölj- ning och utvärdering (avsnitt 5.5.12). godkänner riktlinjerna för förändringar av arbetet i riksda- gens kammare (avsnitten 6.2.5, 6.3.2, 6.3.3, 6.3.4, 6.3.5, 6.3.7, 6.4.1, 6.4.2 samt 6.4.3). godkänner riktlinjerna för arbete för en jäm- ställd riksdag (avsnitt 7.3). Forskning om och riksdagsarbetet godkänner riktlinjerna för forskning om och riksdagsarbetet (avsnitt 8.1). godkänner vad som anförts om erforderliga resurser för att genomföra kommitténs förslag (avsnitten 8.2 och 8.3). lämnades till riksdagsstyrelsen en redogörelse för det arbete som riksdagskommitté bedrivit. fick kommittén i uppdrag av riksdagsstyrelsen att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör utvecklingen av arbetsformer (Riksdagsstyrelsens protokoll 2002/03:2). Riksdagsstyrelsen ansåg att i stort sett hade slutfört sitt arbete. Riksdagsstyrelsen ansåg dock att kommittén borde finnas kvar för att vid behov bereda och lämna förslag till riksdagsstyrelsen i uppkommande frågor som rör riksdagsarbetet. Styrelsen konstaterade att kommittén har ett mycket brett uppdrag och enligt direktiven utöver vad som uttryckligen anges också förutsättningslöst kan pröva andra frågor av vikt för riksdags- arbetets utveckling . I sitt beslut anförde styrelsen att det fanns mycket som talade för att kommittén skulle finnas kvar för att på så sätt skapa kontinuitet i arbetet med att utveckla arbetsformer. Kommittén förutsattes ta hand om de frågor om riksdagsarbetet som riksda- gen kan komma att överlämna till riksdagsstyrelsen men även frågor som initierats på annat sätt. Riksdagsstyrelsen påtalade att det också fanns anled- ning att följa upp och utvärdera beslut med an- ledning av huvudbetänkandet av riksdagskommitté i frågor som uppföljning och utvärdering, hanteringen av EU-frågor och budgetprocessen. För budgetprocessen ansågs det angeläget att erfarenheterna av processen efter valet blev föremål för en särskild utvärdering. gav riksdagsstyrelsen genom tilläggsdirektiv kommittén i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna för av det nya fördraget både vad gäller formella regler och sakligt innehåll (Riksdagsstyrel- sens protokoll 2003/04:1). Kommittén gavs också i uppdrag att utvärdera beslut med anledning av de förslag om EU-frågornas hantering som avgivit (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). Vidare gav i uppdrag att förutsättningslöst pröva formerna för arbete med EU-frågor och föreslå de organisa- toriska och författningsmässiga förändringar kommittén finner nödvändiga för att skall kunna delta i EU-samarbetet på ett effektivt och an- svarsfullt sätt. Kommittén fick vidare i uppdrag att finna former för riksda- gens hantering av och beslut om EU-samarbetets olika dimensioner. Som ett led i detta arbete ansågs också ingå att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Enligt tilläggsdirektiven stod det kommittén fritt att i övrigt, i enlighet med riksdagskommitténs uppdrag, pröva andra EU-frågor av vikt för riksdagsarbetets utveckling . I uppdraget angavs en utgångspunkt för kommitténs arbete vara att EU-frågorna så långt möjligt är skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet och att alla ledamöter skall ha möjlighet att 2005/06:RS3 1 UPPDRAGET sätta sig in i och följa EU-frågorna. En annan utgångspunkt var att tydliggöra roll och stärka inflytande i EU-samarbetet. Slutligen framhöll styrelsen att EU-arbetet i skall präglas av öppenhet med goda möjligheter till insyn för medborgarna. Kommittén gavs i uppdrag att utse en parlamentarisk referensgrupp med uppgift att fortlöpande delta i ut- redningsarbetet i denna del. En avrapportering av referensgruppens arbete till kommittén skulle göras senast . 2.1 Riksdagsarbetet och arbetsformer Nationella parlament står inför utmaningar av olika slag. Det gäller också den svenska . Ett parlament som har ambitionen, som den svenska riks- dagen, att vara modernt och stå i medborgarnas tjänst, har ett naturligt behov av att fortlöpande låta sin verksamhet ses över och utvecklas. Ett sådant arbe- te syftar till att förbättra förutsättningarna att fullgöra sina olika uppgifter och funktioner. huvudbetänkande är det tredje större översynsarbetet av arbetsformer . , under talman , lade fram sitt betänkande Reformera riksdagsar- betet . , under talman , lade fram huvudbetänkandet inför 2000-talet. identifierade i huvudbetänkandet ett antal viktigare förändringar i riksdagsarbetets miljö som föranled- de en analys och en utredning av förändringarnas konsekvenser för riksdags- arbetet och arbetsformer. Hit hänfördes bl.a. förändringar i valsy- stemet, partisystemet, ledamotsomsättningen, kvinnorepresentationen, inter- nationaliseringen, utbyggnaden av den politiska tjänstemannakåren och IT- utvecklingen. Förändringstendenserna är fortsatt tydliga. Det gäller t.ex. utvecklingen av det interparlamentariska samarbetet, utbyggnaden av den politiska tjänste- mannakåren och utvecklingen på IT-området. Också på andra områden åter- finns förändringar, även om dessa inte har varit lika starka. Det gäller t.ex. användningen av personvalssystemet för i valet och dis- kussionerna om den numera höga kvinnorepresentationen i också återspeglas i ett faktiskt och reellt inflytande. utskott har med förslag och efter- följande riksdagsbeslut fått ansvar att följa upp och utvärdera tidigare beslut. I arbete med EU-frågor har utskotten också ett ansvar att följa utvecklingen inom Europeiska unionen inom det egna beredningsområdet. Ett ytterligare ökat engagemang i dessa frågor har dock ansetts nödvändigt. Den snabba utvecklingen av det interparlamentaris- ka samarbetet ställer också nya krav på . Förslag har väckts om att öka utskottens engagemang i forsknings- och framtidsfrågor. tende- rar antalet motioner att öka vilket begränsar utskottens utrymme för nya åta- ganden. står alltså alltjämt inför viktiga utmaningar. har ansett det vara en angelägen uppgift att fortsatt analysera och utreda kon- sekvenserna av dessa förändringar och utmaningar för riksdagsarbetet och arbetsformer. 2005/06:RS3 2 INLEDNING 2.1.1 Fortsatta förändringstendenser och utmaningar Sedan det förra betänkandet lämnades har ytterligare ett val till hållits. Valet 2002 innebar att samma sju partier som funnits i på nytt invaldes. Rörligheten i partibilden var liksom vid valen stor; 49 mandat bytte parti vilket är prak- tiskt taget lika många som vid valen 1994 och 1998. Andelen kvinnor var efter valet , den högsta andelen efter ett val. Frågan om jämställdheten i från andra aspekter än den rena mandatfördelning- en har aktualiserats . Vid valet användes personvalssystemet för . Utfallet blev i stort sett detsamma som 1998. av väljarna personröstade, 86 riksdagsledamöter blev invalda på personröster medan 10 ledamöter kom in enbart på grund av personrösterna.1 Av en utvärdering som konstitutionsut- skottet gjorde efter det senaste valet framgår bl.a. att personröster relativt sett är fler i små valkretsar än i större, att små partier får in fler personvalda än större.2 Några effekter på köns- eller åldersfördelningen i har inte personvalet haft. har också undersökt sambandet mel- lan att vara personvald och uppträdandet i mätt i antalet egenmo- tioner, inlämnade frågor för skriftligt svar, frånvaro vid omröstningar och avvikelse från partilinjen. I samtliga avseenden finns det skillnader mellan personvalda och icke-personvalda. Tydligast är skillnaden när det gäller väckande av motioner. De personvalda väcker klart fler motioner än de som inte är personvalda. De parlamentariska förutsättningarna för regeringsbildningen påverkades knappast av utgången av valet . Socialdemokraterna stärkte sin ställning men behövde alltjämt stöd från andra partier för att få majoritet i . Det samarbete som inletts efter valet med och Miljöparti- et fortsatte därför och byggdes ut både sakfrågemässigt och organisatoriskt bl.a. genom representation av politiskt sakkunniga från och i departementen. Utbyggnaden av den politiska tjänstemannakåren i har fortgått efter 2001. Enligt undersökningen Det reformerade ledamotsstödet (Utred- ningar från riksdagsförvaltningen 2002/03:URF3) som utrednings- tjänst gjorde 2003 är ledamotsstödet ofta inte individuellt organiserat utan har mer karaktären av en gemensam resurs för de ledamöter som tillhör vissa utskottsområden eller kommer från olika regioner i landet. Den uppgift som ledamöterna har fått mest hjälp med är att samla in information. En majoritet av ledamöterna anser att det arbete som de politiska sekreterarna utför i hu- vudsak är av politisk och inte av administrativ karaktär. Antalet politiska sekreterare uppgick enligt den beräkning utredningstjänsten gjorde till 165. Utbyggnaden av stödet har fortsatt och skall motsvara en politisk sekreterare per riksdagsledamot. 1Motsvarande siffror 1998 var , 86 och 12. 2003/04:KU13 bilaga 2. 2 INLEDNING 2005/06:RS3 arbetsformer för hantering av EU-frågor har diskuterats , alltsedan den kommitté som utredde de konstitutionella konse- kvenserna av ett inträde i EU tillsattes.3 ansåg i sitt betänkande att EU-frågor borde ingå som en integrerad del av utskottens ärendehantering och tas upp i betänkanden som behandlar närlig- gande frågor. Kommittén framhöll att utskotten kan avge yttranden till , något som också förekommit . Utskotten rekommenderades vidare att hålla öppna utfrågningar i EU-frågor. På kommitténs förslag distribueras numera regeringens faktapromemorior om viktigare kommissionsförslag, grön- och vitböcker samt kommissionsförslag till berört utskott på samma sätt som propositioner och motioner. Av utskottet vidtagna åtgärder med anledning av faktapromemorian skall rapporteras till kammarkansliet. Utvecklingen inom EU har efter kommitténs huvudbetänkande 2001 varit snabb. utvidgades unionen med tio nya medlemsländer och för- handlingar förs om en fortsatt utvidgning av unionen. Formerna för samarbe- tet mellan nationella parlament inom EU har utvecklats och i arbetet med ett nytt konstitutionellt fördrag för EU riktades stor uppmärksamhet på de natio- nella parlamentens roll inom samarbetet. Vidare pågår ansträngningar i olika sammanhang för att bättre förankra EU-frågorna i samhället i stort. Också tendenserna till fortsatt internationalisering är tydliga. hanterar, till följd av internationaliseringen, EU:s fördjupning och utvidgning och den snabba samhällsutvecklingen efter slut, alltfler interna- aspekter inom skilda politikområden. som internationella frågor har blivit ett allt viktigare inslag i parlamentens dagliga arbete har parlamenten blivit allt viktigare i den internationella politiken. Utvecklingen av antalet fristående motioner har ökat dramatiskt sedan avgav sitt huvudbetänkande 2001. Kommittén framhöll då att den starka tillströmningen av motioner är ett uttryck för en stark önskan hos ledamöter och partier att vilja påverka samhällsutvecklingen inte bara direkt genom omedelbara riksdagsbeslut utan också genom att skapa opinion med långsiktig verkan. sades dock att det finns problem med hanteringen av det stora antalet motioner. Problemen har accentuerats än mer på grund av den kraftiga ökningen av motionerna . För utskottens del kompliceras arbetet av att motionsbehandlingen fått ökad konkurrens av andra, delvis nya uppgifter för utskotten. På EU-området fick utskotten redan från början uppgiften att bevaka utveck- lingen på det egna utskottets beredningsområde. Efter hand har kraven på utskottens insatser på EU-området ökat och skrivits in i riks- dagsordningen. Ett annat område där kraven på utskotten ökat gäller uppfölj- ning och utvärdering av riksdagsbesluten på utskottets område. Övergången till mål- och resultatstyrning och förändringen av budgetsystemet och budget- 3 EG och våra grundlagar, SOU 1993:14. 2005/06:RS3 2 INLEDNING processen har medfört att mer systematiska och fördjupade insatser på detta område har ansetts befogade av . Sammantaget står inför flera viktiga förändringar och utmaning- ar som påverkar möjligheter att fullgöra sina uppgifter och funk- tioner. Allt större krav riktas mot , utskotten, partigrupperna och de enskilda ledamöterna. Den översyn som i det följande presenterar syftar till att stärka riksdagsarbetet och arbetsformer. 2.1.2 Översyn av arbetsformer I har huvudsakligen två olika frågekomplex kommit att diskuteras. Inledningsvis har kommittén fokuserat på att följa upp och utvär- dera kommitténs förslag från huvudbetänkandet och riksdagsbeslutet . Det gäller utvärderingen av budgetprocessen inbegripet erfarenheterna efter valet, arbete med uppföljning och utvärdering samt hantering av EU-frågor. En uppföljning och utvärdering av budgetprocessen sker också i annat sammanhang, utanför ram och tas därför inte upp i detta betänkande.4 För frågan om hantering av EU-frågor tillsattes en referens- grupp till kommittén. Referensgruppen hade särskilda utredningsdirektiv att följa. Gruppens slutredovisning lämnades . Därutöver har kommittén fäst uppmärksamhet på ytterligare ett antal frå- gor som har konsekvenser för hur möter framtidens utmaningar. Till dessa frågor hänförs forsknings- och framtidsfrågorna, motionshantering- en och utskottsorganisationen. Försök som initierats med nya debattformer har av kommittén utvärderats och följts upp. Vidare har en diskussion förts om vissa andra debattformer och längd med mera. Ytterligare frågor som kommittén har diskuterat är voteringar och det inter- parlamentariska samarbetet. beslutade att tillkalla en utredning med uppdrag att se över hantering av statsbudgeten m.m. med talmannen som ordförande. Utredningen, som antog namnet Riksdagsutred- ningen, lämnade i betänkandet Reformera riksdagsarbetet! förslag om ett program för att reformera och förnya riksdagsarbetet. Betänkandet byggde på fem huvudpunkter. För det första föreslog utredningen en kompri- merad och mer sammanhållen behandling av den statliga budgeten i riksda- gen. För det andra föreslogs en övergång till kalenderår som budgetår. 4 En interdepartemental utredning har tillsatts inom till vilken dock knutits experter från riksdagsförvaltningen. 2 INLEDNING 2005/06:RS3 och som tredje huvudpunkt, föreslogs ett slopande av formella sommaruppehåll. För det fjärde föreslogs en effektivare hantering av motioner. Slutligen och för det femte föreslog utredningen en satsning på uppföljning, utvärdering och revision. Utredningens förslag följdes av riksdagsbeslut (förs. 1993/94:TK1, förs. 1993/94:TK2, förs. 1993/94:TK3, bet. 1993/94:KU18, bet. 1994/95:KU2). beslutade att tillkalla en parla- mentarisk kommitté för översyn av vissa riksdagsfrågor Riksdagskommit- tén med talmannen som ordförande. Kommit- tén biträddes av tre parlamentariska referensgrupper. Kommitténs arbete skulle enligt direktiven inriktas på fyra områden: riks- dagens parlamentariska ledningsorganisation, budgetprocessen m.m., riksda- gens arbete med uppföljning, utvärdering och revision samt arbete med EU-frågor. Kommittén avgav ett huvudbetänkande och tre delbetänkanden. Utredningens förslag följdes av riksdagsbeslut (förs. 1999/2000:TK1, förs. 1999/2000:TK2, bet. 1999/2000:KU19, förs. 1999/2000:RS1, bet. 2000/01:KU8, förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). 2.3 Utredningen och utredningens arbetsformer Riksdagsstyrelsen utsåg nya ledamöter i den riksdags- kommitté som tillsattes 1998, vilket innebar att arbete påbörjades på nytt. Kommittén har haft 20 protokoll- förda sammanträden, varav ett tvådagars internatsammanträde och ett hel- dagssammanträde. Kommittén har vidare fattat beslut per capsulam. Kommittén har tillsammans med arrangerat ett offentligt forskningsseminarium om riksdagsuppdraget ur genusperspektiv. Föreliggande betänkande är kommitténs huvudbetänkande. Till grund för betänkandets avsnitt om arbete med EU-frågor ligger ett utredningsarbete av en parlamentarisk referensgrupp som kommit- tén utsåg. Uppdraget, som riksdagsstyrelsen givit kommittén, var att kartlägga och analysera konsekvenserna för av det nya konstitutionella för- drag som framförhandlats inom Europeiska unionen och utvärdera tidigare beslut om EU-frågornas hantering. Ordförande för referensgruppen var förste vice talman (). Ledamöter har varit riksdagsleda- möterna (), (), (), (), (), () samt (). Referensgruppen biträddes av en expertgrupp med riksdagsdirektör som ordförande. Ledamöter i expertgruppen var kanslichef