frsrdg · GS04ER1 · 2005-01-01 00:00:00 — Fångar som utsätts för godtycklig behandling i fängelse ska ha rätt att klaga och få sin sak prövad. lyfte i sitt debattinlägg fram fängelseförhållandena i . har kritiserat förhållandena i rumänska polisens häktnings- och arrestlokaler. De häktade har svårigheter att få juridisk hjälp. På grund av platsbrist åtskiljs inte alltid dömda och icke dömda. Situationen i rumänska fängelser är mycket bekymmersam. Tortyr och dålig behandling av fångar är enligt vanligt förekommande, och det rapporteras om fångar som avlidit i fängelser under oklara omständigheter. Tortyr och misshandel i de rumänska fängelserna måste upphöra och de skyldiga måste ställas inför rätta, krävde . 4.3.3 Rörelsefriheten mellan medlemsländer Konsekvenser av för rörelsefriheten mellan medlemsstater blev föremål för en debatt vid januarisessionen (dok. 9979, 10025, rek. Församlingen konstaterar att konventioner om fri rörlighet och om straffrättsligt samarbete skulle kunna utvecklas för att underlätta den fria rörligheten. uppmanas bl.a. att undersöka hur detta skulle kunna ske samt att söka harmonisera medlemsstaternas lagstiftning om migration och asyl. Medlemsstaterna, och särskilt stater som är parter till Schengenkonventionerna och EU, rekommenderas också att vidta åtgärder. Åtgärderna avser bl.a. att avskaffa viseringskrav för personer med diplomat- eller tjänstepass och förenkla processen för att ansöka om visering. Att bevilja viseringar till medborgare i medlemsstater bör vara en huvudregel. Församlingen debatterar verksamheten vid Europeiska återuppbyggnads- och , . Banken bildades för att underlätta övergången till marknadsekonomi i de nya demokratierna i . har som mål att stärka offentliga institutioner och offentlig förvaltning samt att främja små och medelstora företag. Banken finansierar projekt i både den privata och den offentliga sektorn genom krediter, riskkapitalinvesteringar och garantier. De länder är verksam i skall bekänna sig till demokrati, pluralism och marknadsekonomi. I de flesta av de 27 länder där verkar har övergången till marknadsekonomi och pluralistisk demokrati varit en svår och smärtsam process. Bristen på rättsstatliga institutioner har gjort det svårt att bekämpa ekonomisk brottslighet och korruption. Resultatet är uteblivna investeringar och sämre tillväxt. En rapport om bidrag till ekonomisk utveckling i (dok. 100198, res. 1382) står traditionellt på dagordningen vid församlingens sommarsession. med tio nya länder välkomnas som en historisk händelse i den europeiska integrationen. är verksam i åtta av dessa nya EU-länder. Den ekonomiska tillväxten är hög i ett flertal av operativa länder men åtskilliga hinder behöver undanröjas för att transitekonomierna fullt ut ska kunna dra nytta av sin ekonomiska potential. Bland dessa hinder nämns institutionella brister som gäller privata investeringar, brister i rättsstatlighet, demokratiska misslyckanden, korruption och ekonomisk brottslighet. Att underlätta de öst- och centraleuropeiska ländernas ömsesidiga handel anses vara en väg att snabbt få i gång ekonomisk tillväxt. Bankens stöd till energisektorn är viktigt eftersom en effektivare energianvändning brådskar. Församlingen uttrycker sitt fortsatta stöd till bankens verksamhet. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av trettio medlemsländer ingår inte i men deras parlamentarikerdelegationer har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. I en debatt om och världsekonomin (dok. 10254, res. 1401) vid höstsessionen deltog parlamentariker från , , och samt biträdande generalsekreterare . Den utvidgade församlingen uttrycker sin tillförsikt när det gäller tillväxten i världsekonomin. Den grundar sig på en stark ekonomisk expansion i , och sydöstra samt i ett flertal central- och östeuropeiska länder. Dessa länders tillväxt hjälper även ekonomierna i euroområdet. räknar i sin tillväxtprognos med att områdets ekonomi växer och . De faktorer som kan påverka tillväxten negativt är dock många. Risken för överhettning i den amerikanska ekonomin och effekten av fortsatta budgetunderskott tillhör dessa faktorer. Ett alltför högt oljepris är en annan faktor som lätt kan vända den positiva utvecklingen. Den utvidgade församlingen säger sig räkna med att OPEC och andra oljeproducerande länder ökar oljeproduktionen för att undvika detta. Internationella konflikter och spridning av terrorism är allvarliga hot som drabbar både världssamfundet och privatpersoner och hämmar den ekonomiska utvecklingen. WTO-förhandlingarnas slutförande skulle innebära en framgång för den globala handeln. Mot bakgrund av förekomsten av ett flertal bolagsskandaler välkomnar den utvidgade församlingen att reviderat sina regler för företagsetik. 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning Vid aprilsessionen debatterade församlingen ministerkommitténs förslag till tilläggsprotokoll till konventionen om de mänskliga rättigheterna och biomedicin (dok. 9924, 10121, 10126, yttrande 252). Konventionen (ETS164) är det första rättsligt bindande internationella instrumentet som skyddar individens värdighet samt mänskliga rättigheter och friheter genom en rad principer och förbud mot missbruk av biologiska och medicinska framsteg. Konventionens utgångspunkt är att individens intressen måste gå före vetenskapliga intressen eller samhällsintressen. Församlingen välkomnar tilläggsprotokollet om biomedicinsk forskning som syftar till att harmonisera etiska och juridiska normer i biomedicinsk forskning. Det förbättrar skyddet av individens värdighet utan att sätta onödiga hinder för friheten att forska. Församlingen anser att tilläggsprotokollet kompletterar konventionen och rekommenderar att ministerkommittén öppnar det för undertecknande av medlemsstaterna. var kultur- och vetenskapsutskottets rapportör. Framgångar inom vetenskap och forskning bidrar till bättre liv men uppstår etiska och kulturella tvistefrågor som samhället måste ta itu med. Det är viktigt att hitta en balans mellan den framtida forskningen och respekten för människans värdighet, integritet, rättigheter och friheter när forskningsprojekt berör människor. Lika viktigt är det att hitta en balans mellan samhällets behov och forskningens oberoende. Radio- och TV-sändningar i allmänhetens tjänst debatterades av församlingen vid januarisessionen (dok. 10029, rek 1641). Public service-TV och radio är ett nödvändigt element i en demokrati. Vi står inför den digitala erans Politiska och ekonomiska intressen, den ökande konkurrensen från kommersiella medier, ägarkoncentration i mediebranschen och finansiella svårigheter är några faktorer som påverkar utvecklingen i denna bransch. Församlingen uppmanar ministerkommittén att anta riktlinjer för TV och radio i allmänhetens tjänst och anser att bör övervaka och stödja utvecklingen i medlemsstaterna. Mediefriheten är väsentlig i en välfungerande demokrati, sade i debatten. I mediers roll ingår också att granska och kommentera. Public service-TV och -radio måste vara oberoende även finansiellt. Införandet av ny teknologi bör ingalunda ge anledning att överge de principer som gäller för public service-TV och radio. Vid junisessionen debatterade församlingen monopoliseringen av elektroniska medier och eventuellt maktmissbruk i (dok. 10195, res. Bakgrunden till debatten var den koncentration av politisk, kommersiell och medial makt som premiärminister tillskansat sig. Såväl regeringen som parlamentet har misslyckats med att lösa denna intressekonflikt. Den italienska TV-branschen domineras av Berlusconis bolag och dess rival , ett public service-företag nära knutet till regeringen. I resolutionen uttrycker församlingen tveksamhet till en nystiftad lag, som syftar till att reformera radio- och TV-sektorn och garantera större mångfald. Tvärtom kan lagen visa sig tillåta att Mediaset expanderar ytterligare. Församlingen anser att är en negativ förebild som riskerar hämma ansträngningar att främja utvecklingen av ett opartiskt medielandskap i de nya demokratierna. , som deltog i debatten på UEL:s vägnar, framhöll att yttrandefriheten är en av demokratins hörnstenar, som dock förutsätter medial mångfald. uppmanade församlingen att tydligt markera att den italienska monopolsituationen är oacceptabel. bör överväga en granskningsprocedur mot , för att därmed klargöra att man inte särbehandlar gamla medlemsländer. Vid oktobersessionen debatterade församlingen utbildning för (dok. 10203, rek. har arbetat för att samla de europeiska länderna kring grundläggande värderingar och då i synnerhet respekten för de mänskliga rättigheterna, den politiska mångfalden och rättsstatens principer. Utbildning är av yttersta vikt vid skapandet av fullvärdiga medborgare i demokratiska samhällen. Församlingen rekommenderar ministerkommittén att prioritera frågan i det europeiska samarbetet samt även förbereda en europeisk konvention om utbildning i demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter. underströk vikten av att förmå unga att känna ansvar för att föra det demokratiska arvet vidare. Skolelever kan endast lära sig demokratibegreppets innebörd genom att verka inom organisationer som skapats i demokratisk anda, hävdade . För att garantera demokratins fortlevnad i är det därför betydelsefullt att skapa demokratiska skolsystem i vilka eleverna känner att de kan påverka sin vardag. 4.6 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor hade i en motion föreslagit att förbud mot barnaga införs i alla medlemsländer. , med som rapportör, utarbetade en rapport (dok. 10199, rek. 1666) som debatterades vid junisessionen. Trots att FN:s konvention om barnets rättigheter förbjuder våld mot barn är förslaget om ett förbud mot barnaga ett kontroversiellt ämne på europeisk nivå. har dock i flera utslag slagit fast att fysisk bestraffning av barn enligt är en kränkning av barnens rättigheter. Dessutom har man uttalat att förbud mot aga inte strider mot rätten till privat- eller familjeliv eller religiös frihet. Barn är extremt utsatta när det gäller våld, underströk i sin presentation. Barnens mänskliga rättigheter kränks även på andra sätt. En av de värsta formerna är aga utförd av föräldrar, något som tillåts i de flesta europeiska länder. Av 46 länder har bara 12 lagstiftning mot barnaga. Av EU:s 25 medlemsstater har sju lagstiftat mot barnaga. goda erfarenheter av förbudet mot aga visar att det går att uppfostra barn utan att tillgripa aga. Socialförsäkringens framtid i debatterades vid aprilsessionen (dok. Utgångspunkten för debatten var de förändringar i det moderna samhället som påverkar etablerade system för social trygghet. Globaliseringen, förändringar i produktionsprocesser och arbetsmarknaden samt en åldrande befolkning är några faktorer som bidrar till ökade hälsokostnader. Tillgången till hälsovård för alla kan därmed komma att ifrågasättas. stödde rapportörens linje som gick ut på att socialpolitik som gynnar familjer och barnafödande bör göra det möjligt för båda föräldrarna att kombinera arbets- och familjeliv. 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor Vid januarisessionen debatterades asylsökandens tillgång till hjälp och skydd i europeiska hamnar och kustområden (dok. 10011, rek. Alltfler människor sätter sina liv på spel i försök att komma in i . De reser under extremt besvärliga förhållanden, vilket har resulterat i dödsfall. Församlingen uppmanar medlemsländerna att effektivisera sina asylförfaranden för människor i behov av internationellt skydd. Internationella överenskommelser bör följas vid utvisning av människor som riskerar att förföljas eller utsättas för brott mot de mänskliga rättigheterna. Församlingen efterlyser ett gemensamt rättsligt ramverk för att lösa problemet med fripassagerare som behöver internationellt skydd. , som talade på den liberala gruppens vägnar, sade att det är omvärldens plikt att erbjuda asyl till människor vars mänskliga rättigheter kränks. Arbetet med att skapa en gemensam europeisk asyl- och flyktingpolitik går för långsamt. ökar den illegala invandringen. EU-ländernas striktare asylregler ökar också människo-smugglingen. Vidare framhöll att måste beaktas i alla asylärenden. Vid aprilsessionen debatterade församlingen förslaget att skapa en europeisk migrationsmyndighet (dok. 10108, rek. Församlingen anser att EU:s och medlemsländer måste öka sitt samarbete för att hantera migrationsflödena och minska olaglig migration. Integrationsfrågor kräver också gemensamma lösningar. uppmanas att tillsammans med förbättra informationen om de regler som reglerar migrationen från . Församlingen föreslår att förutsättningarna för en europeisk migrationsmyndighet utreds samt rekommenderar att ministerkommittén informerar toppmötet om detta projekt. 4.8 Jordbruk och miljö Global uppvärmning och var ett aktuellt tema vid höstsessionen (dok. 10277, res. Klimatförändringar och effekten av växthusgaser har debatterats upprepade gånger . Församlingen oroar sig för förseningen av Kyotoprotokollets ikraftträdande på grund av att ett antal länder och särskilt inte undertecknat Kyotoprotokollet. EU:s klimatdirektiv välkomnas. Det är viktigt att satsa på förnyelsebar energi. Kostnader för passivitet i denna fråga kan enligt församlingen bli höga. Extrema väderförhållanden nämns som hot som kan få katastrofala följder. sade i sitt debattinlägg att klimatproblematiken hänger ihop med energikonsumtionen främst av fossila bränslen. Ökad användning av alternativ energi bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. Ekonomisk tillväxt går att kombinera med minskande utsläpp. är ett bra exempel, menade . Kampen mot växthuseffekten måste gå parallellt med kampen mot fattigdom. Rika länder som har de största resurserna bär ansvaret för dagens situation. Kyotoprotokollet säkras det framtida globala miljösamarbetet. 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män Kvinnors deltagande i val (dok. 10202, rek. 1676) debatterades vid höstsessionen. Kvinnor har gjort framsteg och nått politiska rättigheter men utvecklingen har varit ojämn. Kvinnors fria deltagande i val hotas av två tendenser. Den s.k. familjevoteringen hindrar kvinnor att själva bestämma. I nästan alla europeiska länder är kvinnor fortfarande underrepresenterade i demokratiskt valda församlingar. Församlingen uppmanar ministerkommittén att utarbeta en överenskommelse om ökad jämställdhet vid val för att öka kvinnors andel av valbara platser. deltog i debatten på den liberala gruppens vägnar. Hon sade att familjeomröstning är odemokratisk och hänvisade till studier som visar att äkta makar inte nödvändigtvis lägger sina röster på samma parti. Även om andelen kvinnliga parlamentariker i nya demokratier är under genomsnitt förespråkar inte kvotering. Det är av stor vikt att kvinnor som valts på en förtroendeplats behåller sitt mandat för att med tiden uppnå högre positioner. För kvinnliga politiker är stödet från familjen, vänner och kolleger betydelsefullt. Kvinnornas roll i förebyggande av konflikter och konfliktlösning (dok. 10117, rek. 1665, res. 1385) debatterades vid junisessionen. Kvinnor drabbas hårt av konflikter. De befinner sig dock utanför beslutande maktstrukturer. Kvinnor är marginaliserade även i återuppbyggnadsprojekt och försoningsprocesser, menar församlingen. Med hänvisning till FN:s säkerhetsråds resolution uppmanar församlingen att medlemsländerna stöder kvinnors deltagande i fredsprocesser och återuppbyggande. deltog i debatten på socialistgruppens vägnar. Det finns länder där generationer av kvinnor inte upplevt annat än konflikter och våld, påminde . Konflikter skapar rädsla, vrede eller passivt tigande. Men det är stabilitet, trygghet och skydd som behövs både på individuell och nationell nivå. Målet är att öka kvinnors deltagande på alla beslutsnivåer. Vid junisessionen debatterade församlingen slavarbete i hemmet (dok. 10144, rek. Församlingen säger sig vara förfärad över att slaveri, med tillhörande förnedring och övergrepp, fortfarande förekommer . Dagens slavar är i regel hushållsarbetande kvinnor vilka ofta har en bakgrund som gästarbetare, au pairer eller "postorderfruar". Åtskilliga har flytt från fattigdom för att sedan bli lurade av arbetsgivare och mellanhänder i det nya landet. För många är det svårt att ta sig loss då de inte talar värdlandets språk, inte känner till gällande lagar och ofta hålls kvar under hot om våld. Församlingen anser att det är plikt att leda kampen mot slaveri och människohandel. , som talade på den liberala gruppens vägnar, poängterade att den största bakomliggande orsaken till slavarbete och besläktade problem är fattigdom. menade också att EU borde förbättra möjligheterna för kvinnor från att arbeta legalt i medlemsländerna. På så sätt skulle risken för att de hamnar i skrupelfria individers händer minska och människosmugglingen skulle motverkas. redogjorde i ett debattinlägg för varför varken skrivit på eller ratificerat konvention nr 68, den europeiska överens-kommelsen om au pair-placering. Enligt konventionen ska au pairer vare sig betraktas som studerande eller arbetstagare. I ses en person med placering som au pair som arbetstagare och har därmed rätt till socialförsäkringssystemet. framhöll därför att den svenska lagstiftningen kan erbjuda ett bättre skydd än konventionen. Vid höstsessionen debatterade församlingen en europeisk strategi för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (dok. 10266, 10310, rek. 1675, res. Genom artiklarna 11 och 13 lägger sociala stadga grunden för rätten till skydd för den enskildes hälsa samt social och medicinsk hjälp. stöd till FN:s handlingsprogram för befolkningsfrågor samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är viktigt, sade . Hiv och aids drabbar i allt snabbare takt både europeiska länder och grannländer. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter omfattar även skydd mot hiv och aids. förespråkade jämställd sexualundervisning. Vid höstsessionen debatterade församlingen en europeisk kampanj för att bekämpa familjerelaterat våld mot kvinnor (dok. 10273, rek. Församlingen uttrycker en djup oro över att våldet mot kvinnor ökar. Församlingen konstaterar att väl avvägda juridiska, psykologiska och ekonomiska åtgärder i kombination med upplysningskampanjer har rönt framgångar på det nationella planet. Vidare beklagar församlingen att ministerkommittén misslyckats med att verkställa en paneuropeisk kampanj mot familjerelaterat våld. Församlingen rekommenderar ministerkommittén att starta en sådan kampanj och lyfter fram frågan vid tredje toppmöte. , som deltog i debatten på socialistgruppens vägnar, betonade att familjerelaterat våld inte är en privat angelägenhet utan snarare ett politiskt och offentligt problem. Familjerelaterat våld är ett brott mot de mänskliga rättigheterna och manifesterar den historiska ojämlikheten mellan könen, hävdade . Vidare underströk hon att även män måste involveras i kampen mot våldet. sade i sitt debattinlägg att våld mot kvinnor är att likna vid terrorism i hemmet, men ställde sig dock tveksam till påståendet att problemet är växande. Kvinnor har alltid blivit slagna, men tack vare den pågående debatten vågar alltfler träda fram och berätta. välkomnade en paneuropeisk kampanj mot familjerelaterat våld samt förslaget att ministerkommittén ska ta upp ärendet vid tredje toppmöte. 1629 Demokratins framtid: stärkande av demokratiska institutioner 1630 Erosionen av kustlinje: innebörd för turismen 1631 Tvångsförflyttning inom landet av människor i 1632 Tonåringar i nöd: en social- och hälsobaserad syn på varför unga mår dåligt 1633 Utlämnande av romer med ursprung i f.d. , inklusive Kosovo, från medlemsländer till och 1634 Skattelättnader för bevarandet av kulturarv 1635 Homosexualitet inom idrotten 1636 Det organiska jordbrukets utveckling 1637 Paneuropeiskt miljösamarbete: roll efter ministerkonferensen i och toppmötet i 1638 Hållbar utveckling av bergsregioner 1639 Medling vid familjekonflikter och jämställdhet mellan könen 1640 Den tredje årliga aktivitetsrapporten från kommissionär för de mänskliga rättigheterna (till ) 1641 Radio- och TV-sändningar i allmänhetens tjänst 1643 Demokratiska institutioners sätt att fungera i 1644 Terrorism: ett hot mot demokratier 1645 Asylsökandes tillgång till hjälp och skydd i europeiska hamnar och kustområden 1646 Förbättring av utvecklingsländers utsikter: en samvetsfråga för världen 1647 Ekonomiska aspekter av : de avgörande åren framöver 1648 Konsekvenser av för rörelsefriheten mellan medlemsländer 1650 Förbindelser mellan européer som bor i utlandet och deras hemländer 1651 Att få ett slut på plundringen av afrikanska kulturobjekt 1652 Flyktingars och tvångsförflyttade personers utbildning 1653 Miljöredovisning som ett verktyg för hållbar utveckling 1654 Nationella rättigheter och lika möjligheter 1655 En europeisk migrationsmyndighet 1656 Situationen i europeiska fängelser och häkten 1657 Försvunna personer i 1658 Förföljelsen av pressen i 1659 Stärkande av FN 1660 Situationen i Kosovo 1661 Socialförsäkringens framtid i 1662 uppfyllande av förpliktelser och åtaganden 1663 Slavarbete i hemmet: slaveri, au pairs och postorderfruar 1664 Bosnien och uppfyllande av förpliktelser och åtaganden 1665 Förebyggande av konflikter och konfliktlösning: kvinnornas roll 1666 Europeiskt förbud mot barnaga 1667 Situationen för flyktingar och tvångsförflyttade personer i 1668 Skötseln av europeiska vattenresurser 1669 Vattentäkter som delas av flera länder i 1670 Internet och lagen 1671 Ratificering av protokoll till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, och tillbakadragande av reservationer och inskränkningar gjorda med hänsyn till densamma 1672 utvecklingsbank: en solidaritetens röst 1673 Förfalskning av varor: problem och lösningar 1674 Utmaningar som den audiovisuella sektorn i står inför 1675 En europeisk strategi för främjandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 1676 Kvinnors deltagande i val 1677 Hotet som terrorismen utgör i medlemsländer 1678 Den politiska situationen i Republiken : metoder för att öka den demokratiska stabiliteten i enlighet med krav 1679 MR-situationen i Republiken 1680 Nya principer för att bedöma graden av demokratisk utveckling 1681 Europeisk kampanj för att bekämpa familjerelaterat våld mot kvinnor 1683 Befolkningstrender i och deras känslighet för politiska åtgärder 1684 Implementering av beslut 1685 Ouppklarade försvinnanden av personer till följd av väpnade konflikter eller interna stridigheter på 1686 Rörlighet av människor och rätten till anhöriginvandring 1687 Bekämpning av terrorism med kultur 1688 Folkkulturer i förskingringen 1689 Jakt och ekologisk balans i 1353 Demokratins framtid: stärkande av demokratiska institutioner 1355 Skattelättnader för bevarandet av kulturarv 1356 Utökandet av antalet platser i utskottet för granskning av medlemsländerna i 1357 Förverkligandet av potential som europeisk huvudstad 1358 Demokratiska institutioners sätt att fungera i 1359 Politiska fångar i 1360 Ifrågasättande av den irländska respektive den maltesiska parlamentariska delegationens ackrediteringar 1361 uppfyllande av förpliktelser och åtaganden 1363 Demokratiska institutioners sätt att fungera i 1364 Politisk kris i 1365 Ekonomiska aspekter av : de avgörande åren framöver 1366 Kandidater till europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna 1367 Bioterrorism: ett allvarligt hot mot medborgarnas hälsa 1368 Motioner i församlingen som gällerdirektiv och utkast till direktiv 1369 Slutdatum för att avgöra budgetanslag till församlingens politiska grupper och för fördelningen av utskottsordförandeskap, platser i och upprättning av talarordning vid debatter 1370 Ifrågasättande av och parlamentariska delegations ackrediteringar 1371 Försvunna personer i 1372 Förföljelsen av pressen i 1373 Stärkande av FN 1374 uppfyllande av förpliktelser och åtaganden 1375 Situationen i Kosovo 1377 uppfyllande av förpliktelser och åtaganden 1378 Euron och det utvidgade 1380 uppfyllande av förpliktelser och åtaganden 1381 Implementeringen av beslut i