frsrdg · GS04JO1 · 2005-01-01 00:00:00 — I skrivelsen uppmanades fastighetsägarna dock att ge besked om vilka åtgärder som de hade vidtagit eller planerade att vidta i ärendet. I sitt svar till nämnden kommenterade fastighetsägarna påståendena om ljudstörningar. De bestred vissa uppgifter i anmälan och ansåg sammanfattningsvis att klagomålet var obefogat. lämnade de dock upplysningar om åtgärder som de skulle vidta i ärendet. Det är uppenbart att för nämndens skrivelse till fastighets- ägarna kunde varken nämnden eller dess tjänstemän ha någon grundad upp- fattning beträffande de uppgifter som hade lämnats i anmälan. För att få det fordrades först att anmälan utreddes, vilket skedde genom skrivelsen till fastighetsägarna. I det skedet av handläggningen borde nämnden dock inte ha efterfrågat upplysningar om åtgärder som fastighets- ägarna hade vidtagit eller planerade att vidta. En sådan förfrågan kan nämli- gen medföra en påverkan på fastighetsägaren att ändra sitt beteende. Detta kan inte anses acceptabelt i en situation då myndigheten inte ens har utrett riktigheten av uppgifterna i anmälan. Vidare bör myndigheten eller dess förvaltning innan en sådan förfrågan sker ha bedömt att det som framkommit i ärendet kan leda till ett ingripande enligt de tillämpliga författningarna. Om något ingripande inte kan komma i fråga finns det normalt inte anledning för en fastighetsägare att vidta några åtgärder. Med dessa uttalanden och den kritik som ligger i det sagda avslutar jag ini- tiativärendet. 2 004 /0 5:JO1 Initiativärende mot en skola med anledning av företagen visitation av elevers väskor och skåp Fråga om åtgärderna stått i strid med bestämmelserna i 2 kap. 6 § andra meningen regeringsformen (RF) angående skyddet mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång (Dnr 1924-2002) JO meddelade ett beslut med följande innehåll. I en artikel på rapporterades om en händelse vid i kommun . Enligt artikeln hade Stureskolans ledning låtit visitera elevernas väskor. I några fall skulle även plånböcker ha genomletats. Syftet med visitationen var att leta efter ballonger och vattenpistoler. Det hade förekommit vattenlekar i samband med skolavslutningarna. Ingen elev fick komma in i skolan utan att först ha visat upp innehållet i väskan. De som vägrade skrevs upp för ett senare besök hos rektor. Vid skolan hade också företagits en genomsökning av elevernas skåp med anledning av ett anonymt tips om att det fanns narkotika i skolan. Jag beslöt att ta upp saken till utredning och att inhämta yttrande från i kommun. Nämnden (majoriteten) lämnade som sitt remissvar ett yttrande undertecknat av skolchefen . I ytt- randet anfördes följande. Bakgrunden till händelserna framgår av rektor brev till målsmännen (se nedan; JO:s anm.). Det finns ingen an- ledning att ifrågasätta denna beskrivning. Av rektor brev framgår vidare motiven till skolans agerande. Någon anledning att ifrågasätta dessa motiv föreligger inte. Skolledning- en vid vidtog de åtgärder som ansågs lämpliga för att skydda elever och personal från att drabbas av vattenkrig. Vad gäller rektor skrivning om Genomgång av skåp skall påpekas att misstanke förelåg om att det fanns narkotiska preparat i ett el- ler flera elevskåp. Av underlaget till förslaget till remissvar som undertecknats av dåvarande rektor framgick bl.a. följande. I fanns följande artikel Elever protesterar mot visitationer. Här följer våra kommentarer till de påståenden, som tas upp i artikeln: I artikeln framgår att ingen släpptes in i skolan utan att visa upp innehål- let i skolväskan. I brev till hemmen bil 1 (se nedan; JO:s 2 004 /0 5:JO1 anm.) meddelas att ingen elev vägrades komma in i skolan. Även de ele- ver som inte ville öppna sina väskor släpptes in. Elever 9 st som inte ville visa upp sina väskor fick vänta utanför för att få ett samtal med en lärare, som förklarade varför vi hade vidtagit denna åtgärd. Dessa 9 elever skrevs upp för att sedan få ett samtal med sin . Ingen elev har trätt fram och bekräftat att någon lärare skulle ha genomsökt plånböcker. Eleverna fick själva öppna sina väskor och visa innehållet. Eleverna i årskurs 8 fick öppna sina skåp under övervakning av två vaktmästare. Enbart eleven rörde saker i skåpet. Ingen elev vägrade att öppna sitt skåp. Ingenting misstänkt sågs i skåpen. Vi hade fått falskt alarm. Bifogar Kontrakt upprättat mellan Stureskolan och eleven exemplar och Skolans exemplar. Bil 2 och bil 3 (utdrag ur elevens exemplar återges nedan; JO:s anm.). Skolan kontaktade inte föräldrarna till eleverna i årskurs 8 eftersom ingenting misstänkt hittades. Bifogar kopia av affischerna vid ingångarna. Bil 4 (ej återgiven här; JO:s anm.). Inga elever avvisades från skolan. Av brev till målsman för Stureskolans elever framgick bl.a. följande. Utifrån TV-inslag och tidningsartiklar vill jag lämna följande informa- tion: förekom lek med vattenfyllda ballonger och vatten- pistoler under skoltid, vilket hade till följd att vissa elever blev blöta. Detta upplevdes mycket obehagligt av eleverna och personalen. På Stureskolan värnar vi om att ha en god arbetsmiljö för alla som vis- tas här under skoltid. Vi tillämpar arbetsmiljölagen, kommuns skolplan, Stureskolans arbetsplan och våra trivselregler. Skolan är en ar- betsplats där alla såväl personal som elever måste kunna utföra sina arbetsuppgifter i samarbete och samförstånd. Alla bör sträva efter att skapa trivsel och arbetsglädje. Detta gör man bäst genom att visa hänsyn, artighet och respekt mot varandra. Vi anser att detta inte har efterlevts när man som elev eller personal riskerar att bli genomblöt på sin arbetsplats. Inför fick personal veta av oroliga elever att det skulle bli ett intensivare vattenkrig . Jag tillsammans med perso- nalen beslutade då att: sätta upp plakat på alla dörrar, där vi talade om att vattenpistoler och dylikt är förbjudet släppa in eleverna genom en av ytterdörrarna be dem öppna sina väskor och lämna ifrån sig ballonger och vattenpi- stoler. Elever, som inte ville öppna sina väskor fick vänta utanför för att få ett samtal med en lärare, som förklarade varför vi hade vidtagit denna åt- 2 004 /0 5:JO1 Dessa elever 9 stycken skrevs upp för att sedan få ett samtal med sin . Inga elever vägrades komma in i skolan. Även de elever som inte ville öppna sina väskor släpptes in. Några elever har roat sig med att kasta kamrater i dammen i Ahllöfs- parken. Ingen skall behöva utsättas för denna förnedrande handling med risk för skada. På grund av detta har dammen tömts på vatten. Vi hoppas att alla föräldrar vill samarbeta med oss i skolan och prata med ert barn om vikten av att ha ett värdigt och trevligt terminsslut. Av till remissvaret fogad blankett rubricerad Kontrakt upprättat mellan Sture- skolan och eleven framgick bl.a. följande. Kontraktet gäller som en förutsättning för att få inneha ett elevskåp. Detta avtal medger att rektor eller rektors ersättare tillsammans med vaktmästaren eller vaktmästarens ersättare kan bereda sig tillträde till elevskåp om det finns välgrundad misstanke att eleven förvarar något av nedanstående i sitt skåp. Dock skall eleven i första hand beredas möjlighet att självmant öppna sitt skåp. Om eleven vägrar eller inte kunnat kontaktas, har skolan ovan- stående rättighet. då tillträde till elevskåp har genomförts av skolan kommer målsman att kontaktas. Polisanmälan kan också komma att ske. 1.NARKOTIKA Alla preparat som klassas som narkotika enligt lag 2.ALKOHOL Alla drycker som klassas som alkohol enligt lag (dvs. alkoholhaltig dryck med en alkoholhalt överstigande 2.25 volymprocent) 3.VAPEN Alla vapen, även knivar och andra föremål, som finns regle- rat i 36 § 3 5.SYMBOLER och annat som är uttryck för HETS MOT FOLK- GRUPP Av 2 kap. 6 § andra meningen regeringsformen (RF) framgår att varje med- borgare gentemot det allmänna är skyddad mot kroppsvisitation, husrannsa- kan och liknande intrång. Skyddet är inte absolut utan kan enligt 2 kap. 12 § RF begränsas genom bestämmelse i lag för att tillgodose ett ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Exempel på sådan av rättsordningen godtagen inskränkning i skyddet är bestämmelserna i 28 kap. rättegångsbal- ken som ger domstol, åklagare, undersökningsledare samt undantagsvis polisman rätt att under vissa betingelser förordna om husrannsakan och kroppsvisitation som ett led i brottsutredning. Skolor inom det offentliga skolväsendet omfattas av det allmänna enligt 2 kap. 6 § RF. Det finns dock ingen lagreglering som ger rektor eller annan inom skolledningen rätt att förordna om att sådana åtgärder som kropps- visitation och husrannsakan skall tillgripas mot elever. Avgörande för be- dömningen i detta ärende blir därmed om rektors åtgärd att låta söka igenom väskor och skåp är att anse som kroppsvisitation respektive husrannsakan i den mening som avses i 2 kap. 6 § RF. 2 004 /0 5:JO1 Av remissvaret framgår att rektor tillsammans med personalen beslutade att be eleverna att öppna sina väskor och lämna ifrån sig ballonger och vattenpi- stoler. De elever som inte ville öppna sina väskor fick vänta utanför skolan för att få ett samtal med en lärare. Dessa elever skrevs upp för att få ett samtal med sin och släpptes sedan in i skolan. Inledningsvis kan jag konstatera att utredningen inte ger stöd för att några plånböcker genomletades eller att någon elev nekades att komma in i skolan. När det därefter gäller uppmaningen till eleverna att öppna sina väskor gör jag följande bedömning. Kroppsvisitation innebär inte bara en undersökning av vad någon har på sig utan även föremål som någon bär med sig, t.ex. en väska, se prop. 1975/76:209 s. 147. I förevarande fall har inte klart framgått om elevernas väskor genomsöktes av skolans personal eller om väskorna endast öppnades så att personalen kunde se vad som förvarades i dem. Oavsett hur det förhåller sig med detta har jag inte kommit till någon annan slutsats än att åtgärden måste vara att bedöma som en kroppsvisitation i den mening som avses i regeringsformen. Skolledningen har därmed inte kunnat vidta åtgärden utan lagstöd. Som ovan nämnts har inte funnits något sådant stöd för skolledning- ens åtgärd. Skolledningen kan således inte undgå kritik för den vidtagna åt- gärden. Skolledningen har ett ansvar enligt bl.a. arbetsmiljölagen (1977:1160) och skolförfattningarna för att upprätthålla en god arbetsmiljö. Skolledningen måste vidare anses ha vissa befogenheter att vidta åtgärder inom ramen för sin allmänna skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. I förevarande ärende vidtog, enligt remissvaret, skolledningen de åtgärder som ansågs lämpliga för att skydda elever och personal från att drabbas av vattenkrig. Det ankom- mer givetvis på skolledningen att stävja lekar som kan urarta och leda till bl.a. våldsamheter och skadegörelse. Jag har i och för sig förståelse för att skolled- ningen måste vidta effektiva åtgärder i det aktuella fallet. I sin strävan att skydda elever och personal i en sådan situation som förelåg måste skolled- ningen emellertid använda sig av metoder och medel som har stöd i gällande lag. Jag har inte för egen del sådan kännedom om förhållandena i detta fall att det ger mig underlag för att anvisa vilka andra metoder som hade kunnat vara tänkbara för att upprätthålla ordningen vid skolan. Jag vill därför inte göra något uttalande i den delen. I detta sammanhang kan det diskuteras om en skolledning behöver utökade befogenheter att ingripa för att uppfylla sitt ansvar att upprätthålla ordningen vid en skola. I vad mån skolförfattningarna bör kompletteras i detta hänseen- de är en fråga som kan vara av intresse i pågående lagstiftningsarbete med bl.a. en ny skollag. JO har tidigare (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1978/79 s. 396 och 1988/89 s. 352) inte funnit stöd för uppfattningen att åtgärden att med hjälp av dubblettnyck- lar öppna elevskåpen och visitera deras innehåll skulle vara att anse som hus- 2 004 /0 5:JO1 rannsakan i regeringsformens mening. I det senare beslutet anförde JO Rag- nemalm bl.a. följande. Avgörande för denna slutsats är, att jag ej betraktar elevskåpen som ele- vernas vis-á-vis skolledningen slutna förvaringsutrymmen. Det är emel- lertid av största betydelse, att eleverna har klart för sig, under vilka vill- kor de disponerar elevskåpen. Eljest föreligger risk för att elever uppfat- tar sig som utsatta för integritetskränkande övergrepp i samband med så- dana händelser som kontrollen av skåpen i Heidenstamskolan. Det bör därför ankomma på skolan att informera eleverna, då de tilldelas elev- skåp, om att dessa utrymmen endast är avsedda för förvaring av böcker och andra för skolarbetet nödvändiga hjälpmedel, och att de ej är slutna i den meningen, att de skyddas från skolledningens insyn jämlikt grund- lagsbestämmelserna om förbud mot husrannsakan. Vidare bör eleverna informeras om att skolledningen förfogar över dubblettnycklar till skå- pen. Av rektors yttrande samt till remissvaret fogade kopior av kontrakt mellan Stureskolan och eleven framgår villkoren för innehav av elevskåp, bl.a. att rektor under vissa förutsättningar kan bereda sig tillträde till elevskåp. Ele- verna har således informerats om under vilka villkor de disponerar skåpen. Enligt kontraktet krävs, för att rektor skall kunna bereda sig tillträde till ett elevskåp, att det finns välgrundad misstanke att eleven förvarar något av de i kontraktet uppräknade otillåtna föremålen. Enligt artikeln i var genomsökningen föranledd av ett anonymt tips. Enligt skolchefens yttran- de förelåg det misstanke om att det fanns narkotiska preparat i ett eller flera elevskåp. Om den misstanke som förelåg var av den karaktären att den kunde anses vara välgrundad är en bedömningsfråga. JO är generellt återhållsam med att uttala sig i sådana frågor. Jag finner inte anledning att närmare utreda och ta ställning till om bedömningen i detta fall var korrekt. Jag finner sammanfattningsvis inte skäl till någon kritik mot skolledningen med anledning av genomsökningen av elevskåpen. Jag har dock noterat att målsman inte har informerats om genomsökningen av skåpen trots att det enligt det ovan redovisade kontraktet skall ske . Med den kritik som framgår av det ovan anförda vad gäller visitationen av elevernas väskor avslutas ärendet. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan angående skolledningens möjlig- heter att ingripa för att upprätthålla ordningen i skolan överlämnas en kopia av detta beslut till för kännedom. 2 004 /0 5:JO1 Vissa uttalanden rörande förutsättningarna för att i en grund- skola respektive förskoleklass ta emot en elev efter fram- ställning från endast den ene av barnets vårdnadshavare (Dnr 2996-2002 och 3180-2002) Mottagande av elev i (2996-2002) I ett beslut uttalade JO följande i bedömnings- delen. Grundläggande bestämmelser om vårdnadshavares ansvar finns i 6 kap. 2 § andra stycket . Närmare regler om vårdnadens utövande finns i 6 kap. 1113 §§ . Barnets vårdnadshavare har rätt och skyldig- het att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Om barnet har två vårdnadshavare skall de enligt 6 kap. 13 § till- sammans utöva bestämmanderätten. Det krävs alltså normalt gemensamma beslut i frågor som rör vårdnaden. Bestämmanderätten utövas dock av den ena vårdnadshavaren ensam när den andra till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak är förhindrad att ta del i beslut rörande vårdnaden och beslutet inte kan skjutas upp utan olägenhet. Beslut som är av ingripande betydelse för barnets framtid får dock inte fattas av den ena vårdnadshavaren ensam, om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det. Bestämmelsen i 6 kap. 13 § skall inte tolkas så att båda för- äldrarna, även om ingen är direkt förhindrad, skall behöva delta i alla vardag- liga avgöranden. Om föräldrarna inte sammanbor måste med nödvändighet den förälder som har barnet hos sig fatta de flesta beslut som rör den dagliga omsorgen. I förarbetena till lagstiftningen uttalades att till den dagliga omsor- gen hör frågor om bl.a. barnets mat, kläder, sovtider och hur barnet skall tillbringa sin fritid. Däremot undantogs beslut av mer ingripande betydelse för barnets framtid, t.ex. frågor som rör barnets skolgång och bosättning (prop. 1975/76:170 s.178). Någon förändring såvitt avser kravet på gemensamma beslut i frågor som rör barnets skolgång och bosättning har inte skett. Enligt gällande rätt krävs alltså att vårdnadshavarna är överens om att deras barn skall byta skola. Om vårdnadshavarna inte kan enas i en sådan fråga kan detta ytterst leda till att den gemensamma vårdnaden måste upplösas. Enligt 4 kap. 5 § skollagen (1985:1100) skall hemkommunen folkbokfö- ringskommunen sörja för att utbildning kommer till stånd för var och en som enligt lagen har rätt att gå i . I skollagen finns det bestäm- melser som tillåter avsteg från denna huvudregel. I 4 kap. 8 § skollagen stad- gas sålunda att en kommun i sin grundskola även skall ta emot en elev för vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att sörja, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Enligt 4 kap. 8 a § skollagen har en kommun också rätt att, efter önskemål av vårdnadshavare, i sin grundskola ta emot en elev från en annan kommun. I båda fallen har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun, låt vara att 2 004 /0 5:JO1 ersättningens storlek är beroende av om eleven tas emot på grund av särskilda skäl eller vårdnadshavarens önskemål. Av utredningen framgår att M:s mor i kon- taktade rektor för i kommun angående önskemål om att skolan skulle motta M. som elev i första klass vid hösttermi- nens början. Rektor informerades bl.a. om att modern och M. skulle flytta till kommun . Moderns bostad låg inom Kyrkheddinge skolas upptagningsområde. Därigenom förelåg det i och för sig skäl som motiverade att M. skulle tas emot som elev vid skolan, även om han ännu inte var folkbokförd i kommun. Som ovan anförts är dock beslut i frågan om barns skolgång ett sådant beslut som vårdnadshavarna har att fatta gemensamt. Skolan måste känna till och kunna belägga de förhållanden som ligger till grund för att barnet skall tas emot i skolan. Detta innebär bl.a. att en skola, genom att inhämta besked från folkbokföringen, måste kontrollera uppgifter- na om vem eller vilka som är vårdnadshavare för barnet. Vidare måste vård- nadshavarens respektive vårdnadshavarnas inställning till inskrivning i viss skola klarläggas (se JO:s ämbetsberättelse 2001/02 s. 397 och JO:s beslut , dnr 372-2001). Om det finns två vårdnadshavare sker detta enklast genom att båda undertecknar en ansökan om placering av barnet i den aktuella skolan. Det kan i sammanhanget finnas anledning att ur det sistnämnda JO- beslutet återge följande angående de skäl som ligger till grund för min åsikt att skolan, vid gemensam vårdnad, måste förvissa sig om att vårdnadshavarna är ense i frågan om inskrivning av ett barn i en viss skola. Enligt 3 kap. 1 § skollagen har alla barn som är bosatta i landet skolplikt. Skolplikten motsvaras av en rätt till utbildning inom det offentliga skol- väsendet för barn och ungdom. För att inga skolpliktiga barn skall gå miste om denna rättighet innehåller skollagen bestämmelser i 3 kap. 13 § skollagen angående kommunens skyldighet att se till att skolpliktiga ele- ver i dess skola får föreskriven utbildning. Enligt 3 kap. 15 § skollagen skall den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn se till att barnet fullgör sin skolplikt. Om en skolpliktig elev i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom inte fullgör sin skolgång och detta beror på att ele- vens vårdnadshavare inte har gjort vad på dem ankommer för att så skall ske, får styrelsen för utbildningen enligt 3 kap. 16 § skollagen vid vite förelägga elevens vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter. Skol- lagen innehåller även en bestämmelse om närvaroplikt för den enskilde eleven. Enligt 3 kap. 11 § skollagen skall varje barn som fullgör sin skol- plikt inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom eller på något annat sätt, delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om barnet inte är sjukt eller har annat giltigt skäl att utebli. Av bestämmelserna framgår att vårdnadshavaren, eleven och skolhu- vudmannen har ett gemensamt ansvar för att skolplikten fullföljs. Skol- författningarna förutsätter även ett fortgående samarbete med vårdnads- havaren angående elevens skolsituation (se t.ex. avsnitt 2.4 lä- roplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet). Det är mot denna bakgrund och med hänsyn till vad som tidigare an- förts om tillämpningen av bestämmelser om vårdnad som det är nödvändigt att det vid inskrivning av ett barn i en viss skola blir 2 004 /0 5:JO1 klarlagt vem eller vilka som är barnets vårdnadshavare och, för det fall det finns två vårdnadshavare, bådas inställning i frågan. Av remissvaret framgår att M. mottogs med stöd av 4 kap. 8 § skollagen. Jag har i ett tidigare beslut (se JO:s ämbetsberättelse 2002/03 s. 362) uttalat bl.a. följande. Det kan här tilläggas att det, även när det är fråga om en placering enligt 4 kap. 8 § skollagen, självfallet krävs att skolan har kännedom om de närmare omständigheterna i ärendet. Det är visserligen inte en formell förutsättning för tillämpning av den bestämmelsen att det finns en ansö- kan från barnets vårdnadshavare eller ens någon utredning om dennes önskemål i placeringsfrågan. Enligt min uppfattning bör skolan emeller- tid som regel också i dessa fall informera sig om vem eller vilka som är vårdnadshavare och efterhöra deras respektive inställning till inskrivning i skolan. En annan sak är att det är kommunen som självständigt har att ta ställning till om det i en uppkommen situation föreligger sådana särskilda skäl som kan föranleda en placering med stöd av 4 kap. 8 § skollagen. När M. mottogs i Kyrkheddinge skola synes skolan ha känt till att föräldrarna hade gemensam vårdnad och att det pågick en vårdnadstvist. Det får också förutsättas att skolan underrättades om att M.L. var den andre av barnets vårdnadshavare. Skolan vidtog emellertid inte några åtgärder för att efterhöra hans inställning. I enlighet med vad som anförts ovan anser jag att skolled- ningen vid Kyrkheddinge skola, inför beslutet om M. skulle skrivas in i sko- lan eller inte, borde ha kontaktat M.L. och klargjort vilken uppfattning han hade i frågan. Efter att ha fått samtliga omständigheter klart för sig hade det sedan ankommit på skolan att ta ställning till om situationen var sådan att det förelåg särskilda skäl att med stöd av bestämmelsen i 4 kap. 8 § skollagen motta M. i skolan. Avslutningsvis vill jag tillägga följande. JO har ut- rett ett flertal ärenden som rört skolors agerande i fall där vårdnadshavare varit oeniga om barns skolgång eller deltagande i barnomsorgsverksamhet. I ett ärende som gällde val av förskola fann jag mot bakgrund av att regering- en aviserat tillsättningen av en kommitté med uppgift att bl.a. se vårdnadsreform anledning att överlämna en kopia av beslutet till (JO:s dnr 3285-2000, beslut ). Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som utreder vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge (Ju 2002:89). Jag finner skäl att till nämn- da kommitté överlämna en kopia för kännedom av förevarande beslut. Med den kritik som framgår av det anförda avslutas ärendet. Mottagande av elev i förskoleklass (3180-2002) I beslut uttalade JO följande i bedömningsdelen. Den sexårsverksamhet som tidigare bedrevs inom ramen för förskolan bildade en ny skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom som fick benämningen förskoleklass. 2 004 /0 5:JO1 Varje kommun svarar, enligt 2 b kap. 2 § skollagen, för att barn som är bo- satta i och som stadigvarande vistas i kommunen anvisas plats i för- skoleklassen från och med höstterminen det år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt.