frsrdg · GS04RRS16 · 2005-01-01 00:00:00 — styrelses framställning angående beräkningen av utgifterna för anslaget till sjukpenning Sammanfattning har granskat regeringens beslutsunderlag till inför besluten om sjukpenninganslagen. Resultaten har redovisats i granskningsrapporten - utgiftsutveckling under kontroll? (RiR 2004:25). Med anledning av granskningen överlämnar denna framställning till . Sjukpenninganslaget är ett av statsbudgetens största anslag. Anslaget har ökat från till . Utgifterna har blivit avsevärt större än regeringen beräknat. Granskningen visar att regeringens bedömning av anslagsutvecklingen under en rad år varit felaktig, att viktiga antaganden till grund för anslagsberäkningarna inte redovisats för och att informationen i anslutning till utgiftsprognoserna löpande varit knapphändig. Styrelsen föreslår att begär att regeringen ska förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag inför besluten om sjukpenninganslaget. I framställningen finns en avvikande mening från företrädarna för Socialdemokraterna och . Med hänvisning till de motiveringar som framförs under styrelses överväganden föreslår följande: Beräkningen av utgifterna för sjukpenninganslaget tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om behovet att förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag inför besluten om sjukpenninganslaget. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), Per (), () och (). har granskat regeringens beslutsunderlag till inför besluten om statsbudgetens sjukpenninganslag. Resultatet av granskningen redovisades i granskningsrapporten - utgiftsutveckling under kontroll? (RiR 2004:25) som publicerades . Sjukpenninganslaget är ett av statsbudgetens största anslag och har ökat kraftigt , från till . har utgifterna för sjukpenningen blivit avsevärt större än regeringen beräknat. I rapporten framhålls att den oförutsedda utgiftsutvecklingen för sjukpenningen har bidragit till att statsutgifterna hotat att överskrida utgiftstaket. Detta har föranlett stora utgifter på tilläggsbudget för anslaget till sjukpenning som utgifter inom andra områden behövt minskas. beslutade vid sju tillfällen att tillföra medel på tilläggsbudget för sjukpenninganslaget till ett sammanlagt belopp på . konstaterar att stora utgifter på tilläggsbudget och omprioriteringar under löpande budgetår tenderar att göra budgetpolitiken mer kortsiktig och mindre förutsebar. Sjukpenninganslagets storlek gör enligt att även små procentuella avvikelser från beräknade utgifter får betydande återverkningar för statsbudgetens utfall. Det är därför viktigt att prognoserna för anslaget är tillförlitliga och att det går att utläsa vilka antaganden som ligger till grund för beräkningarna av anslaget. granskning visar att dessa förutsättningar inte varit uppfyllda. I rapporten framhålls att regeringen i budgetpropositionerna har felbedömt sjukpenninganslaget under en följd av år. Med undantag för har regeringens anslagsberäkningar för sjukpenninganslaget avvikit stort från utfallet. Även () och () har haft svårt att prognostisera utvecklingen av utgifterna för sjukpenningen . I likhet med regeringen lyckades myndigheterna inte att förutsäga den kraftiga uppgång av antalet sjukpenningdagar som inträffade . De prognoser som lämnats av ESV och RFV har i genomsnitt haft en något högre träffsäkerhet än de som lämnats av regeringen. De prognoser som inkommit till har således varit mer tillförlitliga än de som regeringen lämnat till . Med ett par undantag har regeringens förslag till anslag i budgetpropositionen inför kommande budgetår legat lägre än motsvarande prognoser från myndigheterna. anser att regeringens motiveringar till anslagsberäkningarna har varit knapphändiga. Detta gäller även regeringens förklaringar till skillnader mellan utgiftsprognoserna och det budgeterade anslaget. Motiveringarna till anslagsberäkningarna har visserligen förbättrats - bl.a. har en särskild härledningstabell införts i budgetpropositionerna - men är det svårt att utifrån regeringens motiveringar härleda anslagsbeloppet. bedömning är att regeringen inte försett med ett fullgott beslutsunderlag för besluten om sjukpenninganslaget . rekommenderar därför regeringen att kommande år tydligare redovisa de beräkningar som anslagen vilar på i anslutning till utgiftsprognoserna löpande bättre förklara avvikelserna mellan anslag och beräknat utfall samt ge utvecklingsarbetet med att förbättra prognosernas kvalitet fortsatt prioritet. Styrelsen överlämnar härmed en framställning till med anledning av granskning av regeringens underlag till inför besluten om sjukpenninganslaget. I samband därmed vill styrelsen anföra följande. Granskningen visar att regeringens bedömningar av anslagsutvecklingen under en rad år varit felaktiga, att viktiga antaganden till grund för anslagsberäkningarna inte har redovisats för och att informationen i anslutning till utgiftsprognoserna löpande varit knapphändig. föreslår att regeringen ska vidta olika åtgärder för att förbättra beslutsunderlag i dessa avseenden. Styrelsen kan i likhet med konstatera att regeringen i formell mening har fullgjort såväl riksdagsordningens krav på att lämna förslag till fördelning av anslag på statsbudgeten, som kraven i lagen om statsbudgeten på att förse med utgiftsprognoser löpande under budgetåret. Styrelsen instämmer dock med det som i rapporten anförs om att motiveringarna till anslagsberäkningarna varit knapphändiga liksom regeringens förklaringar till skillnader mellan utgiftsprognoserna och det budgeterade anslaget. Enligt styrelsens mening har regeringen inte uppfyllt de krav som enligt lagen om statsbudgeten rimligen kan ställas på att den ska förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag i frågor av stor budgetpolitisk betydelse. Konsekvenserna av de oförutsedda utgiftsökningarna har blivit att - och med stora belopp - på förslag av regeringen behövt anvisa ytterligare medel på tilläggsbudget. I granskningsrapporten understryker att stora utgifter på tilläggsbudget tenderar att göra budgetpolitiken mer kortsiktig och mindre förutsebar. Styrelsen vill med denna framställning markera vikten av att motverka kortsiktighet i budgetpolitiken. Enligt styrelsen är regeringens hantering av anslaget till sjukpenning inte förenlig med intentionerna bakom den nya lag (1996:1059) om statsbudgeten som en stor majoritet i ställde sig bakom och som gäller . Enligt regeringens proposition (1995/96:220) var syftet med lagen att underlätta överblicken, att öka klarheten och att stärka budgetdisciplinen. Styrelsen anser det väsentligt att såväl riksdag som regering lever upp till de krav på transparens och förutsebarhet som lagen bygger på. Styrelsen föreslår därför att begär av regeringen att den ska förbättra beslutsunderlag i enlighet med de rekommendationer som lämnat i samband med sin granskning. Med hänvisning till det anförda föreslår styrelsen att begär att regeringen ska förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag inför besluten om sjukpenninganslaget. (), Per (), () och Per () anför: I framställningen hävdas att regeringen inte har uppfyllt kraven på att förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag i frågor av stor budgetpolitisk betydelse. Vi vill framhålla att det är själv som beslutar om hur budgetlagen ska tillämpas och som bedömer om det underlag som regeringen presenterar är fullgott. Enligt vår mening får inte styrelsen riskera att hamna i en situation där man överprövar beslut. Mot den anförda bakgrunden anser vi att om sjukpenninganslaget inte bör föranleda någon framställning till . granskning 2004/05:RRS16 Styrelsens överväganden /05:RRS16