frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — Jag menar även att namnet på det föreslagna civilut- skottet bör övervägas vidare bl.a. för att lyfta fram detta utskotts ansvar för bostadspolitiken. Jag vill också hålla öppet för att det i den fortsatta bered- ningen av kommitténs förslag kan framkomma synpunkter som gör att försla- get när det gäller avgränsningen av det föreslagna civilutskottets berednings- område kan komma att behöva justeras. Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (c) () anför: förslag i fråga om utskottsindelningen och ärendeför- delningen mellan utskott har stöd. För att markera förändringen SÄRSKILDA YTTRANDEN 2005/06:RS3 av försvarsutskottets beredningsområde hade det dock varit naturligt att sam- tidigt ändra beteckningen till försvars- och räddningsutskottet (FRU). Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (v) () anför: har prövat om det finns behov av några institutionella förändringar för arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Flera alternativa organisatoriska lösningar för att få till stånd en ökad fokusering på forsknings- och framtidsfrågor i riksdagsarbetet har diskuterats. Ett alternativ är att uttryckligen ge samtliga utskott i uppdrag att inom sina respektive an- svarsområden ägna sig åt en eller flera av de nämnda frågorna. Ett annat alternativ är att överlämna frågorna till ett av de befintliga utskotten. Ett tred- je alternativ är skapa ett nytt organ i form av ett utskott, en delegation eller en beredning. kommer till slutsatsen att det inte skall etableras några särskilda organisatoriska lösningar för forsknings- och framtidsfrågorna utan att dessa frågor i första hand är en angelägenhet för den reguljära organisatio- nen, dvs. anser det angeläget att forsknings- och framtidsfrågorna tydliggörs i riksdagsarbetet. Inrättandet av ett särskilt organ skulle ha kunnat vara ett bra sätt att markera frågornas vikt. Ett nytt parlamen- tariskt sammansatt organ kan dock svårligen förenas med kommitténs förslag på annat ställe i betänkandet att minska antalet utskott i syfte att underlätta för alla partier att vara representerade i samtliga utskott. avstår därför från något yrkande i denna fråga. debattformer (avsnitt 6.3) (s) och (båda s) anför: har öppnats för alltfler debattformer och de har tagit alltmer av kammartiden i anspråk. Vi bejakar en utveckling där aktuella frågeställningar belyses i och debatteras så att medborgarna kan följa partiernas agerande och ställningstagande. I detta betänkande föreslås bl.a. att riksdagsarbetet i större utsträckning in- riktas mot att följa EU-frågorna från ett tidigt stadium, öka uppföljningsverk- samheten och fokusera ytterligare på framtidsfrågorna. Sammantaget kan dessa nya eller utökade uppgifter antas ta ytterligare ut- skotts- och kammartid i anspråk. Vi vill därför göra vår inställning klar. Vi vill i första hand reservera kammartiden till de grundlagsfästa uppgifter som ankommer på kammaren. Ärendedebatter och beslut må te sig lite omoderna för den mediala bevakningen men har en fundamental betydelse för förståel- sen av beslut i lagstiftnings-, budget- och kontrollärenden. I det fortsatta arbetet med reformeringen av arbetsformer, när prioriteringsdiskussioner blir nödvändiga, måste ärendedebatter som leder till skarpa beslut ha högsta prioritet. I när det politiska beslutsfattandet inte 2005/06:RS3 SÄRSKILDA YTTRANDEN är lika institutionellt tydligt som tidigare är det viktigt att markerar vilka frågor man äger och beslutar om. Nya eller utökade aktiviteter inom ramen för kommer också att konkurrera tidsmässigt med ledamotens engagemang i valkretsen. Vi menar att arbetet på hemmaplan, att lyssna, vara närvarande och motivera ställnings- tagande blir allt viktigare när många medborgare upplever att besluten tas allt längre bort. De tidsmässiga förutsättningarna för valkretsarbetet menar vi skall ha hög prioritet även framledes. debattformer (avsnitt 6.3) (m) () anför: Som framgår av kommitténs betänkande är diskussionen om de- battformer inte ny, utan har pågått i stort sett under hela enkammarriksdagen. Detta är naturligt. Riksdagsarbetet är inte statiskt, utan måste fortlöpande utvecklas och förnyas. Talmannen har på ett förtjänstfullt sätt tagit ansvar för denna utveckling. Med detta särskilda yttrande vill jag understryka vad kommittén har anfört om att debatterna i kammaren är ett led i utförandet av grund- läggande uppgifter. Debatter och debattregler måste därför sättas in i det större sammanhang som handlar om uppgifter. har frivilliga överenskommelser träffats som successivt minskat tiden för förhandsanmälda inlägg i ärendedebatter. Vidare har taletiden för icke förhandsanmälda inlägg i sådana debatter genom änd- ring i riksdagsordningen minskats med en tredjedel. Taletiderna i interpella- tionsdebatter har förkortats, och de muntliga frågedebatterna har avskaffats och ersatts med ett skriftligt frågeinstitut. har i stället infört en frågetimme , återkommande aktuella eller särskilda debatter som sker på begäran av partigrupper samt en försöksverksamhet med allmänna debattimmar på vissa . Det finns en risk med en fortsatt utveckling som innebär att taletiderna be- gränsas i ärende-, interpellations- och frågedebatter. Det måste vara möjligt att fullfölja ett analytiskt resonemang från talarstol i frågor som rör huvuduppgifter dvs. lagstiftning, finansmakt och kontroll av regeringens ämbetsutövning. Formella taleregler som är alltför snävt tilltagna riskerar att leda till en snuttifiering, utan att det avsedda önskemålet upp- nås. Det är nämligen min uppfattning att potentiellt trista talare inte blir spänstigare bara därför att deras taletid begränsas. Över huvud taget finns en tendens att vi fäster för stor vikt vid yttre for- mer. debatter blir inte mer spännande genom fler talarstolar i kammaren. Det brittiska underhusets frejdiga debattstil infinner sig inte heller bara därför att det införs en statsministerns frågestund. Min uppfattning är att kontrollmakt har försvagats . Jag har ovan pekat på de åtstramade talereglerna vid interpellationsdebat- ter. Men också bytet från muntliga till skriftliga frågor har enligt min mening SÄRSKILDA YTTRANDEN 2005/06:RS3 Torsdagens frågestunder har inte förmått att kompensera för denna försämring. I dessa gör de hårda tidsgränserna snuttifieringen utpräg- lad. Det är också ett problem att svarande statsråd regelmässigt får sista ordet och att statsråden, enligt min mening, i ökande utsträckning utnyttjat detta för otillbörliga efterslängar. Jag vill därför varna för en utveckling där det införs alltfler nya debattfor- mer, som inte har ett samband med grundlagsfästa roll. har som framgår av avsnitt 6.2.11 fört diskussioner om att införa s.k. utmanardebatter. Detta är ett utmärkt exempel på en typ av debatter som kan ha allmänt intresse men som inte har någonting med riksda- gens uppgifter att göra och som därför lämpligen bör förläggas till ett lokalt föreningscentrum eller till och Parker. Slutligen får jag anmäla att jag inte fullt ut delar kommitténs entusiasm över institutet frågestund. Jag har inte funnit anledning att reservera mig mot kommitténs skrivningar men vill här understryka att mode- raterna även framgent kommer att låta sig representeras, inte nödvändigtvis av partiledaren, utan av den ledande partiföreträdare som vi själva väljer och som är på plats i då frågestunden äger rum Motioner med anledning av en proposition eller en framställning får väckas från den dag då propositionen eller framställ- ningen anmäldes i kammaren. Riks- dagen får på förslag av talmannen besluta att motioner med anledning av en skrivelse eller en redogörelse får väckas från den dag då skrivelsen eller redogö- relsen anmäldes i kammaren. Om en proposition eller en framställning måste behandlas skyndsamt, får , om den anser det finns synnerliga skäl, på förslag av reger- ingen eller det riksdagsorgan som lämnat framställningen besluta om kortare motionstid. Om det finns särskilda skäl, får på för- slag av talmannen besluta att för- länga motionstiden. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1 dels att nuvarande 10 kap. 6 § och tilläggsbestämmelsen 4.16.6 skall upp- höra att gälla, dels att nuvarande 10 kap. 4 och 5 §§ och tilläggsbestämmelsen 10.4.1 skall betecknas 10 kap. 5 och 6 §§ respektive 10.5.1, dels att nya 10 kap. 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att 3 kap. 11 §, 4 kap. 9 §, 5 kap. 10 §, 10 kap. 1, 3, och 7 §§ och tilläggsbestämmelserna 4.2.1, 4.6.1, 4.6.2, 4.6.5, 4.6.7, 4.6.8, 4.6.12, 4.6.13, 4.6.14, 4.6.15 och 4.12.2 samt rubriken närmast före 10 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 10 kap. 4 §, av följande lydelse. 11 § Motioner med anledning av en proposition, en skrivelse, en fram- ställning eller en redogörelse får väckas från den dag då propositionen, skrivelsen, framställningen eller redogörelsen anmäldes i kammaren. Om en propo- sition eller en framställning måste behandlas skyndsamt, får , om den anser det finns synnerliga skäl, på förslag av regeringen eller det riksdagsorgan som lämnat fram- ställningen besluta om kortare mo- tionstid. Om det finns särskilda skäl, får på förslag av talman- nen besluta att förlänga motionsti- den. 1 Riksdagsordningen omtryckt 2003:594. ett arbetsmarknadsutskott (AU) skall senast på åttonde dagen efter dagen för första samman- trädet med kammaren under riksda- gens valperiod tillsätta följande sex- ton utskott: 1. ett konstitutionsutskott (KU), 2. ett finansutskott (FiU), 3. ett skatteutskott (SkU), 4. ett justitieutskott (JuU), 5. ett lagutskott (LU), 6. ett utrikesutskott (UU), 7. ett försvarsutskott (FöU), 8. ett socialförsäkringsutskott (SfU), 9. ett socialutskott (SoU), 10. ett kulturutskott (KrU), 11. ett utbildningsutskott (UbU), 12. ett trafikutskott (TU), 13. ett miljö- och jordbruksutskott (MJU), 14. ett näringsutskott (NU), 15. ett arbetsmarknadsutskott (AU) och 16. ett bostadsutskott (BoU). Utskotten väljs i den ordning de har tagits upp ovan. 2005/06:RS3 BILAGA 1 LAGFÖRSLAG lagstiftning om radio, televi- lagstiftning om radio, televi- sion och film, sion och film, ning och religionsfrihet, ning och religionsfrihet, press- och partistöd, press- och partistöd, val av riksrevisor, skiljande av val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget, åtal riksrevisor från uppdraget, åtal mot riksrevisor och åtal mot mot riksrevisor och åtal mot ledamot av myndighetens sty- ledamot av myndighetens sty- väcka talan mot en riksdagsle- damot eller att ingripa i en le- väcka talan mot en riksdagsle- damots personliga frihet. damot eller att ingripa i en le- damots personliga frihet. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 1 bereds av konsti- tutionsutskottet. skall bereda ären- den om 1.penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2.kredit- och fondväsendet, 3.det affärsmässiga försäkringsvä- sendet, 4.Riksrevisionen i den mån ären- dena inte tillhör konstitutionsut- skottets beredning, 5.den kommunala ekonomin, 6.statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7.statens egendom och upphand- ling i allmänhet, 8.förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt skall bereda ären- den om 1.penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2.kredit- och fondväsendet, 3.växel- och checkrätt, 4.det affärsmässiga försäkringsvä- sendet, 5.Riksrevisionen i den mån ären- dena inte tillhör konstitutionsut- skottets beredning, 6.den kommunala ekonomin, 7.statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 8.statens egendom och upphand- ling i allmänhet, 9.förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sam- manställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bereds av finansutskottet. 2005/06:RS3 BILAGA 1 LAGFÖRSLAG 1.äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, 1. äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- och utsöknings- balkarna och lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärende- na inte tillhör ett annat utskotts beredning, 3.bolags- och föreningsrätt med undantag för bostadsrätt, 4.växel- och checkrätt, 11.lagstiftning i andra ärenden av allmänt privaträttslig beskaffen- het. handels- och jordabalkarna och lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, 3.bolags- och föreningsrätt, 8.lagstiftning i andra ärenden av allmänt privaträttslig beskaffen- het, 14.expropriation, fastighetsbildning och lantmäteriväsendet. Ärenden om anslag inom utgifts- område 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande be- reds av civilutskottet. 1. den militära delen av 2.den civila delen av totalförsva- 3. åtgärder för att minska samhäl- ret, i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning, 4.kärnteknisk säkerhet och strål- ningsskydd samt 3.samordningen inom totalförsva- 5. sjö- och kustövervakning, allt i den mån inte ärendena tillhör ett annat utskotts beredning. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sår- barhet bereds av försvarsutskottet. LAGFÖRSLAG BILAGA 1 2005/06:RS3 ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 8 Invandrare och flyktingar, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn bereds av social- försäkringsutskottet. vägar och vägtrafik, vägar och vägtrafik, järnvägar och järnvägstrafik, järnvägar och järnvägstrafik, 6.post och telekommunikationer 6. trafiksäkerhet, 7. informationsteknik. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer bereds av tra- fikutskottet. Miljö- och jordbruksutskottet skall Miljö- och jordbruksutskottet skall 1.jordbruk, skogsbruk, trädgårds- 1. jordbruk, skogsbruk, trädgårds- näring, jakt och fiske, näring, jakt och fiske, miljövård i övrigt som inte miljövård i övrigt som inte tillhör något annat utskotts be- tillhör något annat utskotts be- Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård samt 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar bereds av miljö- och jordbruksutskottet. Utskotten skall avge betänkanden till kammaren i de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats. Dock har ett ärende fallit om beredningen av ärendet inte har hunnit avslutas innan ett nytt val till äger rum och beslut att behandlingen av ärendet får uppskju- tas till det första i nästa valperiod enligt bestämmelserna i 5 kap. 10 § inte har fattats. Utskotten skall i skrivelser till kammaren med- dela vilka ärenden som har fallit.Sammansatta utskott avger betän- kanden till kammaren. 2005/06:RS3 BILAGA 1 LAGFÖRSLAG 1.allmänna riktlinjer för närings- 1. allmänna riktlinjer för närings- politiken och därmed samman- politiken och därmed samman- industri och hantverk, industri och hantverk, den i näringslivet. den i näringslivet. Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv bereds av näringsutskottet. 3.jämställdhet mellan kvinnor och 4. jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. män i den mån ärendena inte tillhör något annat utskotts be- Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Ar- betsliv bereds av arbetsmarknadsutskottet. 9 § Utskotten skall avge betänkanden i de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats. Sammansatta utskott avger betän- kanden till . Betänkanden i ärenden vars behandling har uppskjutits till nästa valperiod enligt bestämmelserna i 5 kap. 10 § skall avges av de utskott som har tillsatts av den nyvalda . Ett utskott skall tillsammans med anmälan till kammaren av ett vilande be- slut enligt 3 kap. 14 § lämna ett yttrande i ärendet. Om ett lagförslag har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen, skall utskottet avge ett nytt betänkande i ärendet. Ett utskott får sammanträda samti- Ett utskott får sammanträda samti- digt med kammaren endast om över- digt med kammaren endast om över- läggningen i kammaren avser annat läggningen i kammaren avser annat än ett ärendes avgörande eller ett val än ett ärendes avgörande eller ett val. och utskottet i förväg har medgett det genom ett enhälligt beslut. Ett ärende skall avgöras under den Ärenden i vilka utskotten har av- valperiod då det väckts. gett betänkanden skall avgöras under får dock medge att behandlingen får den valperiod då de väckts. uppskjutas till det första i gen får dock medge att behandlingen får uppskjutas till det första ärende som väckts under ett uppehåll i nästa valperiod. i kammararbetet som sträcker sig ett ärende som väckts under ett up- fram till det första i nästa pehåll i kammararbetet som sträcker valperiod anses vara uppskjuten till sig fram till det första i nästa valperiod anses vara uppskju- behandlingen av ett ärende som ten till detta . inte har hunnit avgöra då ett uppehåll görs i kammarens arbete med anledning av ett extra val. Ärende som gäller statsbudgeten för närmast följande budgetår skall avgö- ras före budgetårets ingång om det inte utan olägenhet för budgetregleringen kan avgöras . Ett lagförslag som har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen skall prövas före utgången av kalenderåret därpå. Om ett annat lagförslag har ett nära samband med ett lagförslag som vilar enligt denna bestämmelse, får besluta att det skall avgöras inom den tid som gäller för prövningen av det vilande lagförslaget. Om ett ärende som avses i detta stycke till följd av beslut om extra val inte kan avgöras på före- skriven tid, skall det avgöras möjligt efter det att den nyvalda riksda- gen har sammanträtt. Regeringen skall till riks- dagen lämna en skrivelse med berät- Regeringen skall enligt 10 kap. 6 § regeringsformen fortlöpande infor- mera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europe- iska unionen. Regeringen skall redovisa sitt age- rande i Europeiska unionen för riks- telse över verksamheten i Europeiska unionen. Regeringen skall redovisa sitt age- rande i Europeiska unionen för riks- dagen. dagen samt lämna en skrivel- se med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . Utskottens skyldighet att följa EU- Utskottens arbete med EU-frågor Utskotten skall följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 4 kap. 46 §§ med tillhörande tilläggsbestäm- melser. Beträffande statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. Regeringen skall överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. Dessa överläggningar får äga rum offentligt i enlighet med bestämmelserna om öppna utskotts- sammanträden i 4 kap. 13 § med tilläggsbestämmelser. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, skall utskottet besluta att överlägga med regeringen enligt andra stycket. Utskottet får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Utskottet skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. På det sätt som anges i denna para- graf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall tillställas enligt protokol- let om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talman- nen får efter samråd med de särskil- da företrädarna för partigrupperna bestämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med un- dantag för förslag från Europeiska gemenskapernas kommission, skall behandlas på samma sätt. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för granskning hänvisa ett sådant dokument till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 46 §§ med tillhörande till- äggsbestämmelser. Vid utskottets granskning av do- kumentet är 4 kap. 8 § tillämplig. Utskotten skall inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet skall redovisa sin granskning i ett utlåtande till kam- maren. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar i EU-frågor till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. 4 § 5 § För samråd enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall för varje valperiod inom sig tillsätta en unionen (). skall bestå av ett udda antal ledamöter, lägst femton. Vid nämndens sammanträden har varje partigrupp som är represente- rad i nämnden rätt att ersätta en ledamot i nämnden med en ledamot av det utskott vars område berörs av de frågor som nämndens överlägg- ningar med regeringen rör. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. Regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingar- na i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelse- fulla och andra frågor som nämnden bestämmer. Regeringen skall underrätta om frågor som skall beslu- tas i Europeiska unionens råd. Reger- ingen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför besluten i rådet. Om minst fem av ledamöterna i begär det, skall nämn- den besluta att överlägga med reger- ingen enligt första stycket. Nämnden får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Nämnden skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Regeringen skall rådgöra med nämnden inför möten i . inom stängda dörrar. inom stängda dörrar. dock besluta att ett sammanträde till dock besluta att ett sammanträde helt den del det avser inhämtande av eller delvis skall vara offentligt. upplysningar helt eller delvis skall Nämnden får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant, ett statsråd, en tjänsteman som åtföljer statsrådet eller en tjänsteman i nämnden är närvarande vid ett slutet sammanträde. Vid en offentlig del av ett sammanträde är företrädare för en statlig myn- dighet inte skyldig att lämna en uppgift för vilken sekretess gäller hos myn- digheten. Denna lag träder i kraft . Ändringar i riksdagsordningen med anledning av det nya fördraget Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1 dels att nuvarande 10 kap. 3, 4 och 59 §§ samt tilläggsbestämmelserna 10.5.1 och 10.7.14 skall betecknas 10 kap. 4, 5 och 1014 §§ respektive 10.10.1 och 10.12.14, dels att 4 kap. 4 §, 10 kap. 2 § samt tilläggsbestämmelserna 4.6.2 och 5.12.1 samt rubriken närmast före 10 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att nya 10 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas fem nya paragrafer, 10 kap. 3, 69 §§, av följande lydelse. ärenden som rör grundlagarna och ärenden som rör grundlagarna och finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § finns också i 2 kap. 12 §, 8 kap. 15 § och 12 kap. 1 § regeringsformen och 12 kap. 1 § regeringsformen samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. samt i 2 kap. 9 §, 3 kap. 14 §, 4 kap. 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 11 §, 6 kap. 1 och 4 §§, 8 kap. 11 och 13 §§, 9 kap. 8 § samt tilläggsbe- 13 §§, 9 kap. 8 §, 10 kap. 6, 7 och 9 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 den- 4.6.1, 5.4.1, 8.4.1, 8.5.1, 8.11.1, 8.11.2 och 8.12.1 denna lag. 4.6.22 skall bereda ärenden om 1.penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken,