frsrdg · GT04RS3d3 · 2005-12-14 00:00:00 — Av procenttalen framgår dock att skillnaden mellan dessa tre utskott och det mest belastade utskottet (det vill säga skatteutskottet) är ungefär lika stor som skillnaden mellan dem och det minst belastade. Minst belastade under innevarande valperiod har varit försvars-, kultur- och utbildningsutskotten. Dessa har under innevarande valperiod endast fått en tiondel så många propositioner som det mest belastade utskottet. Även bostads- och arbetsmarknadsutskotten har haft en förhållandevis liten belastning i detta avseende. är förhållandena slående stabila. De fem utskott som haft minst belastning under innevarande valperiod är samma som varit minst belastade under hela den studerade tioårsperioden, även om den inbördes rangordningen har varierat. På motsvarande sätt är de utskott som haft mest belastning under innevarande valperiod i stort sett också de som varit mest belastade . Av dessa har skatteutskottet och, under de senaste valperioderna, justitieutskottet varit de allra mest belastade. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 TABELL 9:2 PROPOSITIONER OCH SKRIVELSER (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. När det gäller remitterade motioner (eller delar därav) framgår av tabell 9:3 att social-, utbildnings-, trafik-, skattesamt miljö- och jordbruksutskotten har varit de mest belastade utskotten under innevarande valperiod. Minst belastade har varit lag-, finans-, utrikes-, bostads- och försvarsutskotten. Det sistnämnda utskottet har under innevarande valperiod fått mindre än en femtedel () så många motioner som det mest belastade. I likhet med remitterade propositioner och skrivelser ovan framgår av tabellen att rangordningen är förhållandevis stabil . De fem utskott som haft störst belastning under innevarande valperiod har tillhört de mest belastade under hela den senaste tioårsperioden. Av dessa framstår socialutskottet som det mest belastade. En förändring som ägt rum är att arbetsmarknadsutskottet blivit mindre belastat. /951997/98 innehade arbetsmarknadsutskottet fjärdeplaceringen utifrån motioner, men därefter har det tillhört den nedre halvan av tabellen. En annan förändring är att också miljö- och jordbruksutskottet blivit mindre belastat relativt övriga utskott. Alltjämt tillhör det dock ett av de mest belastade utskotten. Värt att notera är även att vissa utskott successivt får alltfler motioner relativt övriga utskott, även om de ännu inte i detta avseende tillhör de som är mest belastade. Framför allt kan här nämnas justitie- och socialförsäkringsutskotten. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 TABELL 9:3 MOTIONER (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: Både motioner från allmän motionstid och övriga motioner ingår. De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. Av tabellen framgår vidare att de utskott som haft minst antal motioner under innevarande valperiod också har varit de minst belastade . Minst belastade har genomgående varit försvars- och bostadsutskotten. Av procenttalen framgår vidare att skillnaden mellan försvarsutskottet och övriga utskott har ökat för varje valperiod. För lagutskottet finns en långsiktig trend som innebär att utskottet i jämförelse med övriga utskott får alltfler motioner, även om det fortfarande tillhör gruppen av utskott som är minst belastade härvidlag. I stället för remitterade motioner (eller delar därav) till respektive utskott studeras i tabell 9:4 remitterade motionsyrkanden. Skälet för att även studera antal yrkanden är att deras antal varierar stort mellan olika motioner, vilket innebär att den arbetsbelastning som en motion utgör också kan variera stort. I tabellen ingår endast motionsyrkanden från allmän motionstid. Som redan konstaterats i avsnittet Produktion ovan blir resultatet ungefär detsamma när endast motionsyrkanden studeras. Av de fem mest belastade utskotten är fyra samma som när endast antal motioner studeras. Motsvarande gäller för de minst belastade utskotten. En skillnad är att skatteutskottet och, till viss del, framstår som mindre belastade än i tabell 9:3, en annan att utrikesutskottet framstår som mer belastat. Förutom att olika utskotts motioner tenderar att vara olika omfattande med avseende på antal yrkanden kan en del av skillnaden bero på att yrkanden i följdmotioner på propositioner inte ingår i tabell 9:4; ovan visade ju sig framför allt skatteutskottet erhålla ett stort antal propositioner. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 TABELL 9:4 MOTIONSYRKANDEN (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: Endast motionsyrkanden från allmän motionstid ingår. De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. Även när det gäller belastningen är bilden i stora drag densamma i tabell 9:4 som i tabell 9:3. Flertalet av de utskott som är mest belastade under innevarande valperiod har varit det under hela den senaste tioårsperioden; utbildnings-, socialsamt miljö- och jordbruksutskotten har genomgående fått flest motionsyrkanden från allmän motionstid. Även flertalet av dem som varit minst belastade under innevarande valperiod har också varit minst belastade under hela den senaste tioårsperioden; minst antal motionsyrkanden från allmän motionstid har genomgående remitterats till försvars-, lag- och bostadsutskotten. Vidare framgår av tabellen tydligt justitieutskottets allt större belastning relativt övriga utskott, liksom arbetsmarknadsutskottets allt mindre belastning. I tabell 9:5 redovisas utskottens arbetsbelastning med avseende på antal avgivna reservationer. Klart mest belastat under innevarande valperiod har i detta avseende varit utbildningsutskottet, därefter social-, miljö- och jordbruks- och socialförsäkringsutskotten. Skillnaden mellan utbildningsutskottet och de övriga utskotten är stor; i det näst mest belastade utskottet (socialutskottet) har endast avgetts två tredjedelar () så många reservationer som i utbildningsutskottet. Klart minst belastat är försvarsutskottet. I detta har under första hälften av innevarande valperiod endast avgetts en tjugondel () så många reservationer som i det mest belastade utskottet. Andra utskott med förhållandevis låg belastning i detta avseende är trafik-, närings-, utrikes-, lag- och kulturutskotten. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 TABELL 9:5 RESERVATIONER (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. är förhållandena relativt stabila. En förändring som har ägt rum är dock att antalet reservationer som avges i finansutskottet har minskat drastiskt. Detta hänger samman med den nya budgetordningen , vilken medförde färre reservationer i finansutskottets betänkanden. En annan förändring är att antalet reservationer i arbetsmarknadsutskottet minskat. Förklaringen till det ligger sannolikt i att, som framgått ovan, arbetsmarknadsutskottet erhåller allt färre motioner jämfört med andra utskott. I kulturutskottet avgavs jämförelsevis många reservationer under föregående valperiod, men under innevarande valperiod har antalet gått ned i förhållande till övriga utskott. Arbetsbelastning i form av antal avlämnade utskottsbetänkanden i genomsnitt per framgår av tabell 9:6. Mest belastat i detta avseende har under innevarande valperiod varit . Andra högt belastade utskott är finans-, justitie-, lag- och skatteutskotten. Minst belastade är för- svars-, arbetsmarknads- och kulturutskotten; dessa har under innevarande valperiod avlämnat runt en fjärdedel så många betänkanden som det mest belastade. Även trafik- och bostadsutskotten tillhör gruppen utskott som avlämnat minst antal betänkanden. är rangordningen av utskotten förhållandevis stabil. Utskott som under första hälften av innevarande valperiod varit mest belastade har också varit det under hela den studerade tioårsperioden. är genomgående det utskott som avlämnat flest betänkanden i genomsnitt per . Under hälften av innevarande valperiod och den närmast före- 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 gående valperioden har finans- och justitieutskotten också tillhört de allra mest belastade i detta avseende. TABELL 9:6 BETÄNKANDEN (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. Vad gäller utskottens yttranden har, enligt tabell 9:7, varit mest belastat under första hälften av innevarande valperiod. Andra utskott med hög belastning är trafik-, bostads- och socialutskotten. Minst belastade har varit lag- och näringsutskotten, som avgett en fjärdedel () så många yttranden som det mest belastade utskottet. har rangordningen varierat kraftigt. Utskott som en valperiod tillhört de mest belastade tillhör nästföljande valperiod inte sällan de minst belastade, och vice versa. Ett exempel är trafikutskottet, som under föregående valperiod avgav minst antal yttranden av samtliga utskott men som under första hälften av innevarande valperiod avgett näst flest yttranden. Ett annat exempel är näringsutskottet, som /951997/98 avgav näst flest yttranden av samtliga utskott men som under innevarande valperiod avgett minst antal yttranden. För två utskott är rangordningen dock stabil . är det utskott som i genomsnitt avgett flest yttranden per , medan lagutskottet har avgett minst eller näst minst antal yttranden. En förklaring till att variationen är så stor torde vara att antalet avgivna yttranden är förhållandevis få, särskilt . Som framgått i avsnittet Produktion ovan har under den innevarande valperiodens första hälft utskotten i genomsnitt avgett drygt tre yttranden per . En ökning eller minskning i ett utskott med ett yttrande ger under sådana förhållanden stort utslag i tabellen. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 TABELL 9:7 YTTRANDEN (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. En osäkerhet i att studera antal avlämnade utskottsbetänkanden och även antal yttranden är att de kan variera i storlek. Till exempel kan ett utskott välja att behandla ett stort antal motioner i ett betänkande, medan ett annat väljer att dela upp motioner som teoretiskt skulle kunna behandlas i ett sammanhang på flera betänkanden. Ett alternativ till att studera antal utskottsbetänkanden och yttranden kan vara att studera deras sidantal i riksdagstrycket, vilket i större utsträckning tar hänsyn till betänkandenas och yttrandenas storlek. När detta studeras är bilden delvis densamma som när antalet utskottsbetänkanden studeras, vilket framgår av tabell 9:8; antalet yttranden har mindre betydelse i sammanhanget eftersom de totalt sett utgör endast en liten del av sidantalet i riksdagstrycket. Flest trycksidor per producerar konstitutions- och finansutskotten. Till en del förklaras detta av deras gransknings- respektive budgetbetänkanden, som bland annat innehåller omfattande bilagedelar. Ett annat högt belastat utskott är skatteutskottet. Minst belastat är försvarsutskottet. Under innevarande valperiods första hälft motsvarar detta utskotts produktion av trycksidor en sjundedel () av det med störst belasting. Kultur- och bostadsutskottens produktion av trycksidor motsvarar mellan ungefär en femtedel och en fjärdedel av det mest belastade utskottets produktion. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 TABELL 9:8 TRYCKSIDOR (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1994/951997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. är förhållandena tämligen stabila. Flest antal trycksidor producerar genomgående konstitutions- och finansutskotten, och minst antal producerar genomgående försvars-, kultur- och bostadsutskotten. Arbetsbelastning avseende EU-frågor studeras i form av antal faktapromemorior respektive EU-dokument totalt sett som tilldelats utskotten. Som diskuterats i avsnittet Arbete med EU-frågor ovan är det inte alla EU-dokument, inte ens alla faktapromemorior, som blir föremål för någon reell behandling i utskotten. Trots det torde indikatorerna ge en bild av i vilken utsträckning olika utskott i sitt arbete är belastade av EU-frågor. När belastning, som i tabell 9:9, studeras i form av faktapromemorior är miljö- och jordbruksutskottet det mesta belastade utskottet. Även näringsutskottet och, i viss mån, trafikutskottet får ett förhållandevis stort antal faktapromemorior under ett . Jämförs med belastning i andra avseenden kan noteras att näringsutskottet, som i regel är ett medelbelastat utskott, här alltså tillhör de mest belastade. Minst belastade är bostads-, utbildnings-, kultur- och försvarsutskotten. Dessa erhåller endast undantagsvis faktapromemorior. , som i andra avseenden ofta har en hög belastning, är här också ett utskott med liten belastning. Vidare bör även noteras att skillnaden mellan de mest respektive minst belastade utskotten, vilken framgår av procenttalen, är större än motsvarande skillnad när andra indikatorer på arbetsbelastning har studerats ovan. Variationen mellan utskottens belastning när det gäller EU-frågor är alltså mycket stor. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 TABELL 9:9 FAKTAPROMEMORIOR (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1995/961997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. Rangordningen av utskotten är förhållandevis stabil . Miljö- och jord- bruks-, närings- och trafikutskotten har varit de mest belastade . Även de minst belastade utskotten har i stort sett varit desamma. En skillnad som framgår av procenttalen är att justitieutskottet under de senaste valperioderna har fått alltfler faktapromemorior jämfört med övriga utskott. Detsamma gäller lagutskottet. Vidare framgår av tabellen att belastningen för flertalet av de utskott som efter EU-inträdet var minst belastade därefter blivit ännu mindre. Även när inkomna EU-dokument totalt sett studeras är miljö- och jord- bruks-, trafik- och näringsutskotten bland de mest belastade och bostads-, försvars-, kultur-, konstitutions- och utbildningsutskotten bland de minst belastade. Dessutom har framför allt utrikesutskottet men även finansutskottet en hög belastning i detta avseende. Variationen mellan utskotten är alltjämt mycket stor. Förhållandena är stabila . Av tabell 9:10 framgår även att utskott som under innevarande valperiod har erhållit ett litet antal EU-dokument har fått en allt mindre belastning jämfört med övriga utskott. Resultatet överensstämmer med utvecklingen av erhållna faktapromemorior. Trenden är med andra ord att skillnaden mellan utskottens belastning med EU-frågor har ökat . 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 TABELL 9:10 INKOMNA EU-DOKUMENT (RANGORDNING, PROCENT) 2002/032003/04 1998/992001/02 1995/961997/98 Kommentar: De utskott som under innevarande valperiod har varit mest belastade markeras med grå bakgrund, och de utskott som varit minst belastade markeras med svart bakgrund. Procenttalen anger belastning relativt det mest belastade utskottet. Som framgått ovan har rangordningen av utskotten i olika avseenden varit förhållandevis stabil sett . Utskott som under innevarande valperiod har haft hög belastning i ett visst avseende har ofta även under tidigare valperioder haft hög belastning därvidlag. Självklart finns också exempel på motsatsen, till exempel justitieutskottets ökning och arbetsmarknadsutskottets minskning, när det gäller antal motionsyrkanden. En fråga i anslutning till detta är om rangordningarna av utskotten varierar mellan olika indikatorer eller om ett utskott som är till exempel högt belastat i ett avseende också är högt belastat i andra avseenden. I vad mån så är fallet framgår av tabell 9:11. I den anges utskottens samtliga rangtal baserat på deras rangordningar i tabellerna ovan. Det bör dock betonas att rangtalen i tabellen måste tolkas med försiktighet. Förutom de osäkerheter som påtalades i avsnittets inledning bör här nämnas att vissa indikatorer samvarierar beroende på att de delvis är samma sak. Till exempel hänger antal motioner nära samman med antal motionsyrkanden. Eftersom dessa redovisas som två olika indikatorer erhåller varje utskott två rangtal, men de mäter båda arbetsbelastning med avseende på motionsberedning. Vidare bör påpekas att olika indikatorer bör tillmätas olika vikt beroende på att de på en generell nivå utgör en större eller mindre belastning för utskotten. Ett exempel är indikatorerna betänkanden och yttranden. Betänkandena är som regel både mer omfattande än yttranden och ett större inslag i alla utskotts verksamhet. Utskottens rangordning när det gäller betänkanden bör således ges en större vikt än deras rangordning när det gäller yttranden. UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 Med detta sagt kan konstateras att det föreligger ett visst mönster i rangordningen av utskottens arbetsbelastning. Vissa utskott har låga rangtal på flera indikatorer, vilket alltså innebär att de är högt belastade i flera avseenden. har lägst rangtal av samtliga utskott på fyra av de tio indikatorerna: sammanträdestid, betänkanden, yttranden och trycksidor. Som framgått i föregående avsnitt är granskningen av regeringen ett omfattande inslag i verksamhet. Någon indikator som direkt mäter granskningsverksamheten finns inte i tabellen. Indirekt torde dock indikatorerna sammanträdestid och trycksidor täcka in arbete med granskningen. Ett annat utskott som kännetecknas av låga rangtal är miljö- och jordbruksutskottet. Detta har högst belastning (lägst rangtal) av alla utskott när det gäller EU-frågor, men det tillhör även de mer belastade utskotten när det gäller sammanträdestid, motioner och motionsyrkanden, reservationer samt trycksidor. Andra utskott som har flera låga rangtal, det vill säga hög belastning i flera avseenden, är finans- (propositioner, betänkanden, trycksidor, EU- dokument), skatte- (propositioner, motioner, betänkanden, trycksidor, faktapromemorior), justitie- (propositioner, motionsyrkanden, reservationer, betänkanden), utrikes- (sammanträdestid, propositioner, EU-dokument), social- (propositioner, motioner, motionsyrkanden, reservationer, yttranden), utbildnings- (motioner, motionsyrkanden, reservationer, trycksidor) och trafikutskotten (sammanträdestid, motioner, motionsyrkanden, yttranden, faktapromemorior, EU-dokument). TABELL 9:11 UTSKOTTENS SAMTLIGA RANGORDNINGAR 2002/032003/04 (RANG- TAL) Kommentar: Tabellen visar utskottens rangtal baserat på deras rangordningar i tabellerna 9:19:10. Låga rangtal innebär jämförelsevis hög belastning, och höga rangtal innebär jämförelsevis låg belastning. 2005/06:RS3 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 Flest högsta rangtal har försvarsutskottet. Detta är fallet på sju av de tio indikatorerna: propositioner (tillsammans med kultur- och utbildningsutskotten), motioner, motionsyrkanden, reservationer, betänkanden, trycksidor och faktapromemorior (tillsammans med kultur-, utbildnings- och bostadsutskotten). Rangtalet är även bland de högsta på indikatorn EU-dokument. I ett avseende har försvarsutskottets belastning varit förhållandevis hög under innevarande valperiod, nämligen yttranden. Andra utskott som kännetecknas av höga rangtal är kultur- och bostadsutskotten. För kulturutskottets del är rangtalen genomgående förhållandevis höga. Detsamma gäller för bostadsutskottets del med undantag av reservationer och yttranden. Ytterligare ett utskott som har flera höga rangtal är arbetsmarknadsutskottet. Särskilt höga är rangtalen på indikatorerna sammanträdestid, propositioner, motionsyrkanden, betänkanden och trycksidor. Belastning i förhållande till kansliresurser Utskottens arbetsbelastning kan även studeras ur ett kansliperspektiv. Frågan som då kan ställas är hur stor belastningen i olika avseenden är i förhållande till antalet handläggande tjänstemän, det vill säga föredragande. Som framgått i avsnittet Organisation varierar kanslierna i storlek, vilket för kansliernas del kan tänkas korrigera skillnader i arbetsbelastning på så sätt att utskott med hög belastning har ett större kansli och vice versa. I tabell 9:12 redovisas arbetsbelastning med hänsyn till kansliernas storlek. Procenttalen i tabellerna 9:19:10 ovan har delats med antal föredragandetjänster och kan sägas indikera belastningen per handläggartjänst (procentenheter per föredragandetjänst). Som framgick i avsnittet Organisation är antalet tjänster inte detsamma som antalet årsarbetskrafter eftersom anställda kan vara borta från kansliet på grund av till exempel tjänstledighet, varvid årsarbetskrafterna blir färre än antalet tjänster, eller kansliet kan ta in extra personal, varvid årsarbetskrafterna blir fler än antalet tjänster. I tabell 9:12 har dock ingen hänsyn tagits till antalet föredragandeårsarbetskrafter i respektive kansli /032003/04. Av tabellen framgår att skillnaderna mellan utskotten utjämnas något när hänsyn tas till kansliernas storlek, men någon total utjämning är det inte frågan om. Jämförs procentenheterna är skillnaderna mellan utskott med störst respektive minst belastning i olika avseenden fortfarande stora. En del utskott med stor belastning framstår dock som mindre belastade sett ur ett kansliperspektiv, det vill säga när hänsyn tas till antalet föredragandetjänster. Exempelvis ter sig , som ovan var det mest belastade utskottet i fyra avseenden, mindre belastat ur ett kansliperspektiv. Skälet till det är utskottets förhållandevis stora kansli (5,5 föredragandetjänster). Andra utskott med stor belastning som ter sig mindre belastade sett ur ett kansliperspektiv är miljö- och jordbrukssamt finansutskotten (4 respektive 5,5 föredragandetjänster). Vissa utskott framstår tvärtom som jämförelsevis mer belastade när de studeras ur ett kansliperspektiv. Här kan nämnas utrikes-, socialförsäkrings- (3 187543314344132512408 6 18 18 188 5 17 9 1812 8 19 13 1521 16 27 17 149 8 27 8 1120 7 19 14 128 2 11 34 719 17 16 19 1424 16 12 19 1123 12 14 17 1133 33 20 11 1521 5 11 31 1419 14 17 13 1116 7 16 8 1415 8 8 22 1011 13 13 28 9KU 18 9 11FiU 8 14 7SkU 6 25 19JuU 17 28 21LU 15 18 13UU 30 18 12FöU 24 5 9SfU 20 17 19SoU 14 14 25KrU 20 5 22UbU 11 3 29TU 18 12 27MJU 14 13 19NU 17 15 18AU 12 7 15BoU 5 8 11 UTSKOTTSUNDERSÖKNING 2004 2005/06:RS3 föredragandetjänster vardera) och kulturutskotten (2 föredragandetjänster). Dessas belastning ter sig alltså högre när hänsyn tas till kansliernas storlek. Mest belastade när hänsyn tas till antal föredragandetjänster ter sig justitie-, utrikes-, trafiksamt miljö- och jordbruksutskotten. TABELL 9:12 BELASTNING PER FÖREDRAGANDE 2002/032003/04 (PROCENTEN- HETER)