frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — 2.kredit- och fondväsendet, 3.växel och checkrätt, 4.det affärsmässiga försäkringsväsendet, 5.Riksrevisionen i den mån ärendena inte tillhör konstitutionsutskot- tets beredning, 1Riksdagsordningen omtryckt 2003:594. 2Nuvarande lydelse enligt bilaga 1. Ärenden om anslag inom utgifts- områdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bi- drag till kommuner, 26 Statsskulds- räntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska unionen bereds av fi- nansutskottet. 2005/06:RS3 BILAGA 2 FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR 6.den kommunala ekonomin, 7.statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 8.statens egendom och upphandling i allmänhet, 9.förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sam- manställa statsbudgeten. Ärenden om anslag inom utgifts- områdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bi- drag till kommuner, 26 Statsskulds- räntor m.m. samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bereds av finansutskottet. finansförvaltning, 3 Skatt, tull och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Inter- exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Inter- nationell samverkan, 6 Försvar samt nationell samverkan, 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 7 Interna- beredskap mot sårbarhet, 7 Interna- tionellt bistånd, 8 Invandrare och tionellt bistånd, 8 Invandrare och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygg- social omsorg, 10 Ekonomisk trygg- het vid sjukdom och handikapp, 11 het vid sjukdom och handikapp, 11 12 Ekonomisk trygghet för familjer 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbild- Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbild- ning och universitetsforskning, ning och universitetsforskning, fritid, 18 Samhällsplanering, bostads- fritid, 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande, 19 Regio- försörjning och byggande, 19 Regio- nal utveckling, 20 Allmän miljö- och nal utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommuni- naturvård, 21 Energi, 22 Kommuni- kationer, 23 Jord- och skogsbruk, kationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till m.m. och 27 Avgiften till Europeiska m.m. och 27 Avgiften till Europeiska Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR BILAGA 2 2005/06:RS3 Regeringens skyldighet att in- Regeringens skyldighet att in- formera om sin syn på formera om sin syn på 2 § Regeringen skall informera riksda- gen om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kom- mission som regeringen bedömer som betydelsefulla. erhåller information om arbetet i Europeiska unionen enligt fördraget om upprättande av en . Nationella parlament erhåller en- ligt fördraget om upprättande av en följande dokument. Dokument enligt del IIV. Utkast till ändringar av fördraget (artikel IV-443.1). Initiativ från om förenklat förfarande för ändring (artikel IV-444.3). Dokument enligt protokoll om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Kommissionens samrådsdokument (grönböcker, vitböcker och medde- landen). Kommissionens årliga lag- stiftningsprogram samt alla andra instrument för lagstiftningsprogram eller politisk strategi. Utkast till europeiska lagstift- ningsakter. 2005/06:RS3 BILAGA 2 FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR På det sätt som anges i denna pa- ragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som skall tillställas enligt protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talmannen får efter samråd med de särskilda före- trädarna för partigrupperna bestäm- ma att även andra dokument från Europeiska unionen, med undantag för förslag från Europeiska gemen- skapernas kommission, skall behand- las på samma sätt. Dagordningarna för och resultaten av rådets möten, inklusive protokol- len från rådets möten då det diskute- rar utkast till europeiska lagstift- ningsakter. Dokument enligt protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Utkast och ändrade utkast till eu- ropeiska lagstiftningsakter. lagstiftnings- resolutioner och rådets ståndpunkter. Kommissionens årliga rapport om tillämpningen av artikel I-11 (Grund- läggande principer). På det sätt som anges i denna pa- ragraf skall behandla de grönböcker och vitböcker som över- sänds till från Europeiska kommissionen enligt artikel 1 i pro- tokollet om nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Talman- nen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna be- stämma att även andra dokument från Europeiska unionen, med un- dantag för utkast till europeiska lagstiftningsakter, skall behandlas på samma sätt. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 § för granskning hänvisa des- sa dokument till det utskott inom vars ämnesområde dokumentets innehåll hör hemma. Ett dokument får inte delas mellan två eller flera utskott om det inte finns särskilda skäl för det. Vid utskottets granskning av dokumentet är 4 kap. 8 och 11 §§ tillämpliga. Utskott skall inhämta behövliga upplysningar från regeringen. Utskottet skall avge ett utlåtande till kammaren med anledning av utskottets granskning. Vid beslutet om utlåtandet är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Kammaren beslutar om utlåtandet med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. 3 Nuvarande lydelse enligt bilaga 1. FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR BILAGA 2 2005/06:RS3 Beträffande regeringens och andra statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. Med anledning av det protokoll som finns fogat till fördraget om upprättande av en skall pröva om ett utkast till en europeisk lagstiftnings- akt strider mot subsidiaritetsprinci- pen. Kammaren skall med tillämpning av 4 kap. 1 och 7 §§ för prövning hänvisa ett utkast till berört utskott enligt bestämmelserna i 4 kap. 4 6 §§ med tillhörande tilläggsbe- stämmelser. Vid utskottets prövning av utkastet är 4 kap. 8 § tillämplig. Om en riksdagsledamot anser att utkastet strider mot subsidiaritets- principen får ledamoten anmäla detta till . En anmälan från en riksdagsledamot skall inkomma efter det att utkastet översänts till riksda- gen. Om minst fem ledamöter av ett an- nat utskott än vid sin prövning kommer fram till att utkastet strider mot subsidiaritets- principen skall utskottet anmäla detta till genom protokollsutdrag eller yttrande. I annat fall anmäler utskottet genom protokollsutdrag till kammaren att utskottet inte funnit att utkastet stri- der mot subsidiaritetsprincipen. Vid beslutet om yttrande är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. skall pröva om ett utkast strider mot subsidiari- tetsprincipen om en riksdagsledamot eller ett annat utskott efter egen prövning av utkastet anmält detta till utskottet. 2005/06:RS3 BILAGA 2 FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR Även utan sådana anmälningar kan ta initiativ till en sådan prövning. I ett sådant fall skall det berörda utskottet bere- das tillfälle att yttra sig. Om anser att ett utkast strider mot subsidiaritets- principen skall utskottet avge ett betänkande till kammaren med för- slag om avgivande av ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordföran- de. skall också avge ett betänkande till kammaren i frågan om minst etthundrafemton av ledamöter begär det. Vid beslutet om betänkande är 4 kap. 15 och 16 §§ tillämpliga. Om efter prövning enligt första stycket i denna paragraf inte finner att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen anmäler utskottet detta genom proto- kollsutdrag till kammaren. Kammaren beslutar om betänkan- det med tillämpning av reglerna i 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmel- ser. Initiativ om förenklat förfarande för ändring av fördraget enligt arti- kel IV-444 skall behandlas i enlighet med 68 §§. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR BILAGA 2 2005/06:RS3 Riksdagsordningen med anledning av det nya fördraget Samtliga ändringar har motiverats i avsnitt 3.7. 4 kap. 4 § uppgifter får nya uppgifter i 10 kap. 69 §§ RO (subsidiaritets- kontrollen). 4.6.2 och 5.12.1 Benämningen på utgiftsområde 27 I och med det nya fördragets ikraftträdande bör utgiftsområde 27 byta namn till Avgiften till Europeiska unionen. 10 kap. 2 § Regeringens skyldighet att informera om sin syn på utkast till rättsakter Gällande lydelse anger att regeringen skall informera om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kommission som regeringen bedömer som betydelsefulla. Den föreslagna lydelsen ansluter till ordalydel- sen i det nya fördraget (artikel I-33) och inbegriper europeiska lagar, europe- iska ramlagar, europeiska förordningar, europeiska beslut samt rekommenda- tioner och yttranden. 10 kap. 3 § Information från Europeiska unionen Bestämmelsen innehåller en erinran om att erhåller information enligt det nya fördraget. I tilläggsbestämmelsen redovisas de dokument som nationella parlament skall erhålla. Utöver det som redovisas i paragrafen nämns nationella parlament i några artiklar i det nya fördraget, men det rör inte dokument som ska tillställas nationella parlament. Till exempel kommer nationella parlament att delta i utvärderingssystem rörande området för frihet, säkerhet och rättvisa, men regler för detta kommer att fastställas i sekundärrätten och bör således inte nämnas i denna paragraf, i alla fall inte innan sekundärrätten trätt i kraft. 10 kap. 5 § Behandling av dokument från Europeiska unionen Bestämmelsen innehåller en hänvisning till de dokument som kom- mer att erhålla enligt det nya fördraget. Lagstiftningsförslag täcks inte in av denna paragraf utan av subsidiaritetskontrollen som reglerar i 10 kap. 6 §. Om ett utskott vill hänskjuta ett lagstiftningsförslag till kammaren får utskottet i likhet med gällande regler ta ett utskottsinitiativ. 2005/06:RS3 BILAGA 2 FÖRDRAGSANKNUTNA FRÅGOR 10 kap. 6 § Subsidiaritetskontroll är det sammanhållande organet. Konstitutionsut- skottets granskning av utkast på det egna området täcks av bestämmelserna i andra stycket i denna paragraf samt av 10 kap. 8 §. Kammaren hänvisar utkasten för prövning till utskotten. 4 kap. 1 § tilläm- pas, vilket innebär att ett utkast skall bordläggas vid ett sammanträde med kammaren. I lagtexten anges inte att hänvisningen skall ske för beredning, eftersom uttrycket beredning kan leda tankarna till en mer detaljerad utskottsbehand- ling än vad som är avsikten. Motionsrätt råder ej. Att 4 kap. 8 § är tillämplig innebär bl.a. att ett utskott kan inhämta yttran- den från annat utskott. Beslutet om yttrandet sker med tillämpning av reglerna i 4 kap. 15 och 16 §§ om omröstning, avgivande av avvikande mening och särskilt yttrande. 10 kap. 7 § Beslutet om betänkande sker med tillämpning av reglerna i 4 kap. 15 och 16 §§ om omröstning, reservationsrätt och särskilt yttrande. Det får förväntas att om ett betänkande med förslag till motiverat yttrande läggs fram av konsti- tutionsutskottet då det är uppehåll i kammarens arbete, beslutar talmannen att avbryta uppehållet (jämför 2 kap. 6 § RO). 10 kap. 8 § Att 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 37 och 10 §§ med tillhörande tilläggsbestämmel- ser är tillämpliga innebär att reglerna för kammarens behandling av utskotts- betänkanden följs. 10 kap. 9 § Bestämmelserna om subsidiaritetskontroll tillämpas också för initiativ en- ligt artikel IV-444 (den s.k. passerellen). I sådana fall görs inte prövningen av initiativet i förhållande till subsidiaritetsprincipen. The principal report of the Commission is the third major review of the Riksdags procedures since the early 1990s. The Parlia- mentary Commission, led by Speaker , submitted its report, Reforming the work of the Riksdag, in 1993. In 2001, the Parliamen- tary Review Commission, led by Speaker , submitted its princi- pal report The Riksdag Facing the 21st Century. In its principal report in 2001, the Commission identified a number of important changes in the working environment of the Riksdag during the 1990s which had led to an analysis and an inquiry into the consequences of these changes for the work and procedures of the Riksdag. The tendencies for change are ongoing and clear. Commission has considered it imperative to maintain an ongoing analysis and examination of the consequences of these changes and challenges for the work and procedures of the Riksdag. Commission has primarily devoted its time to the discussion of two different sets of questions. Initially, the Commission focused on following up and evaluating the proposals from the principal report and the Riksdag decision of 2001. This involves the evaluation of the budget process including post-election experience, the work of the Riksdag with follow-up and evaluation, and the Riksdags handling of EU matters. In addition the Commission has turned its attention to a number of other matters which have consequences for the way the Riksdag will meet future chal- lenges. These matters include issues relating to research and the future, the handling of private members motions and the committee system. Trials using new debating procedures have been evaluated and followed up by the Com- mission. In addition, there have been discussions of certain other debating procedures and the length of Riksdag sessions, etc. Additional issues the Commission has discussed include Riksdag voting procedures, interparlia- mentary cooperation and the matter of Riksdag procedures in relation to a gender equality perspective. The report has the following structure. After a brief account of the Com- missions remit and mode of operation, the report begins with a chapter about the work of the Riksdag with EU matters (chapter 3). This is followed by a chapter on the Riksdags interparliamentary cooperation (chapter 4), the work of the Riksdag committees (chapter 5), and the Chamber (chapter 6). The report also contains a chapter about the work of the Riksdag to improve its gender equality (chapter 7). Chapter 8 deals with research on the Riksdag and 2005/06:RS3 BILAGA 3 SUMMARY the work of the Riksdag, questions relating to resources and implementation, and the future work of the Commission. Chapter 9 contains the Commissions legislative proposals and comments with respect to the fundamental laws. The Commissions proposals are projected to come into force in conjunc- tion with the 2006/07 Riksdag session. The work of the Riksdag with EU matters The Commission argues that the Riksdag should play a central role in han- dling EU matters. EU issues form an important part of political reality, and should be reflected in the work of the Riksdag. It is important that the Riks- dag should be in on business at an early stage, and that all members of the Riksdag are involved. and and other strategic EU documents should increas- ingly become the subject of debate and consideration in committee work and in the Chamber. Documents should be dealt with according to the following procedure. The Speaker reports the EU document to the Chamber. The Chamber refers the document to the appropriate committee. There will be no right to submit private members motions in relation to EU documents. will examine the document and will among other things be able to organise a public hearing on the issue in question. will report to the Chamber on its examination of the document in a statement. All MPs will have the opportunity of taking part in the Chamber debate which may arise as a result of the new procedures. Consideration in the Chamber should conclude with the Chamber filing the statement. As with the practice devel- oped in the Chambers consideration of the scrutiny reports of , it should be possible for the Chamber to vote on alterna- tive formulations in the statement. It is not possible for the statement to con- tain any proposals for an announcement, however. The Commission considers that the role of the committees in the work of the Riksdag with EU matters should be strengthened. The Government must deliberate with the Riksdag committees in such EU work related matters as the committees determine. In these deliberations the committees will be able to present their views on how the Government should act. The result of the deliberations should be documented, and can be reported in an annex to the committee meeting minutes or in a note to the minutes. As is currently the case, formal consultations regarding the Governments position prior to decisions in confirmation of the Governments final negotiating mandate should take place in the Commit- tee on EU Affairs. In order to create a space for the committees, consultations in should focus on matters on the Councils agenda in which decisions will be taken. If a party does not have any member of a particular committee among its members and deputies in , the party should be able to temporarily replace a member of SUMMARY BILAGA 3 2005/06:RS3 this committee with a member of the committee in question during consulta- tions affecting the specialist committees area of expertise. It should be possi- ble for deliberations in the committees and consultations in to take place in public. The Commission emphasises that there is great value in debating EU mat- ters in the Chamber, both with respect to work programmes and other matters. The Government may for instance provide information in the Chamber about its work programme in preparation for a new presidency. In addition, the point of departure here should be that all MPs who so wish will be able to take part in the Chamber debate. The value of contacts with other parliaments is emphasised. It is impera- tive that the committees keep up contacts with their counterparts in other countries, for example by organising conferences on various matters. Another important aspect relates to obtaining information about the handling of EU matters in various parliaments. The Commission notes the value of good contacts between Swedish MEPs and members of the Riksdag. There are good reasons for further developing these contacts. The Commission does not, however, see any reason for MEPs to take part in debates in the Chamber. It is for the present unclear what will happen with regard to the constitu- tional treaty that was signed in in October 2004. The Commission has analysed the consequences of the new treaty and reports its deliberations, but finds no reason to formally propose to the Riksdag any amendments to the Riksdag Act on account of the new treaty. The Riksdag and interparliamentary cooperation The Riksdag is handling more and more international matters in its daily work. At the same time as international matters have become increasingly important in the everyday work of parliaments, parliaments have assumed more and more importance in international politics. Most of the existing interparliamentary assemblies were founded in a completely different political situation to the present, in specific geopolitical circumstances and conditions after the Second World War and during the Cold War. New parliamentary assemblies have subsequently arisen without previously established assemblies being rationalised or changing their proce- dures. In a new situation a number of parliamentary assemblies are seeking new tasks and partners for cooperative efforts and are broadening their remit in relation to their original objectives and mandates. This increases the risk of reduplicating activities and of competition between assemblies. An important basis for interparliamentary cooperation is that current needs should guide the Riksdags commitments. The historical and political needs and objectives which prevailed when various interparliamentary organisations and delegations were set up are not always appropriate for guiding todays 2005/06:RS3 BILAGA 3 SUMMARY For this reason, each specific organisation and assembly of parliamentarians should have its activities examined in rela- tion to current conditions and requirements. The Commission considers that the participation of members of the Riks- dag in international processes partly creates opportunities for members to create an opinion favourable to the Swedish point of view in international contexts, and partly gives the MPs in question an opportunity of reflecting opinions in the world around us and thereby of creating increased interna- tional understanding. The international commitments of parliamentarians may be seen as a balancing force against interests with a lower degree of represen- tativity and legitimacy. The Commission considers it imperative for national parliamentarians to be represented in Government delegations in international contexts. Smaller parties too should be considered for this kind of delegation. The Riksdag can take responsibility for members costs in Government dele- gations, and the Commission trusts that the Government Offices and the in consultation will find appropriate ways of funding the participation of members of the Riksdag in this kind of delegation. The Commission thinks it is imperative for international commitments to become highly integrated in the other activities of the Riksdag. The role of the committees and the party groups should be taken into account in this connec- tion. Feedback between interparliamentary work and the national work of the Riksdag is dependent on efficient channels for the exchange of information and experience. The growth of interparliamentary cooperation in recent years demands that the Riksdag and other national parliaments internally coordinate their activi- ties to avoid any duplication of effort and to ensure that in international con- texts Parliament is represented in a way that entails that its participation can be linked to the daily work of the Riksdag. In normal cases this will mean that representation is primarily taken from the Riksdag committees responsible for considering the matter in question (often referred to as specialised commit- tees). This means that the role of the Riksdag committees working with spe- cific policy areas should be brought into greater prominence in interparlia- mentary cooperation, which in the long term will facilitate feedback to activi- ties in the Riksdag and to the party groups. has special responsibility for important matters con- cerning the Riksdags international activities (Ch. 1 Art. 5 Para. 2 of the Riksdag Act). Through its budgetary responsibility, has an explicit role in the work of bringing about a more general responsibility for development in relation to the choice of priorities and strategic assessments that may need to be made between different needs. can obtain guidance for its decisions through such channels as the meetings that have come to be held between the Speaker, delegation presidia, and the pre- sidium of , as well as through the Chair- mens Conference. The modalities of the Speakers meetings with delegation presidia and the presidium of should be SUMMARY BILAGA 3 2005/06:RS3 These meetings can contribute to principled discussion and debate about priorities in international activities as well as helping to promote a significant exchange of information with the aim of avoiding unnecessary duplication of effort. A precondition for the Riksdag being able to take part in interparliamen- tary cooperation in an appropriate is, in the view of the Commission, that the Riksdag and its organisation continuously seek to shed a clear light on their international activities and review the priorities that are made. The work of the parliamentary committees system and distribution of matters between the committees