frsrdg · GS04ER1 · 2005-01-01 00:00:00 — Församlingen förväntar sig att reviderar rättegångsförfarandet vid brottmål i enlighet med standard och fullföljer antitortyrkommitténs, CPT, rekommendationer för att förbättra fängelseförhållandena. Församlingen sätter en tidsgräns till för att förändra lagstiftningen om yttrande- och föreningsfrihet i enlighet med standard. demokratiska institutioner och politiska fångar i togs upp av församlingen i en debatt vid januarisessionen (dok. 10026, 10030, 10047, res. 1358, 1359). Församlingen kritiserar landet för brister i genomförandet av nya lagar. Församlingen uttrycker också missnöje över hur presidentvalet genomfördes. Bristande mediefrihet, särskilt i samband med valet, tortyr och misshandel av personer som polisen gripit samt bristande respekt för grundläggande rättigheter som yttrande- och föreningsfrihet är företeelser som inte är förenliga med normer. Församlingen uppmanar att söka komma till rätta med de påtalade bristerna. Annars riskerar de azeriska parlamentarikerna att förlora sin rösträtt i församlingen. Församlingen beklagar att landet inte tycks söka en långsiktig lösning på problemet med politiska fångar även om ett antal har släppts och benådats av de azeriska myndigheterna. Uppföljningen av församlingens krav debatterades vid oktobersessionen (dok. 10285, res. Församlingen konstaterar att efter presidentvalet finns ett antal positiva signaler. Politiska fångar har släppts och ett flertal reformer i riktning mot pluralistisk demokrati är på gång. Den goda samarbetsandan mellan församlingen och de azeriska myndigheterna noteras. har uppfyllt några av församlingens krav, men framstegen är inte tillräckliga. Detta angår särskilt valadministrationen. Den långsamma reformtakten när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna får fortsatt kritik av församlingen. Åtgärder krävs särskilt för att uppfylla kraven på yttrandefrihet och föreningsrätt. Problemet med de politiska fångarna är ännu inte löst. experthjälp för att reformera den azeriska lagstiftningen om en konstitutionell domstol samt en civilrättslig och straffrättslig processordning bör fortsätta. Eftersom bara delvis efterlevt sina åtaganden som medlem av anser församlingen att granskningen bör fortsätta. talade i debatten på EPP:s vägnar och sade att utvecklingen i är synlig. Men denna positiva tendens störs av situationen för inhemska tvångsförflyttade personer - flyktingar från och andra områden som ockuperar. Förhållandena i flyktingläger är fruktansvärda, och det behövs omedelbar hjälp. För att demokratin i ska fungera måste oppositionens rättigheter garanteras och yttrande- och mediefriheten respekteras. Den första granskningsrapporten om Bosnien och sedan landets anslutning till presenterades vid junisessionen (dok. 10196, 10200, rek. 1664, res. 1383, 1384). Bosnien och anhöll om medlemskap 1995. förberedelser blev landet medlem i (yttr. Enligt består Bosnien och av en muslimsk-kroatisk federation och en bosnisk-serbisk republik. Landets väg tillbaka till ett normalt och stabilt samhälle har visat sig lång. Det allmänna valet i Bosnien och bedömdes motsvara internationell standard, och landet hade därmed tagit ett positivt steg på väg mot att uppfylla åtaganden som medlem i . Det var det första valet efter 1995 som administrerades av landets egna myndigheter. lämnade en lång lista med krav på förändringar som förutsättning för medlemskap. Bland annat krävdes att Bosnien och fullt ut följer och förbinder sig att lösa interna och internationella konflikter på ett fredligt sätt. Vidare krävdes att landet ska samarbeta med den internationella krigsförbrytartribunalen och utlämna de personer som anklagas för krigsförbrytelser. redogör för en positiv men alltför långsam utveckling. Medan nästan en miljon flyktingar har återvänt till sina hem återstår det att klarlägga tusentals försvunna medborgares öden. Flera av de åtaganden som landet gjort återstår att förverkliga. Därför behöver reformarbetet fortsätta. har ett kontor i . Det har till uppgift att stödja en utveckling mot demokratiska institutioner, oavhängiga medier samt respekt för de mänskliga rättigheterna. Församlingen anser att hjälp- och samarbetsprogram med Bosnien och bör fortsätta. Utvecklingen i granskades med vissa förväntningar (dok. 10049, rek. 1643, res. Vid januarisessionen var församlingens fokus särskilt ställt på parlamentsval . Församlingen antog en resolution med ett flertal krav på snabba och genomgripande åtgärder av georgiska myndigheter. Församlingen uttrycker oro för att sjuprocentströskeln till parlamentet kan leda till att parlamentet inte kommer att innehålla företrädare för oppositionen. Därför föreslås att tröskeln skall sän Korruptionen och nepotismen måste stoppas. Myndigheterna måste fungera i enlighet med principer och standarder. Församlingen anser att långt ifrån lever upp till sina åtaganden och skyldigheter som medlem av och begär därför en tidtabell för hur åtagandena ska genomföras. var rapportör för församlingens ad hoc-utskott som övervakat parlamentsval . Vid januarisessionen presenterade hon en rapport om valövervakningen. Valobservatörerna kunde konstatera att det fanns ett lågt förtroende för valprocessen bland allmänheten. Efter presidentvalet stod landet inför ett nytt parlamentsval . En brådskande debatt om och relationer anordnades vid höstsessionen. Syftet med en brådskande debatt är att på ett balanserat sätt analysera ett akut problem från olika synvinklar. talade i debatten på UEL:s vägnar och sade att han hade varit emot att församlingen skulle debattera frågan. När den nu hade tagits med på dagordningen hoppades han att den skulle bidra till en dialog mellan de georgiska och ryska parlamentarikerna. och hela har en komplex historisk bakgrund. Åtgärder som gynnar statliga, partipolitiska eller ekonomiska intressen men åsidosätter medborgarnas intressen är dömda att misslyckas när man letar efter en lösning till och relationsproblem. Vid oktobersessionen debatterade frsamlingen en rapport om hur demokratiska institutioner fungerar i och (dok. 10281, res. Statsfrbundet och , f.d. frbunds-republiken , blev medlem i Europardet. Som en fljd av mordet p premirminister pskyndades behandlingen av den serbisk-montenegriska medlemskap-sfrgan. Europardets std ansgs vara av stor vikt fr landets fortsatta utveckling mot demokrati och en fungerande rttsstat. En positiv signal frn omvrlden behvdes fr ett land som kmpar med stora politiska, ekonomiska och sociala problem, ett arv frn krigen p och ex-president styre. Den demokratiska utvecklingen i och har drabbats av bakslag genom misslyckanden att välja nya delstatspresidenter på grund av för lågt valdeltagande. Efter tre misslyckade val och ändringar i vallagen lyckades ntligen vlja ny delstatspresident, . P den positiva sidan rapporteras ven att statsfrbundet har undertecknat och ratificerat ett antal viktiga Europardskonventioner. Församlingen säger sig förstå de svårigheter som statsförbundet har genomgått men pekar på åtskilliga brister som behöver åtgärdas för att och ska anses uppfylla standard. Särskilt allvarligt är statsförbundets bristande samarbete med krigsförbrytartribunalen i . Reformering av lagstiftningen framskrider i samarbete med , men församlingen oroar sig för dröjsmålet med några viktiga lagar särskilt om polisväsendet och medierna. Behovet av ökat stöd för demokratiutvecklingen är uppenbart. Den inrikespolitiska utvecklingen beskrivs som oroande. i sin nuvarande form motsvarar inte omvärldens förväntningar. Orsaken till detta är att de två delstaterna inte lyckats ändra sina grundlagar så att de överensstämmer med statsförbundets konstitution. Kosovos regionala status fortsätter att vara en olöst fråga. Kosovo står tills vidare under FN:s administration. Församlingen beslutar att fortsätta granskningen av och . Församlingen har i granskningen av fokuserat på respekten för de mänskliga rättigheterna. Det har gällt yttrandefriheten, respekten för pluralistisk demokrati, kampen mot terrorism, förhållanden i polishäkten samt tortyr, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning. I anslutning till en debatt vid junisessionen om hur efterlever sina åtaganden som Europarådsmedlem och verkställighet av utslag (dok. 10111, 10192, rek. 1662, res. 1380, 1381) beslutade församlingen att granskningen av ska avslutas. Då konstaterades att även om framsteg gjorts och åtgärder vidtagits återstod mycket innan landet kunde anses efterleva sina åtaganden. har visat tydlig vilja och förmåga att uppfylla sina åtaganden som Europarådsmedlem. Reformer har genomdrivits i snabb takt. Utvecklingen har påskyndats av det faktum att EU skulle bestämma om fick börja förhandla om medlemskap i unionen. För detta ändamål hade ett nationellt program upprättats. De turkiska myndigheterna har tagit itu med domslut, i synnerhet Loizidoudomen. Den turkiska författningen har reviderats. Dödsstraffet har avskaffats både i freds- och krigstid. En ny brottsbalk innebär större yttrandefrihet, garanterar större frihet för individen samt skärpta straff för kränkningar av mänskliga rättigheter och för den som utför tortyr. De konstitutionella restriktionerna för TV- och radiosändningar och undervisning på kurdiska har avskaffats. De statliga säkerhetsdomstolarna som var en kvarleva från militärregimen avskaffades . Församlingen beklagar att ännu inte ratificerat ramkonvention om skyddet för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk. Men har dock visat att steg har tagits för att erkänna olika etniska gruppers kulturella rättigheter, i synnerhet kurdernas. Fallet med de fyra parlamentarikerna som suttit i fängelse har vid ett flertal tillfällen uppmärksammats av församlingen. Församlingen konstaterar att nu ändrat sin lagstiftning. De fyra politikerna har släppts ur det fängelse där de suttit . 4.2.1 Kampen mot terrorism Terrorism som ett hot mot demokratier (dok. 10056, rek. 1644) debatterades vid januarisessionen. Församlingen konstaterade att kampen mot terrorism behöver intensifieras. Det finns ett behov av en heltäckande konvention mot terrorism. Det är beklagligt att FN:s förhandlingar om en terrorkonvention inte avancerat. Församlingen rekommenderar att ministerkommittén genast påbörjar arbetet med en sådan konvention på europeisk basis. Församlingen uppmanar också medlemsstater att ratificera befintliga konventioner på området, vidta åtgärder mot stater som inte agerar kraftfullt mot terrorism, slå vakt om demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiska överväganden samt utreda huruvida Europol skulle kunna bli en alleuropeisk polis. Frågan om inte kunde ges jurisdiktion över internationell terrorism bör också utredas. poängterade i sitt debattinlägg att demokratier måste visa beslutsamhet i kampen mot terrorn och slå vakt om de mänskliga rättigheterna. tog även upp frågan om de fångar håller kvar i . Fångarnas status är oklar. Deras mänskliga rättigheter respekteras inte, och de nekas att få sina fall prövade inför en domstol. krävde att fångarna friges eller ställs inför en domstol. som deltog i debatten på UEL:s vägnar konstaterade att terror, dödande och lemlästande av oskyldiga överallt fördöms samfällt. Men ändamålet medlen i kampen mot terror, frågade . krig mot terror leder till nya terrordåd och äventyrar de grundläggande demokratiska värden och institutioner som landet påstår sig skydda. Församlingen måste dock vara kristallklar när det gäller att försvara demokrati och de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt att ta itu med bakomliggande faktorer för terrorism: fattigdom, utanförskap, hopplöshet och saknad framtidstro, avslutade . Som efterföljd av uppskakande terrordåd i ett flertal medlemsländer beslutade församlingen vid höstsession att ha en brådskande debatt om terrorism (dok. 10312, rek. Terrorhotets globala karaktär förutsätter att det internationella samfundet håller samman och agerar solidariskt och effektivt. Trots att mycket tid har ägnats åt terrorproblematiken är kollektiva respons otillräcklig, anser församlingen. För att etablera ett gemensamt legalt område i behövs en heltäckande överenskommelse om kampen mot terrorismen. De existerande internationella konventionerna behöver analyseras och uppdateras. Församlingen anser att kampen mot terrorism bör ingå i det tredje toppmötets dagordning. President försök att ändra konstitution föranledde en brådskande debatt om den politiska krisen i (dok. 10058, res. De föreslagna ändringarna i konstitution skulle ha inneburit att presidenten ska väljas av parlamentet och inte i ett direkt val. Församlingen oroar sig över utvecklingen i och ger en tydlig signal till om vikten av att följa lagar och regler. Om insisterar på att genomföra politiska reformer som strider mot landets konstitution hotar församlingen att upphäva de ukrainska delegaternas rösträtt i församlingen. Att ändra regler som styr landets val går inte att genomföra så nära valet. Församlingens resolution handlar också om mediefrihet och samarbete med . Bland annat föreslås en särskild representant för att följa den politiska utvecklingen i och samordna kontakter med ukrainska myndigheter. efter församlingens debatt beslöt det ukrainska parlamentet att inte fullfölja planerna på att ändra sättet att välja landets president. deltog i debatten på UEL:s vägnar. Det återstår åtskilligt att göra för att få en fungerande demokrati till stånd i . Därför måste granskningen av landet fortsätta. ska inte tveka att säga sin mening även när det gäller kritik. Församlingens granskningsprocess får inte utnyttjas för inhemska politiska ändamål. menade att rapportörerna inte lyckats undvika detta misstag. före maktöverföringen från USA-alliansen till en irakisk interimsregering debatterade församlingen bidrag till lös-ningen av situationen i (dok. 10224, 10230, res. Församlingen välkomnar säkerhetsrådets resolution . Genom ett enhälligt beslut hade säkerhetsrådet fastslagit en tidsram för maktövertagandet av en interimsregering. Församlingens förhoppning om att FN skulle inta en mer central roll i upprepas som den irakiska interimsregeringen manas återskapa lag och ordning. Medan våldet i når nya höjder är det av största vikt att FN-resolutionen genomförs. Med hänvisning till fördömer församlingen oreserverat koalitionens kränkningar av de mänskliga rättigheterna, i synnerhet den tortyr och misshandel som avslöjats i irakiska fängelser. Tillika uppskattas ambitionen att straffa de ansvariga, medan missnöjet kvarstår med vägran att låta sina soldater ställas inför Haagtribunalen. Församlingen konstaterar vidare att samröre mellan och den störtade inte kunnat påvisas och att vare sig FN eller koalitionen har lyckats hitta massförstörelsevapen i . Det irakiska folket är förtjänt av frihet från diktatur och terror, sade i sitt anförande. Behovet av att återskapa framtidstro för det irakiska folket är stort. demokratiska utveckling behöver stöd och samarbete från många håll. En förbättring av säkerhetssituationen är dock en förutsättning för återuppbyggnad. Vid aprilsessionen uttryckte församlingen starkt stöd för inledda reformer av institutionerna inom FN (dok. 10120, rek. 1659, res. När det gäller att möta globala hot sätter församlingen sin tro till multilaterala lösningar. Initiativet att söka vitalisera generalförsamlingens arbete och ge den mer politisk tyngd lyfts fram. Det kan ske genom att en politiskt meriterad ordförande väljs men också genom att inkludera parlamentariker i de nationella delegationerna till generalförsamlingen. Parlamentariker-församlingen uppmanar både medlems- och observatörsstaterna att göra säkerhetsrådet mer representativt och effektivisera dess arbetsmetoder. representation i bör permanentas. Sedan tidtabellen för konkretiserats ökade trycket för att finna en lösning på Cypernfrågan. som Republiken förhandlade om sitt medlemskap i pågick samtal mellan de båda cypriotiska ledarna, , om en lösning av den konflikt som ledde till delning i två etniskt homogena delar med en FN-kontrollerad gräns mellan dem. Cypernfrågan har varit ett återkommande debattämne i församlingen. Även om i beslutade att en politisk lösning på Cypernfrågan inte är en förutsättning för medlemskap i unionen har församlingen uppmanat alla parter till fortsatta ansträngningar att upphäva delning och återförena landet. Vid januarisessionen 2004 var situationen på återigen på församlingens dagordning (dok. 10028, rek. 1642, res. Församlingen uppmanar de två cypriotiska ledarna att med FN:s generalsekreterares plan som utgångspunkt återuppta förhandlingarna för att nå en uppgörelse före . Församlingen var djupt besviken över att inte röstade för Annan-planen om öns återförenande (dok. 10161, 10164, res. Men ett självständigt folks val måste respekteras, sade president vid öppnandet av aprilsessionen. hade en historisk chans att nå en efterlängtad fred, ena sitt land och återförenat gå in i EU. Församlingen sade sig dock förstå att behöver mer tid för att ändra attityd. Turkcyprioternas vilja att närma sig välkomnas. Församlingen beslutade att folkvalda representanter från den turkcypriotiska delen av ön ska ingå i den cypriotiska församlingsdelegationen. Två representanter från den norra delen av kan hädanefter delta i församlingens arbete. Kriget i har vållat en stor flyktingström. De flesta flyktingarna bor i grannrepubliken . har på ad hoc-basis etablerat ett nytt underutskott som rapporterar om den humanitära situationen för fördrivna tjetjener. Vid höstsessionen debatterades utvecklingen i ur olika aspekter: den politiska och humanitära situationen samt de mänskliga rättigheterna. 10276, 10282, 10283, rek. 1678, 1679, res. 1402, 1403, 1404). Församlingen anser att måste fortsätta samarbeta med för att förbättra den politiska situationen i . uppmanas att se över samarbetsprogrammet för att bättre anpassa det till aktuella behov. Enligt församlingen är de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i nu den allvarligaste MR-frågan i . Internationella och nationella MR-organisationer måste tillåtas granska påstådda kränkningar. Uppföljningen måste ske regelbundet i ministerkommittén. Konflikten har konsekvenser för organisationens trovärdighet. De mänskliga rättigheterna och folkrättens principer måste respekteras även i en pågående kamp mot terrordåd. måste ta sitt ansvar och sätta stopp för straffriheten, och de skyldiga måste ställas inför rätta. Församlingen beklagar omständigheterna kring det tjetjenska presidentvalet som inte uppfyllde krav på fria och demokratiska val. Församlingen hoppas att parlamentsvalet kommer att genomföras enligt normer och med stöd av alla politiska grupperingar i . Den tjetjenska republikens nyvalde president var närvarande vid debatten och höll ett anförande inför plenum. Det råder en frustration över oförmågan att skapa fred i , sade som deltog i debatten å UEL:s vägnar. En kapitulation inför terrorn är dock utesluten. Det är församlingens plikt att kräva respekt för de mänskliga rättigheterna och eftersträva en fredlig lösning av konflikten. påminde om församlingens tidigare utfästelser. En politisk process är den enda vägen. Alla terrordåd och kränkningar av de mänskliga rättigheterna måste fördömas. Alla försök att utnyttja konflikten i för att främja geopolitiska, ekonomiska och militära mål i regionen måste stoppas. Församlingen gav ett tydligt besked om att det internationella samfundet inte tolererar straffrihet, när outredda försvinnanden och trakasserier mot pressen i debatterades (dok. 10107, 10165, rek. 1657, rek. 1658, res. 1371, res. Församlingens rapportörer anser att fyra personers försvinnanden i är undermåligt utredda och att det finns tecken på att landets högsta ledning kan ha varit inblandad i försvinnandena. Församlingen kräver att tillsätter en oberoende utredning av försvinnandena samt inleder brottsutredningar mot bl.a. nuvarande riksåklagaren och idrottsministern angående deras inblandning. uppmanas att göra en egen utredning och sätta tryck på regeringen. Till dess framsteg gjorts finns ingen anledning för församlingen att ompröva sitt beslut att upphäva gäststatus i församlingen. Trakasserier av den vitryska pressen är omfattande. tillåter inte krav på statlig för tidningsutgivare, påpekar församlingen i Församlingen uppmanar att ändra lagstiftningen på flera punkter, bl.a. upphäva lagen som förbjuder all kritik av statliga organ. sade att skulden till utanförskap när det gäller europeiskt samarbete ligger enbart på landets regim. President har koncentrerat all makt hos sig själv. Oppositionen trakasseras, medborgarrättigheter kränks, oberoende tidningar stängs och frivillig-organisationers verksamhet försvåras. Vitryska ungdomar organiseras på ett sätt som påminner om Sovjettiden. Det finns anledning till särskild oro över att det vitryska liberala partiet har vägrats registrering. Mycket alarmerande är rapporterna om outredda försvinnanden i . ökade spänningen mellan serber och albaner i provinsen . 19 personer dödades och fler än 900 skadades i blodiga sammanstötningar . Kosovos institutioner måste stärkas underströk församlingen i en brådskande debatt vid vårsessionen (dok. 10157, 10170, rek. 1660, res. Församlingen uttrycker oro över situationen i Kosovo och konstaterar att respekt för rättsstaten och effektivt skydd för mänskliga rättigheter är en förutsättning för att de olika befolkningsgrupperna ska kunna leva tillsamman. och uppmanas att sluta stödja sådana parallella strukturer i Kosovo som utgör ett hinder för att ett multietniskt samhälle ska kunna bildas. Vidare rekommenderar församlingen ministerkommittén att bifalla begäran att ska bli huvudansvarigt för internationell observation av valet till Kosovos regionala församling . 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om val av domarkandidater till (dok. 9963, rek. 1649, res. Om processen för val av domstolens domare är menad att inge förtroende måste den uppfylla höga krav beträffande demokrati, ansvarsutkrävande och öppenhet. När nationella domarkandidater utses måste krav uppfyllas, annars avvisar församlingen kandidatlistan. En nioårig icke förnybar mandatperiod för domare skulle garantera kontinuitet och stärka domstolens oberoende, ansåg församlingen. För trovärdighet är effektivitet en avgörande aspekt sade i sitt debattinlägg. Effektiviteten ska gälla också det sätt på vilket domarna utses. Det är viktigt att regeringarnas nomineringslistor har både kvinnliga och manliga kandidater. Genusbalansen är en viktig fråga inte bara för domstolen men utan också . Vid aprilsessionen debatterade församlingen sitt yttrande beträffande protokoll nr 14 till som handlar om ett femtontal olika förslag till konventionsändringar (dok. 10137, 10147, 10162, yttr. Bakom reformen ligger oro för hur ska kunna klara av sin växande arbetsbörda. Protokollet medför bl.a. att en ensam domare får möjlighet att avvisa mål, att kommittéer med tre domare får utökad kompetens och att MR-kommissarien får möjlighet att intervenera i mål inför . En stor tvistefråga har varit om villkoren för upptagande av mål till prövning ska skärpas. Några medlemsstater och frivilligorganisationer hade uttryckt farhågor för att den individuella klagorätten urholkas. I sitt yttrande erkänner församlingen behovet av reformen, men menar att det nya upptagandekriteriet är oklart. Församlingen rekommenderar att domarna väljs utan möjlighet till omval, i stället med möjlighet till omval som . Vid aprilsessionen tog församlingen upp frågan om fängelseförhållandena i (dok. 10097, rek. I många fall är fängelserna överfulla och medger inte värdiga villkor för internerna. har pekat på samma problem. En fängelsestadga i samarbete med EU behövs, anser församlingen. Stadgan bör innehålla regler om rätt till advokat och läkare, besöksrättigheter, rehabiliterande och utbildande aktiviteter och särskilda åtgärder för utsatta fångar.