frsrdg · GS04JO1 · 2005-01-01 00:00:00 — Jag lämnar därför dessa frågor och går över till att behandla Margretelunds tillämpning av bestämmelsen i 15 a § LVU. Av journalanteckningarna från Margretelund framgår att behandlings- hemmet under R.S:s vårdtid fattat ett antal beslut om vistelse utanför hemmet. Vistelserna varade i allmänhet understigande . Inte i något fall framgår dock av de i journalanteckningarna doku- menterade besluten att vistelsen avsett en på förhand bestämd tid. Dock synes så rent faktiskt i allmänhet ha varit fallet eftersom R.S. återvänt till behand- lingshemmet viss dag och beslut i anslutning därtill fattats om att vistelsen utanför hemmet avslutats. Vad gäller den i ärendet aktuella tidpunkten hade R.S. vistats utanför be- handlingshemmet . Enligt uppgift av SiS avslutades vistelsen dagen för återförandet av . till Margretelund, dvs. den 7 novem- ber 2002. Inte heller i detta fall har vistelsebeslutet avsett en på förhand be- stämd tid. Därtill överstiger vistelsetiden med råge den i lag stadgade be- gränsningen . Margretelund kan inte undgå kritik för att bestämmelsen i 15 a § LVU har tillämpats på ett felaktigt sätt. JO anmodade SiS att i remissvaret även mer generellt belysa om de sär- skilda ungdomshemmens beslut angående vistelse utanför hemmet brukar avse en på förhand bestämd tid. SiS angav i sitt yttrande att den utredning som SiS har företagit utvisat att så regelmässigt är fallet. SiS uppgav att en utredning påbörjats vad gäller beslutsgången vid beslut enligt 15 a § LVU. SiS aviserade även avsikten att i sina Råd&Riktlinjer förtydliga de interna all- männa råden avseende nämnda beslut. Det har från SiS uppgetts att det som framkom av SiS:s utredning inte påkallade någon omedelbar åtgärd, men att tillsynsstaben i sin löpande tillsyn nu följer frågan med särskild observans. SiS har också omarbetat kapitlet om särskilda befogenheter i sina 2 004 /0 5:JO1 Råd&Riktlinjer, bl.a. ges exempel på hur ett s.k. permissionsbeslut kan ut- formas. Jag har vidare noterat vad SiS har anfört om behovet av mer flexibla regler vad gäller utslussning från ett särskilt ungdomshem. Jag finner emellertid inte anledning att inom ramen för detta ärende anlägga några synpunkter på den frågan. framförde i sin anmälan att han ansåg sig berättigad till er- sättning vill jag upplysa om att JO inte handlägger frågor om skadestånd. 2 004 /0 5:JO1 Lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) Sedan en kvinna överklagat länsrättens dom om att bereda henne vård enligt LVM återkallade hon i kammarrätten sitt överklagande varefter kammarrätten skrev av målet. Fråga om länsrättens dom om vård enligt LVM vann laga kraft (Dnr 1606-2002) Vid av i (JO:s dnr 456-2002) granskades bl.a. en personakt be- träffande S. Av akten framgick bl.a. följande. Länsrätten i förordnade i en dom att S. skulle beredas vård med stöd av LVM. Beslutet om vård skulle gälla omedel- bart. Enligt journalanteckningarna kunde beslutet inte verkställas. I en jour- nalanteckning från hade noterats att handläggaren hade återkallat en handräckningsbegäran på grund av att verkställighetstiden hade gått ut. I personakten återfanns även ett föreläggande från Kammarrätten i , daterat och ställt till stadsdels- nämnd. Till föreläggandet hade fogats en skrivelse från S:s ombud med ett överklagande av den ovan nämnda länsrättsdomen. Nämnden förelades att inkomma med skriftligt svar till kammarrätten . Någon ytter- ligare dokumentation angående målet i kammarrätten fanns inte i akten vid inspektionstillfället. Enligt journalanteckningarna hade S. regelbunden kon- takt med handläggaren per telefon och vid besök med början i vart fall . Från förvaltningens sida upplystes om att S. hade återkallat sitt överkla- gande och att kammarrätten i beslut hade avskrivit målet. Förvaltningen hade varit i kontakt med kammarrätten som hade meddelat att beslutet av förbiseende inte hade expedierats till stadsdelsnämnden. I protokollet från inspektionen uttalades följande. Handläggningen av ärendet väcker olika frågor, bl.a. när det gäller till- lämpningen av 12 § andra stycket LVM. I lagrummet anges att rättens beslut om vård enligt LVM upphör att gälla, om vården inte har påbörjats från den dag då beslutet vann laga kraft. Jag avser att inom ramen för ett särskilt ärende hos JO (med dnr 1606-2002) vidare ut- reda de handläggningsfrågor som har uppkommit. i anmodades att inkomma med utredning och yttrande såvitt avsåg handläggningen av ärendet angående S. den 1 november 2000den . Remissvaret skulle innehålla en beskrivning av vilka åtgärder som hade vidtagits och ytt- rande dels i frågan om handläggningen i förhållande till 12 § andra stycket LVM, dels över dokumentationen . 2 004 /0 5:JO1 Nämnden överlämnade som sitt remissvar ett yttrande undertecknat av stads- delsdirektören och avdelningschefen . Ytt- randet hade i huvudsak följande lydelse. Förvaltningen anser att trots brister i dokumentationen av ärendet har det ändå skötts på ett sätt som gynnat S:s utveckling. Sociala enheten kom- mer att se över journalföringsrutinerna och dokumentationsreg- lerna. Dokumentationen i ärendet består av journalanteckningar över S , dom meddelad av Länsrätten i län gällande lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, LVM, daterad , Kammarrättens i begäran om ytt- rande efter det att S. överklagat länsrättens dom från , skrivelse om återkallande av handräckningsbegäran från sociala enheten, beslut från kammarrätten daterat att kammarrätten avskriver målet efter det att S. inkommit med skrivelse om att S återkallar sin överklagan. Utredning över handläggningen av ärendet 012001-05-31 Ärendet hade fått en högre aktualitet genom att en nära anhörig till S. avlidit . Eftersom det fanns en stark oro för S. öppnades en utredning enligt 7 § LVM . S hade tät telefonkontakt med handläggaren. Ansökan om LVM går till och skickas därefter till Länsrätten. Muntlig förhandling i länsrätten hålls . Handräckning av polismyndig- het för verkställighet begärs . S. hade efter domen i läns- rätten viss telefonkontakt med handläggaren och uppger att hon kommer att hålla sig undan så att verkställigheten av domen ej ska gå att genom- föra. inkom till sociala enheten på ett fö- reläggande från Kammarrätten i med begäran om yttrande efter det att handlingen inkommit till sociala enheten. I överklagandet anför S. att hennes vårdbehov kan tillgodoses på frivillig väg samt att hon varit drogfri . Hon sa även att hon har för avsikt att ombesörja vården på egen hand genom kontakter utom- lands. Överklagandet är daterat . återkallas polishandräckningen för verkställighet av LVM-domen med skälet att verkställighetstiden har gått ut. Handlägga- ren har även försökt att nå S. på telefon för att kommunicera henne att hon är efterlyst. återupptas kontakten mellan S. och handläggaren. Handläggaren träffar S. regelbundet en gång . uppger S. att hon har varit drogfri . Hon reser utomlands . sociala delegation fattade beslut i frågan. Handläggaren har besökt S. utomlands för att följa upp ärendet. S. har va- rit drogfri och i god kondition. 2 004 /0 5:JO1 Yttrande över handläggningen utifrån 12 § LVM andra stycket Har rätten beslutat om tvångsvård ska socialnämnden se till att beslu- tet verkställs genom att missbrukaren bereds vård i ett hem som avses i 22 § eller, i fall som avses i 24 § första stycket, på sjukhus. Rättens beslut upphör att gälla, om vården inte har påbörjats från den dag då beslutet vann laga kraft. Beslutet upphör också att gälla om missbrukaren, sedan vården har påbörjats, i följd antingen har vistats olovligen utanför ett hem som avses i 22 § eller varit intagen i häkte eller kriminalvårdsanstalt. Förhandling hölls i Länsrätten i . yrkade på att rätten skulle meddela dom direkt efter för- handlingen vilket bifölls. Ansökan om vård enligt LVM bifölls. I domen tituleras offentliga biträdet som ombud vilket gör att stadsdelsnämnden utgår från att hon verkligen är ombud och räknar då tiden för att domen ska vinna laga kraft från detta datum. S. får anses kommunicerad domen genom sitt offentliga biträde och ombud. efter det att S. är delgiven domen vinner den laga kraft dvs. Efter detta datum har socialnämnden på sig att verk- ställa domen. En polishandräckning för verkställighet av domen är lagd enligt jour- nalanteckning . Om inte överklagan är inlämnad skulle alltså domens verkställighets- tid gått ut . Men bryts då överklagandet görs. inkommer begäran om yttrande från kammar- rätten. Länsrätten har gjort en annan bedömning om när domen vunnit laga kraft eftersom överklagan är inkommen till kammarrätten den 10 ja- nuari 2001 och anses inkomma enligt deras rättidsprövning. Begäran om yttrande från socialnämnden . i har inte lyckats verkställa domen och S. har inte avhörts och det finns inte någon kunskap om var hon kan be- finna sig. återkallas handräckningsbegäran från po- lismyndigheten i då handläggaren blivit informerad om att S. återkallat sitt överklagande till KR. En begäran om återkallande har inkommit till polismyndigheten sam- ma dag och handräckningen är upphävd. (Denna uppgift kontrollerad hos polismyndigheten .) Anledningen till detta är att stads- delsnämnden uppfattat att eftersom överklagandet är återkallat så har ti- den för verkställighet åter räknats från domsdatum dvs. och , 3+4 veckor. Domen har därigenom fallit och stads- delsnämnden har inte längre rätt att verkställa den och återkallar därmed handräckningsbegäran hos polismyndigheten. Kammarrättens beslut är daterat då ärendet av- skrivs. Förvaltningen finner att det finns vissa brister vad gäller journalanteck- ningarna. Det finns ingen uppgift om när ansökan gått till nämnd eller om klien- ten är kommunicerad. Det finns ingen anteckning över inkommen handling om begäran om yttrande från kammarrätten . Det framkommer inte att beslutet om återkallande av handräckningen skickats till polismyndigheten , vilket skett. 2 004 /0 5:JO1 Förvaltningen anser att trots brister i dokumentationen av ärendet har det ändå skötts på ett sätt som gynnat S:s utveckling. Sociala enheten kommer att se över dokumentationsreglerna och rutiner för att undvika att liknande misstag ånyo uppstår. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 11 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) skall handläggning av ärenden som rör enskilda samt genomförande av beslut om stödinsatser, vård och behandling dokumenteras. Dokumentationen skall utvisa beslut och åtgärder som vidtas i ärendet samt faktiska omständigheter och händelser av betydelse. Bestämmelsen motsvarar 51 § i den tidigare socialtjänstlagen (1980:620) som gällde . En tillfredsställande dokumentation är en förutsättning för att den som ärendet rör skall kunna följa ärendets handläggning. Dokumentationen skall vidare säkerställa ärendets handläggning om den ordinarie handläggaren är frånvarande t.ex. på grund av sjukdom, trygga nämndens underlag för olika beslut samt ge möjlighet till en granskning av ärendets handläggning i efter- hand. Som stadsdelsnämnden har medgett i remissvaret finns det brister i doku- mentationen. Det finns t.ex. inte någon uppgift om S. har fått del av den ut- redning som låg till grund för nämndens beslut att ansöka om att hon skulle beredas vård enligt LVM. Än allvarligare är att det av personakten inte går att följa nämndens handläggning av LVM-frågan efter länsrättens dom. för inspektionen saknades således uppgifter i akten om att S. hade återkallat sitt överklagande av länsrättens dom och om hur kammarrättens handläggning hade avslutats. angivna förhållanden borde ha dokumenterats i akten. Dokumentatio- nen i ärendet uppfyller således inte det ovan angivna dokumentationskravet. Nämnden förutskickade i sitt yttrande till JO att nämnden skulle se över för- valtningens rutiner för journalföringen. Med hänsyn till vad nämnden har anfört finner jag inte skäl att ytterligare uppehålla mig vid dokumentations- frågan. Handläggningen i förhållande till 12 § andra stycket LVM Av 12 § första stycket LVM framgår att det ankommer på socialnämnden att se till att rättens beslut om tvångsvård verkställs. Enligt bestämmelsens andra stycke upphör rättens beslut att gälla, om vården inte har påbörjats från den dag då beslutet vann laga kraft. Kan verkställighet inte ske på grund av att missbrukaren håller sig undan, åligger det nämnden, som har ansvaret för att tidsfristen i 12 § andra stycket LVM inte överskrids, att underrätta sig om tid för laga kraft (se JO:s ämbets- berättelse 1987/88 s. 160). 2 004 /0 5:JO1 Länsrättens dom i målet meddelades . S. överklagade domen. Överklagandet kom in till länsrätten . Länsrätten, som inte fann att överklagandet hade kommit in , översände överkla- gandet till kammarrätten. I en till kammarrätten inkom- men skrivelse återkallade S. sitt överklagande. Kammarrätten skrev av målet i ett beslut . Nämnden återtog begäran om handräckning hos polismyndigheten . Enligt remissvaret har nämnden, i och med att överklagandet återkallades, ansett att beslutet om vård enligt LVM vann laga kraft efter dagen för länsrättens dom . Med den utgångspunkten för be- räkningen har nämnden funnit att verkställighetsfristen har löpt ut och har avbrutit försöken att verkställa beslutet om vård. Genom att länsrättens dom hade överklagats till kammarrätten kunde do- men emellertid inte längre ligga till grund för bestämmandet av när beslutet om vård skulle vinna laga kraft. I stället var det kammarrättens avskrivnings- beslut som skulle vara utgångspunkt för denna beräkning. för nämndens återtagande av handräckningsbegäran hade således beslutet om vård enligt LVM inte vunnit laga kraft och tiden för verkställighet hade följ- aktligen inte löpt ut. Kammarrättens avskrivningsbeslut har visserligen inte kunnat överklagas av S. eftersom beslutet inte hade gått henne emot. Ett av- skrivningsbeslut är dock i sig ett sådant beslut som kan överklagas, och här gäller bestämmelserna i 6 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Nämn- dens ställningstagande har således grundats på en missuppfattning i frågan om när beslutet vann laga kraft och var därför felaktigt. 2 004 /0 5:JO1 Fråga om en socialnämnd var skyldig att ompröva ett beslut om avslag på en ansökan om försörjningsstöd (Dnr 1475-2003) I en anmälan, som kom in till JO , framförde J.K. klagomål mot i och socialsekreteraren . Av anmälan framgick i huvudsak följande. Elektriciteten i J.K:s bostad stängdes av . kontaktade socialförvaltningen angående detta uppmanade socjouren honom att återkomma , när hans ordinarie handläggare var i tjänst, samt att uppsöka härbärge. Han visste inte om det fanns något härbärge. När han tog ny kontakt uppmanades han att kontakta elbola- get för att få specifika fakturor. I en kompletterande skrift anförde J.K. Han hade fortfarande inte fått något besked från sin handläggare, eller socialnämnden, angående elavstängningen eller bistånd för april månad, trots att han lämnade in en ansökan om bistånd när han besökte sin handläggare . Han hade försökt få kontakt med arbetsledaren för att beskriva sin situation, men hon var oanträffbar. Inte heller någon annan på socialen kunde hjälpa honom, utan han blev hänvisad till eller arbetsledaren. kunde man bara nå mellan och 11 de dagar hon arbetade. En föredragande vid JO:s expedition inhämtade upplys- ningar vid telefonsamtal med arbetsledaren vid Socialför- valtningen i . Vid samtalet framkom bl.a. att J.K. hade beviljats s.k. livsmedelsnorm för perioderna samt . Anmälan remitterades därefter till i för utredning och yttrande. Av nämndens yttrande framgick bl.a. att J.K. hade varit aktuell på social- förvaltningen samt att han också saknat inkomster. Nämnden uppgav härutöver i huvudsak följande. Under de år J.K. varit aktuell på har han bytt hand- läggare vid fyra tillfällen, senast då övertog ärendet. Av journalanteckningarna framgår att första sammanträffande med J.K. Vid detta besök gör J.K. ansökan om försörjningsstöd för perioden 030310030409. Det framgår av journalanteckningarna att diskussion förts ang J.K:s bostad, då belå- ningen är mycket låg finns betydande tillgångar i fastigheten. Av denna journalanteckning framgår inte om diskussioner förts angående ansökan om sjukersättning (sjukbidrag). informeras vid besöket att ansökan skall kompletteras med fastighetstaxering, försäkringsbrev/faktura avse- ende fastigheten samt ta reda på, via mäklare, vad fastigheten har för marknadsvärde. Ansökan om försörjningsstöd för perioden 030310 030409 avslås av soc sekr p g a otillräckligt beslutsunderlag. lämnar in begärd komplettering . 2 004 /0 5:JO1 Nästa journalanteckning är daterad , då J.K. via recep- tionen försöker få kontakt med p g a att elektriciteten blivit avstängd. Då inte är i tjänst den aktuella dagen (arbetar , onsdfred) får J.K. träffa den socialsekreterare som har in- terna jouren. Med hänsyn till ärendets beskaffenhet samråder socialsekre- teraren med en arbetsledare som beslutar att det är skäligt att vänta med eventuella insatser tills ordinarie socialsekreterare åter är i tjänst, vilket är . rekommenderas att uppsöka härbärget för övernattning om han inte anser sig kunna bo i bostaden. Det framgår inte av journalan-teckningarna om J.K. varit i kontakt med Inge- gerd . Arbetsledaren går igenom ärendet då Inge- gerd är sjukskriven . Brev skickas s d till J.K. med tid för besök . omprövas beslutet date- rat , då J.K. lämnat in begärd komplettering, och han bevil- jas försörjningsstöd enligt riksnorm perioden 0303l0030409 med 6231:- handläggs J.K:s ansökan för nästa period 030410030509 och han beviljas försörjningsstöd i enlighet med ansökan enligt riksnorm med 5009:-. Ansökan om el-skulden avslås då behovet redan är tillgodosett genom tidigare utbetalningar (elektriciteten ingår i boendekostnadsbe- räkningen). Beräkningar och avslagsbeslut med besvärshänvisning skick- as mot rek . Vid samtal med framkommer att J.K. varit på inbokat besök . Vid detta besöket lämnar J.K. in ansökan för april månad. berättar inte för att elektriciteten kommer att bli avstängd . tog inte kontakt med som han uppmanats göra, utan först veckan efter per telefon. Under detta telefonsamtal är J.K. mycket upprörd över att inte tagit kontakt med honom och förhört sig om han har mat hemma. om att hörs han inte av görs tolkningen att de ekonomiska problemen lösts på annat sätt. Vad gäller el-skulden informerades J.K. att han måste lämna in de fakturor som inte är betalda för att beslut skall kunna fattas. Efter genomförd utredning kan konstateras att de brister som föreligger är att inte har journalfört besöket och det telefonsamtal hon haft med J.K. mellan och , samt att beslut på ansökan för april togs först . i beklagar att ansökan för april månad 2003 ej har handlagts inom rimlig tid och rutinerna skall ses över för att dylikt inte skall inträffa igen. gavs möjlighet att yttra sig över remissvaret men hördes inte av. I ett beslut anförde JO följande. I 27 § förvaltningslagen (1986:223) stadgas att om en myndighet finner att ett beslut, som den har meddelat som första instans, är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall myndig- heten ändra beslutet om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Omprövningsskyldigheten kan utlösas bl.a. genom att den enskilde överklagar ett beslut eller på annat sätt fäster myndig- hetens uppmärksamhet på något förhållande som får beslutet att framstå som 2 004 /0 5:JO1 En omständighet kan vara ny på det viset att myndighe- ten får kännedom om den först efter beslutet. En senare inkommen skrivelse kan innehålla sådana klargöranden eller kompletteringar att en omprövning skall ske. Uttrycket uppenbart oriktigt täcker även fall då beslutet visserli- gen var riktigt vid tillkomsten men senare inträffade omständigheter gör att beslutet framstår som felaktigt eller olämpligt (jfr /, För- valtningslagen s. 320). J.K:s ansökan om försörjningsstöd för mars månad (perioden den 10 mars 2003den ) hade avslagits på den grunden att han inte hade kommit in med vissa begärda handlingar. Det finns inte skäl för mig att anlägga några synpunkter på det beslutet. När de begärda handlingar- na efter beslutet kom in till förvaltningen borde detta emellertid ha föranlett förvaltningen att ta ställning till om beslutet skulle omprövas. Såvitt framgår av utredningen gjordes inte något sådant övervägande förrän . Den tiden framstår som alltför lång. , vid besök hos på socialförvaltningen, lämnade J.K. in ansökan om försörjningsstöd för april månad (perioden den 10 april 2003den ). Denna ansökan behandlades först varvid han beviljades försörjningsstöd om . Det är givetvis oacceptabelt att hans ansökan blev liggande, uppenbarligen helt utan åtgärd, i i avvaktan på beslut. Jag måste konstatera att socialnämndens handläggning brustit i ovan nämnda avseenden. Den bristfälliga handläggningen fick särskilt allvarliga konsekvenser i J.K:s fall, eftersom elektriciteten i hans bostad stängdes av . Han hade då, förutom s.k. livsmedelsnorm för perioden , inte fått någon utbetalning av försörjningsstöd sedan i vart fall . Det är rimlig att anta, mot bakgrund av att han endast hade uppburit försörjningsstöd för sin försörjning, att han hade små möjligheter att i det akuta skedet själv påverka sin situation. Trots att han vid åtminstone två tillfällen , av vilka det ena var vid ett telefonsamtal med sin handläggare, uppmärksammade socialförvaltningen på sin situation påskyndade inte det handläggningen av hans ärende. Som socialnämnden har konstaterat, har även dokumentationen i bistånds- ärendet uppvisat brister. Vid en tingsrätt pågick ett tvistemål angående rätt att överta en bostad enligt lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem. Fråga om en tjänsteman vid en socialförvaltning borde ha upprättat och till den ena parten ha lämnat en promemoria som innehöll bl.a. synpunkter på tvistefrågan (Dnr 1579-2003) framförde i en anmälan till JO klagomål mot stadsdels- förvaltning i . anförde bl.a. följande. En kvinna som tidigare tillsammans med sin son tillåtits disponera hans hyreslägenhet hade stämt honom vid för att få rätt att överta lägenheten. 2 004 /0 5:JO1 upprättade en promemoria, daterad , ställd till kvinnans advokat och ingiven till tingsrätten i tvistemålet. Ett förtydlig- ande av promemorian, daterat , hade också ingivits till tingsrätten. I skrivelserna hade förmedlat beskrivningar och gjort bedömningar utan att ta reda på faktiska förhållanden. klagade även på att inte på ett adekvat sätt kunnat hjälpa den ovan nämnda kvinnans son. fogade vissa handlingar till sin anmälan, däribland promemorian av , undertecknad av socialsekreteraren . i anmodades att inkom- ma med utredning och yttrande över vad som hade framförts i anmälan till JO. Nämnden överlämnade som sitt remissvar ett yttrande av enhetschefen . bereddes tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. har i sitt remissvar ingående redogjort för kvinnans (V.T) och hennes son D:s förhållanden och de bedömningar av behovet av hjälp- och stödinsatser som gjordes av . Vad som har framkommit i den delen föranleder inte något uttalande från min sida. Jag går över till att behandla P.H:s klagomål rörande den promemoria som skrevs av en socialsekreterare på begäran av V.T. eller hennes ombud. Enligt uppgift från gällde det mål i vilket promemorian kom att användas frågan om V.T. skulle tillerkännas rätten att överta den gemensam- ma bostaden enligt lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem. I promemorian anfördes följande. PM angående D.T. och hennes son D.T. har haft en kontakt med Familjeenheten sedan början av detta år. Vi kommer att fortsätta kontakten med familjen, då vi bedömer att de behöver stöd av olika skäl. D. kom till . samborelation med P.H. var då konfliktfylld. D:s relation till H. blev snabbt mycket problematisk. D. var orolig och rädd för sin egen del, men även för moderns. D:s skol- psykolog, skolsköterska och lärare inkom till Familjeenheten med sin oro rörande D. .