frsrdg · GS04RRS10 · 2005-01-01 00:00:00 — Nya förutsättningar och möjligheter för rapportering av granskningsresultat till och utskott. Utveckling av samverkansformer och informationsutbyte mellan årlig revision och effektivitetsrevision. Det internationella utvecklingsarbetet med standarder för revision och innehållet i ny revisionsstandard för (RS). Processtöd för årlig revision En komplett version av Verktyget, IT-stöd för den årliga revisionens process, togs i drift . har projektorganisationen övergått i en förvaltningsorganisation. Intern kvalitetssäkring/kvalitetsgranskning Inom den årliga revisionen finns en rådgivande funktion för kvalitetssäkring av årlig revision (). har också en kvalitetssäkrande uppgift när det ger "second opinion" i samtliga revisioner där invändning eller upplysning i revisionsberättelsen övervägs. har även genomfört den första årliga kvalitetskontrollen. En fördjupad granskning av revisionen av arton myndigheter avseende . En genomgång av viktiga delar av dokumentationen för samtliga uppdrag. Kvalitetskontrollen visar att samtliga kontrollerade revisioner har genomförts enligt god revisionssed och god revisorssed. Förslag till allmänna förbättringar har också lämnats. har genomfört interna kurser enligt en femårig utbildningstrappa för grundutbildning. Utbildningstrappan innehåller också två prov; ett utbildning - prov 1 - och ett - prov 2. Provverksamheten genomförs i regi. För både privata respektive statliga revisorer gäller kravet på rätta svar för ett godkänt resultat. har åtta medarbetare genomfört och godkänts i prov 1 och två medarbetare i prov 2. Vid utgången av 2004 hade 32 medarbetare godkänts i prov 1 och 23 medarbetare godkänts i både prov 1 och prov 2. Av 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att effektivitetsrevisionen främst ska ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Grundläggande kännetecken för effektivitetsrevisionen är att den utgår från faktiskt bedriven verksamhet och därför alltid bedrivs i efterhand, syftar till att ta fram underlag som gör det möjligt att utkräva ansvar, utförs med hjälp av revisionsfrågor som formuleras och besvaras med en hög grad av tillförlitlighet i förhållande till bedömningsgrunder, som kan härledas från beslut eller andra ställningstaganden av , kan täcka hela verkställighetskedjan från regering till underlydande verksamhet. granskningsmandat omfattar den verksamhet som bedrivs av regeringen, , domstolarna, förvaltningsmyndigheterna under regeringen, , myndigheterna under samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Mandatet omfattar även den verksamhet som bedrivs i aktiebolag om verksamheten är reglerad i lag eller annan författning eller om staten som ägare har ett bestämmande inflytande över verksamheten och i stiftelser om staten varit med och bildat den eller förvaltar den. Dessutom omfattar mandatet statliga bidrag med redovisningsskyldighet gentemot staten eller om särskilda villkor meddelats för hur pengarna ska användas. Slutligen får handläggningen av arbetslöshetsersättning hos a-kassorna granskas. har haft fyra övergripande prioriteringar för effektivitetsrevisionen : Förvaltningspolitik och statligt ägande Medborgarnas trygghet och rättssäkerhet Tillväxt och utveckling. Effektivitetsrevisionen har bedrivits inom ramen för teman som lagts fast granskningsplan. Granskningarna har huvudsakligen genomförts inom ramen för ett eller flera av följande teman: Regeringens styrning av myndigheter och bolag Kostnadsutveckling under kontroll? Kompetensförsörjning i offentlig sektor. Effektivitetsrevisionen har särskilt inriktats mot temana Regeringens styrning av myndigheter och bolag samt Regeringens rapportering till . Målet för verksamhetsgrenen har varit att slutföra minst 35 granskningsrapporter med hög kvalitet. Vi har slutfört 29 granskningar. Därtill har fem förstudier avslutats med en skrivelse som överlämnats till riksdag och regering eller berörd myndighet. Vidare avslutades två förberedande undersökningar samt fem fördjupade granskningar. Ett antal granskningar som planerades slutföras har försenats och slutförs . För att pröva om det är lämpligt att inleda en effektivitetsgranskning genomförs olika typer av förberedande åtgärder. Det handlar framför allt om att från relevanta utgångspunkter bevaka vad som pågår inom de olika områdena i den statliga verksamheten. I vissa fall handlar det om att genom fördjupad områdesbevakning närmare analysera behovet av granskning. All områdesbevakning utgör ett underlag för effektivitetsrevisionens verksamhetsplanering. I de fall en förberedande åtgärd gett till resultat att någon granskning inte behöver inledas redovisas arbetet i en förstudie. När det finns anledning kan en sådan förstudie överlämnas med skrivelse till dem som berörs. har fem sådana skrivelser överlämnats till , regeringen eller berörda myndigheter. har resultatet av granskningen redovisats i 29 granskningsrapporter. Detta inbegriper även årliga rapport till och regeringen om de viktigaste iakttagelserna från både effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. har utnyttjat sin initiativrätt i beträffande 17 granskningsrapporter som publicerats . Av dessa initiativ hade 13 formen av framställning, det vill säga med förslag till riksdagsbeslut. Övriga fyra initiativ hade formen av redogörelse, vilket innebär att granskningsresultaten överlämnas till som information. Särskild och fördjupad granskning Utöver effektivitetsrevision och årlig revision utför även viss annan granskning. Detta innebär bl.a. att riksrevisorerna har möjligheten att initiera snabba insatser vid sidan av den årliga planeringsprocessen . En annan typ av övrig granskning är fördjupade granskningar vid befarade oegentligheter eller andra felaktigheter som kommit fram i samband med andra granskningsinsatser. En fördjupad granskning kan överlämnas till den granskade myndigheten med rekommendation att överlämna ärendet till , eller annat lämpligt organ för åtgärder. avslutades två särskilda granskningar och fem fördjupade granskningar. Som ett resultat av de fem fördjupade granskningarna har samtliga granskade myndigheter vidtagit åtgärder. viktigaste avnämare är . Därför har lagt vikt vid att utveckla relationerna till utskott och deras kanslier. Som ett led i detta har olika typer av presentationer av såväl färdiga granskningsrapporter som pågående granskningar hållits i . Det rör sig om allt från deltagande i offentliga utfrågningar i utskott till föredragning inför grupper inom ett utskott. Total kostnad för effektivitetsrevision Den totala kostnaden för verksamhetsgrenen effektivitetsrevision uppgick till . Nedan redovisas kostnaden för avslutade och pågående granskningar . Tabell 3 Kostnader för granskning samt redovisade granskningsrapporter och pågående granskningar 2004 (tkr samt antal) Kostnad Antal avslutade Antal pågående Granskning 86 662 29 35 Kostnaden för övrig granskning såsom förberedande undersökningar, förstudier som inte lett till granskning, fördjupad granskning samt omvärldsbevakning uppgick . har haft som mål att utveckla en modell för kvalitetssäkring för effektivitetsrevisionen. En projektgrupp har utarbetat en modell för kvalitetssäkring, som också antagits av riksrevisorerna. Kvalitetssäkringen innebär bl.a. att särskilda kvalitetssäkrare utses bland personalen inom effektivitetsrevisionen och att kvalitetssäkringsinsatser kommer att ske vid flera definierade moment under granskningsprocessen. Modellen kommer att tillämpas . genomförs gemensamma utvecklingsinsatser inom effektivitetsrevisionen. Medarbetarna har erbjudits kurser inom områden som t.ex. riksdagskunskap, metodfrågor och statistik. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för får myndigheten inom sitt verksamhetsområde också utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. har tilldelat ett särskilt anslag för internationellt bistånd. Anslaget uppgick till . Anslaget ska användas för uppdrag som överensstämmer med /DAC:s definition av bistånd och i överensstämmelse med målet för internationella utvecklingssamarbete. är () och företräder därmed internationellt inom statlig revision. Detta gäller bl.a. i den till FN anknutna Audit Institutions (INTOSAI), dess europeiska motsvarighet, EUROSAI samt i för EU-samarbetet. internationella verksamhet omfattar tre huvudområden: Internationell samverkan och kontakter samt EU-samarbete har 110 av medarbetare deltagit i den internationella verksamheten, vilket innefattar medverkan i internationella besök vid , deltagande i olika arbetsgrupper, genomförda korttidsinsatser i internationella uppdrag m.m. Omfattningen av dessa insatser motsvarar i operativ tid 19,6 årsarbetskrafter. Vid utgången av 2004 var dessutom nio personer stationerade utomlands. Målet för verksamhetsgrenen är att vi skall genomföra internationella granskningsuppdrag och övriga internationella åtaganden med hög kvalitet. Internationell samverkan och kontakter samt EU-samarbete som ägde rum i har påverkat arbetet . Under ledning, som ordförande i , har riktlinjer för tillämpning av INTOSAI:s standarder inom effektivitets-revision tagits fram och dessa blev godkända vid kongressen. Samarbetet med International () för utveckling av internationella riktlinjer för årlig/finansiell revision avrapporterades vid kongressen och fortskrider enligt plan under svensk ledning. fortsätter att stödja samarbetet ekonomiskt och vissa inledande kontakter har tagits med andra möjliga internationella finansiärer. har även deltagit i INTOSAI:s och EUROSAI:s kommittéer och arbetsgrupper inom bl.a. IT, redovisning, programutvärdering, statsskuldsfrågor och miljörevision. Det nordiska samarbetet har intensifierats och resulterat i en ny gemensam strategi för det fortsatta samarbetet. är aktivt engagerad inom ett flertal områden. Myndigheten deltar bl.a. i arbetet med att utveckla nyckeltal som ska möjliggöra jämförelser mellan de nordiska revisionsorganisationerna. EU-samarbete omfattar bl.a. att biträda Europeiska revisionsrätten vid dess granskningar i . har revisionsrätten genomfört fyra granskningar i och har, i enlighet med , biträtt revisionsrätten genom att förmedla information av allmänt slag om berörda myndigheter, svensk lagstiftning och förvaltningstradition. Revisorer från har deltagit som observatörer vid granskningarna. har deltagit i det årliga gemensamma mötet för riksrevisorer inom EU (), i två möten för Liaison Officers inom EU samt i fyra olika arbetsgrupper inom ramen för EU-samarbetet . har dessutom besvarat ett 50-tal internationella förfrågningar om verksamheten samt tagit emot ett 10-tal internationella besök. Den internationella projektverksamheten inom sker inom ramen för det svenska förvaltningsbiståndet och inriktas på att utveckla långsiktig institutionell kapacitet inom det statliga revisionsområdet. Ett kontinuerligt samarbete med svenska och internationella konsulter/experter samt med kolleger från andra länders revisionsmyndigheter utgör ett viktigt inslag i det praktiska genomförandet av uppdragen. Begärd återrapportering enligt anslagsdirektiv ska återrapportera hur anslaget 8:6 : Internationella uppdrag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd utnyttjats . disponerar ett särskilt anslag () för biståndsprojekt inom det svenska förvaltningsbiståndet. Totalt har bedrivit fem bistånds-projekt i fyra olika länder samt givit stöd till det regionala samarbetet mellan revisionsmyndigheter i södra (SADCOSAI). har ett nytt projekt startats i . Biståndsverksamhet har även bedrivits i andra former, dock av mindre omfattning. Tabell 4 Biståndsinsatser finansierade från anslaget 8:6 : Internationella uppdrag Utfall 2004 (tkr) Planerat projektavslut - Tribunal Administrativo 11 475 - Inspectorate General of Finance 4 146 Bosnien 5 819 804 1 599 SADCOSAI 983 Löpande Övrigt 276 Löpande Kostnaden för anslagsfinansierade biståndsprojekt uppgick till . Den nya finansieringsmodellen har inneburit ett omfattande anpassningsarbete, där både olika avtal och verksamheten i sig har påverkats i betydande utsträckning. Introduktionen av modellen följs upp kontinuerligt, bl.a. genom kontakter med Sida och utrikesutskott. Utmaningarna att utveckla verksamheten i enlighet med de nya förutsättningarna har bidragit till att verksamhetsvolymen inte har svarat mot disponibla anslag. Utöver de anslagsfinansierade biståndsprojekten har bedrivit uppdragsverksamhet inom ramen för s.k. EU-twinning () samt slutfört förberedelserna inför ett projekt avseende institutionell utveckling finansierat av norska NORAD () som startar . Det utvecklingsarbete som inleddes i syfte att få fler internationella revisionsuppdrag har fortsatt . har uppdraget som externrevisor i Europeiska Molekylärbiologiska Laboratoriet avslutats. Ett mindre uppdrag att granska den europeiska försvarsinsatsen i har genomförts i samarbete med revisorer från två andra europeiska länder. och har också fått uppdraget att granska den finansiella mekanismen som är en administrativ funktion inom EU:s försvarsområde. Detta uppdrag, som tills vidare bedrivs , genomförs tillsammans med revisorer från fem andra medlemsländer inom Vidare har accepterat en förfrågan från om att delta i granskningen av ett direktorat inom . Revisionsuppdrag i internationella organisationer ger insyn i organisationerna. Uppdragen är även värdefulla eftersom svensk revision genom uppdragen kan bidra till en förbättrad resurshushållning i dessa organisationer, som uppdragen bidrar till att svensk revision och svensk offentlig förvaltning ges ökad uppmärksamhet. ser internationella revisionsuppdrag som en viktig möjlighet för medarbetare att arbeta internationellt och bredda sin kompetens till nya områden. Återföringen av de internationella erfarenheterna bidrar även till att utveckla vår egen verksamhet. Totala kostnader och intäkter för internationell verksamhet Tabell 5 Kostnader och intäkter för internationell verksamhet 2004 (tkr) intäkter Internationell samverkan och kontakter samt EU-samverkan 12 724 1 055 Anslagsfinansierade biståndsprojekt 25 102 - Avgiftsfinansierade biståndsprojekt 1 918 1 509 Internationella revisionsuppdrag 787 1081 Totalt 40 531 3 645 Verksamhetsvolymen rörande anslagsfinansierade biståndsprojekt har som tidigare nämnts inte nått upp till anslagsnivån. har den internationella verksamhetens utvecklingsbehov inom såväl verksamhetsadministrativa som ekonomiadministrativa områden identifierats. Ett kvalitetssäkringsarbete har påbörjats, där bland annat en förbättrad rutin för hantering av projektredovisningar i biståndsprojekten samt en ekonomiadministrativ utomlands och i tagits fram. Utvecklingsarbetet kommer att fortsätta . Enligt 12 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska de viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen samlas i en årlig rapport. Den årliga rapporten lämnas till regeringen och . avlämnades första årliga rapport. Resultatet av de effektivitetsgranskningar som hade slutförts redovisas inom ett antal teman som prioriterats i granskningsplan: Regeringens styrning av myndigheter och bolag Kostnadsutveckling under kontroll? Under dessa teman redovisades bl.a. iakttagelser om att regeringen inte ställer tillräckliga krav på uppföljning av de beslut som fattat. Detta leder till svag kontroll, som i flera fall sammanfaller med en allmänt passiv styrning. Även brister i regeringens ekonomiska kontroll lyfts fram. I den årliga rapporten redovisades och kommenterades också väsentliga fel i myndigheternas årsredovisningar och förvaltning. har besvarat nio remisser. lämnar remissvar främst i principiella frågor om statlig redovisning och revision. Remissvar har bl.a. lämnats över betänkanden avseende nya principer för utformning av statsbudgeten samt internrevisionen i staten. bör lägga fram förslag till tydliga och avläsbara mål för den egna verksamheten samt hur dessa bör kunna följas upp så att i efterhand lätt kan bedöma i vilken utsträckning uppställda mål har uppnåtts. I årsredovisningen redovisar ett antal mått som kan användas för att följa upp granskningsverksamheten över tiden. Dessa mått är: Antal redovisade granskningsrapporter och antal pågående granskningar. Antal avrapporterade prestationer inom årlig revision. Total kostnad per verksamhetsgren samt intäkter i tillämpliga fall. Kostnader fördelade mellan olika typer av granskning. För varje verksamhetsgren anges dessutom de mål som gällt . För den årliga revisionen har målet varit att klara revisionsuttalandet för samtliga våra förvaltningsmyndigheter samt ca 60 bolag och stiftelser enligt god revisionssed och inom fastställd tid. Ytterligare en målsättning för verksamhetsgrenen har varit att klara övergången till avgiftsbeläggning med bibehållen kvalitet. För effektivitetsrevision har målsättningen varit att slutföra minst 35 granskningsrapporter med hög kvalitet. För den internationella verksamheten har gällt att internationella granskningsuppdrag och övriga internationella åtaganden skall genomföras med hög kvalitet. arbetar dessutom kontinuerligt med att utveckla den löpande uppföljningen av verksamheten i enlighet med det uppdrag som givits i anslagsdirektiven . Styrelsen har haft tolv sammanträden. Inför styrelsens möten hålls regelmässigt presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets möten. genomförde styrelsen ett internatsammanträde. utvärderades det verksamhetsår som gått sedan myndighetens start . Vid internatet drogs även upp riktlinjer för det kommande arbetsåret. Vid internatet gavs också tillfälle till ett internationellt erfarenhetsutbyte. Överläggning fördes med riksrevisor och generalsekreterare vid nederländska motsvarighet Algemene Rekenkamer. En av styrelsens viktigaste uppgifter är att besluta om framställningar eller redogörelser till med anledning av granskningsrapporter. har styrelsen tagit slutlig ställning till 21 av de rapporter som publicerat. 13 av rapporterna har föranlett framställningar till och 4 har resulterat i redogörelser. Fyra av rapporterna har styrelsen lagt till handlingarna. Styrelsen har i övrigt fullföljt de författningsenliga uppgifter som åligger den. Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningarna av , Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisningen för för , delårsrapport samt förslag till anslag på statsbudgeten för . Slutligen har styrelsen till överlämnat årliga rapport . Enligt lag (2002:1023) med instruktion för ska vid finnas ett vetenskapligt råd. Rådet är ett rådgivande organ till riksrevi sorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. beslutade riksrevisorerna om formerna för rådet och om rådets sammansättning. Rådet har sammanträtt . Diskussionerna vid dessa möten har i första hand rört effektivitetsrevisionens inriktning. Rådets ledamöter är; ( , professor/prorektor Enligt finansutskottets betänkande 2003/04:FiU02 skulle kunna utnyttja anslaget, 1:15 : Avvecklingskostnader, för utgifter som uppstod i samband med avveckling av personal eftersom de totala kostnaderna inte var kända när anslaget för beräknades . Omställningsverksamhet (tkr) 2004 2003 Utgifter 6 890 4 948 Avräknat avvecklingsanslaget 4 826 4 953 Finansierat via anslag 90:1 2 064 -5 Personal var 300 personer (exkl. tjänstlediga eller i omställningsverksamhet) anställda vid . Av dessa är 143 män () och 157 kvinnor (). Av de anställda är 35 personer och 154 personer samt 111 medarbetare . Genomsnittsåldern är (för kvinnor och för män ). Fördelningen mellan kvinnor och män i respektive ålder framgår av nedanstående tabell. Tabell 6 Antal kvinnor respektive män fördelat på ålder inom (antal och procent) Ålder Kvinnor Män Totalt Antal Procent Antal Procent Antal Procent -29 20 15 35 30-49 97 57 154 50- 40 71 111 Totalt 157 143 300 I nedanstående tabeller redovisas fördelningen mellan kvinnor och män i respektive ålder uppdelat på avdelningarna för effektivitetsrevision och avdelningarna för årlig revision. I tabellen för övriga redovisas motsvarande uppgifter för internationell verksamhet, funktionerna för metod och kvalitet, rättsfrågor, ekonomi och intern service, personal, IT samt information. Tabell 7 Antal kvinnor respektive män fördelat på ålder inom avdelningar för effektivitetsrevision samt BSG (antal och procent) Ålder Kvinnor Män Totalt Antal Procent Antal Procent Antal Procent -29 5 5 10 30-49 31 15 46 50- 6 26 32 Totalt 42 46 88 Tabell 8 Antal kvinnor respektive män fördelat på ålder inom avdelningar för Årlig revision (antal och procent) Kvinnor Män Totalt Ålder Antal Procent Antal Procent Antal Procent -29 14 10 24 30-49 40 22 62 50- 13 19 32 Totalt 67 51 118 Tabell 9 Antal kvinnor respektive män fördelat på ålder inom övriga funktioner (antal och procent) Kvinnor Män Totalt Ålder Antal Procent Antal Procent Antal Procent -29 0 0 0 30-49 27 20 47 50- 21 26 47 Totalt 48 46 94 Personalrörlighet Vid utgången av 2003 var 279 personer anställda vid . var 300 personer anställda. genomfördes en medarbetarundersökning som visade att det finns utrymme för förbättringar inom en rad områden. Till exempel kan förbättringar ske bl.a. vad gäller personalens delaktighet i verksamhetsutveckling, organisatorisk effektivitet och personalpolitik. Resultatet av denna undersökning har beretts av en arbetsgrupp med representanter från arbetsgivare och fackliga organisationer och legat till grund för beslut om ett antal åtgärder för att förbättra verksamheten. Till exempel kommer en gemensam lönepolicy att tas fram . Utbildnings- och utvecklingsaktiviteter kommer också att erbjudas både chefer och medarbetare. Sjukfrånvaron redovisas som en andel av den sammanlagda arbetstiden. Underlaget omfattar perioden - . Tabell 10 Sjukfrånvaro 2003-2004 (procent) Sjukfrånvaro 2004 2003 Totalt Varav andel som utgörs av långtidssjuka () Kvinnor Män Anställda -Anställda Anställda - har vi haft något färre långtidssjuka än . Några långtidssjuka har återgått i tjänst. Sammanställning över väsentliga uppgifter (tkr) 2004 2003 Låneram Beviljad 50 000 50 000 Utnyttjad 37 700 43 800 Kontokrediter Beviljad 30 907 17 700 Maximalt utnyttjad 10 493 18 342 Räntekonto Ränteintäkter 769 25 Räntekostnader 72 16 Avgiftsintäkter Avgiftsintäkter som disponeras Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv - - Avgiftsintäkter 7 478 38 484 Avgiftsintäkter som ej disponeras Avgiftsintäkter 120 626 0 Anslagskredit Beviljad 8 072 11 800 Utnyttjad 0 0 Anslag Ramanslag Anslagssparande 36 422 10 894 - varav intecknat - - Bemyndiganden ej tillämpligt ej tillämpligt Personal Antalet årsarbetskrafter (st) 274 265 Medelantalet anställda (st) 297 287 Driftkostnad per årsarbetskraft 1 006 562 Kapitalförändring Årets kapitalförändring 3 622 -9 660 Balanserad kapitalförändring -23 380 -13 720 Finansiell redovisning (tkr) Not 2004 2003 Verksamhetens intäkter Intäkter av anslag 1 283 539 106 906 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2 7 478 38 484 Intäkter av bidrag 3 1 055 0 Finansiella intäkter 4 771 123 Summa 292 843 145 513 Verksamhetens kostnader Kostnader för personal 5 - 195 692 -103 711 Kostnader för lokaler 6 - 25 365 -13 047 Övriga driftkostnader - 54 702 -32 090 Finansiella kostnader 7 - 1 108 -608 Avskrivningar och nedskrivningar - 12 599 -5 717 Summa - 289 466 -155 173 Verksamhetsutfall 3 377 -9 660 Uppbördsverksamhet Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten 120 829 0 Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet 8 - 120 584 0 9 245 0 Årets kapitalförändring 10 3 622 -9 660