frsrdg · GT04RS3d2 · 2005-12-14 00:00:00 — Dels genomfördes en s.k. tidsbudgetstudie där ledamöterna så exakt som möjligt, i dagboksform, fick föra in i vilken utsträckning och som de ägnat sig åt olika arbetsuppgifter med anknytning till deras politiska verksamhet, dels genomfördes en mindre enkätundersökning med ledamöterna om riksdagsarbetet och arbetsformer. Dagboksstudien genomfördes med samma upplägg som tidigare undersökningar , 1977 och 1985. Så stor likhet som möjligt eftersträvades för att få jämförbarhet . Därför användes även i denna undersökning tekniken med ett dagboksblad, låt vara att ledamöterna kunde välja att delta i undersökningen datormässigt eller med hjälp av en pappersversion av dagboksbladet. Ledamöterna ombads också, som tidigare, att rapportera sina aktiviteter . För att få en mer komplett bild av veckoslutsaktiviteterna omfattade undersökningen, likt undersökning, också söndagen. 92 Sådana undersökningar av riksdagsledamöternas arbetsvecka och arbetssituation har gjorts 1974, 1977 och 1985 av statsvetarna , och (; 1979; 1986). 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA Anledning har funnits att överväga att rapporteringen skulle omfatta en större del av dygnet. Många ledamöter befinner sig till exempel på resa till och från på tidpunkter utanför det angivna tidsintervallet. Kvällsplenum kan dessutom pågå . Dessa förhållanden har dock varit tämligen likartade vid tidigare undersökningstillfällen. För jämförbarhetens skull har dagboksbladen för utformats på samma sätt som . Det kan inte uteslutas att en förändring av blanketten i detta avseende skulle kunna leda till en förändring i aktivitetsrapporteringen också inom tidsramen 08.0022.00. Förändringar i tidsintervallet i den nu genomförda undersökningen hade omöjliggjort jämförande analyser av hur arbetssituationen för ledamöter har utvecklats . För att, om möjligt, något kompensera för den begränsning som följer av att endast medta uppgifter som faller inom tidsintervallet 08.0022.00 medtogs i enkätundersökningen en specifik fråga om i vilken utsträckning ledamöter arbetar med riksdagsanknutna uppgifter . Ett par förändringar har redan tidigare gjorts i klassifikationsschemat. Den tidigare utnyttjade restkategorin Föredrag, artiklar, inläsnings- och studiearbete, studieresor med mera delades undersökning upp på två kategorier så att föredrag och massmediedeltagande kunde rapporteras för sig. I de tidiga undersökningarna medtogs vidare yrkesverksamhet som en särskild kategori. Den antogs vara av värde för utövande av ledamotskapet och därför av särskilt intresse. års undersökning argumenterades för att ledamotskapet utgjorde en heltidssysselsättning. Det ansågs också att rapporterad yrkesverksamhet i många fall var svår att skilja från utåtriktade aktiviteter, det vill säga verksamhet i partier och organisationer. Därför uteslöts den kategorin helt.93 Också kategorin restid togs 1985 bort efter att tidigare ha utgjort en egen kategori i undersökningens dagboksblad. Ett stort antal ledamöter gjorde i 1974 och undersökningar dubbelmarkeringar för restid och annan aktivitet, som inläsnings- och förberedelsearbete. Den aktuella tiden kodades då konsekvent som restid. För att få en renare rapportering av faktiska aktiviteter togs kategorin bort. Tidsåtgången för resor mäts i stället genom att ledamöterna i tillägg till uppgifter om aktivitet också ombetts rapportera var aktiviteterna bedrivs. Arbetssituationen i varierar inte bara från vecka till vecka. Den varierar också över året. Variationer har också förekommit ; bestämmelserna om har till exempel förändrats mellan 1974 och 2004.94 I 93Några få ledamöter har dagboksstudie rapporterat arbete i egna firmor och liknande. Dessa uppgifter har inte medtagits i analysen av vilka riksdagsanknutna uppgifter som ledamoten ägnat sig åt under undersökningsveckan. 941974 återinfördes begreppen lagtima och urtima i riksdagsordningen. Då fick sin nuvarande sammanhängande arbetsperiod med ett lagtima som inleds och avslutas senast . Mellan lagtima riksmöten kan urtima RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 figur 1 redovisas den totala plenitiden (i timmar) för kammare riksmötena /03 respektive 2003/04.95 FIGUR 1 TOTAL PLENITID FÖR KAMMARE RIKSMÖTENA 2002/03 RESPEKTIVE 2003/04 (TIMMAR) Totalt uppgick plenitiden till 550 respektive (2002/03 och 2003/04). Antalet plenitimmar för hela tidsperioden 19712002/03 har legat på i genomsnitt . Variationerna över är tämligen stora mellan olika månader. Resultaten i figur 1 visar att såväl december som mars innebär en arbetshopning för kammaren. Också kan antalet plenitimmar vara högt. uppgår kammartiden till omkring , medan den stannat på 39 (/04) och 65 (2002/03) timmar. Så stor likhet som möjligt med tidigare undersökningar har eftersträvats för att möjliggöra tidsjämförande analyser. Förändringar i riksdagsarbetet och Urtima har inkallats , nämligen . förlängdes sammanträdesperioden med omkring genom att under icke-valår skulle samlas i stället för . Syftet med ändringen var bland annat att bereda utrymme för två sammanträdesfria veckor under arbetsåret (v. 9 och v. 44). gällde vidare att kan pågå till utan att det fordras synnerliga skäl för att gå in . beslutades, efter förslag från , om större förändringar av bestämmelserna om . föreslog att ett pågår till dess nästa börjar. Något behov av urtima förelåg då inte längre, och de gamla termerna lagtima och urtima kunde slopas. En större flexibilitet i arbetsplaneringen kan därmed uppnås. Enligt utredningens förslag kunde talmannen vidare på regeringens begäran på samma sätt som tidigare besluta att avbryta kammarens sammanträden fram till nästa om den förordnat om extra val. Talmannen kan avbryta sammanträdesuppehåll och kalla till sammanträde och är skyldig att göra det om regeringen eller 115 av ledamöter begär det. Sommaruppehållet föreslogs också bli kortare. I gengäld kunde fler plenifria veckor planeras in i arbetsschemat för att bland annat underlätta ledamöternas kontakter med sina valkretsar. 95 /04 redovisas plenitiden t.om. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA reglerna för har dock redan tidigare utgjort begränsningar i möjligheterna att göra fullständiga jämförelser mellan olika undersökningar. En avvägning har därför gjorts mellan behovet av att göra tidsjämförande analyser och behovet av att säkerställa att dagboksstudien ger så stor rättvisa som möjligt åt de faktiska förhållandena vid undersökningens genomförande. Undersökningarna 1974 och 1977 genomfördes medan undersökningen 1985 genomfördes en aprilvecka. till förändringarna av riksdagsåret och den nya budgetprocessen föreföll det lämpligt att också 2004 genomföra undersökningen . valde 1985 att undersöka vecka 17 (22/428/4). I förhållande till tidigare undersökta novembervecka (vecka 48) kunde aprilveckan tänkas vara en typisk riksdagsvecka på det sättet att verksamheten i både utskott och kammare var omfattande. valde mot samma bakgrund undersökning vecka 17 (19/425/4). Valet av undersökningsvecka är inte oproblematiskt. Den strävan som, även i tidigare undersökningar, funnits att återfinna ett slags typisk eller genomsnittlig vecka medför svårigheter, dels därför att det egentligen inte finns någon sådan vecka, dels därför att det blir svårt att generalisera resultaten från undersökningen till andra tider under . Reservationen måste hållas i minnet som bakgrund till den fortsatta redovisningen. Dessutom finns anledning att påpeka att riksdagsarbetet förändrats i viktiga avseenden sedan den senaste undersökningen 1985. De båda undersökningsveckorna kan därför inte betraktas som varandras exakta motsvarigheter. Omläggningen av budgetprocessen omöjliggör en fullständig jämförbarhet. Även vissa förändringar i kammararbetet har genomförts; 1985 hölls till exempel både och tre voteringar vardera kvällen. Också ändringar i debattformerna (undersökningsveckan 2004 innehöll till exempel den nya debattformen statsministerns frågestund) påverkar möjligheterna att göra jämförelser . Likså bör hållas i minnet att 1985 var valår till , vilket kan ha påverkat aktivitetsgraden . hölls val till Europaparlamentet.96 I flera avseenden kan dock undersökningsveckan sägas ha varit en någorlunda normal arbetsvecka sett utifrån riksdagsåret och tidigare genomförda undersökningar av likartad karaktär. Antalet plenitimmar den specifika undersökningsveckan uppgick till 23.97 Det är färre än 1985 och färre än 1974. Det är dock mer än 1977. Under den aktuella veckan ägnades betydande plenitid åt ärendedebatter (och ), interpellationsdebatter (), statsministerns frågestund (). Tre voteringar hölls, två (och ) och en (. Samtliga riksdagsutskott utom skatte- och utbildningsutskottet sammanträdde . 96Åtminstone en ledamot har för dagboksbladets samtliga tidpunkter uppgivit sig ha bedrivit valkampanj på resa. och (protokoll 2003/04:98101). RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 sammanträdde inte alls men gjorde studiebesök. Sammanträdestiden varierade avsevärt från som minst 15 respektive för finansutskottet och bostadsutskottet till som mest respektive och för utrikesutskottet och . sammanträdde i undersökningsveckan under totalt 4 timmar.98 Ett betydande antal ledamöter deltog under den aktuella undersökningsveckan i två internationella delegationsresor. En resa genomfördes () till Saudiarabien.99 Samma vecka deltog också flera ledamöter i Interparlamentariska unionens möte i ().100 dagboksstudie och tillhörande enkät om riksdagsarbetet och riksdagsledamöternas arbetssituation utsändes så att ledamöterna fick den med e-posten strax före voteringen. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt att sända ut en tidsbudgetstudie veckan före undersökningsveckan. Det finns en risk att undersökningseffekter uppstår och att ledamöterna arbetar mer koncentrerat och utnyttjar tiden mer systematiskt än vad de gör under vanliga veckor. En viss risk för effektivisering av den egna arbetssituationen kan misstänkas bara genom själva deltagandet i undersökningen. kan svaren antas bli kvalitativt bättre än om ledamöterna i efterhand skulle försöka att i detalj kartlägga en intensiv arbetsvecka. Beträffande svarens validitet i övrigt diskuteras detta problem något ytterligare i anslutning till resultatredovisningen.102 Utskicket föregicks av information till samtliga ledamöter, dels genom information från gruppledarna på sammanträden i partigrupperna, dels genom skriftlig information från ordförande och huvudsekreterare till samtliga riksdagsledamöter. Partigrupperna informerades om undersökningen . Genom ett brev och ett e-postmeddelande informerades samtliga ledamöter om undersökningen. 98Nämnden tog också emot ett internationellt besök under knappt (). 99Andre vice talman () var delegationsledare. I delegationen ingick vidare (), (), (), (), (), () och (). Dessutom deltog kanslichef och kanslichef . 100De ledamöter som deltog var Per (), (), (m), (), (), (), () samt (). Dessutom deltog riksdagsdirektör , sektionschef , internationella sekreteraren och chefredaktören för tidningen . 101Administrativt genomfördes undersökningen av huvudsekreterare . Avdelningsdirektör på IT-enhet har tekniskt utformat den datormässiga versionen av dagboksstudien och enkätundersökningen samt ansvarat för att inrapporterade uppgifter omvandlats till en statistiskt bearbetningsbar datamängd. på har kodat svar på dagboksstudien och enkätundersökningen som lämnats av ledamöter som valt att använda pappersversionen av undersökningen. har svarat för omkodning av den slutliga datamängden. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA Påminnelser om undersökningen gjordes löpande under undersökningsveckan på Helgonät, där information och länkar till undersökningen låg hela veckan. Partigrupperna uppmanades också att påminna om undersökningen, dels på gruppmötena , dels genom ett särskilt e- postmeddelande från partikansliet till samtliga ledamöter . Dessutom uppmanades partigrupperna att påminna om undersökningen vid gruppsammanträdet . Två påminnelser skickades ut centralt från undersökningsledningen till ledamöterna genom e-post (och ). Förnyade påminnelser har också gjorts på Helgonät. En särskild skriftlig påminnelse utsändes till ledamöter som deltog i delegationsresorna till respektive under undersökningsveckan. Ingen ledamot hörde av sig och var direkt negativ till undersökningen. De kommentarer som gjordes om undersökningen var positiva, främst vad gäller informationen om undersökningen, som ansågs vara utförlig och bra. Kommentarer och frågor gällde mestadels följande saker (uppställda efter ungefärlig bedömning av antalet kontakter i respektive fråga): Beställning/önskemål om att få fylla i undersökningen i pappersformat (ca 50-talet ledamöter). Problem att utläsa hur dagboksstudien skulle skickas efter att den besvarats (ca 30-talet ledamöter). Frågor i samband med påminnelser där ledamoten undrat om han/hon inte redan besvarat undersökningen (ca 30-talet ledamöter). Synpunkter om att ledamotens vecka inte varit en genomsnittlig vecka och att ledamoten därför inte ansett ett deltagande i undersökningen relevant (ca 5 ledamöter). Frågor om varför inte kommittén frågat om vad ledamoten gör på andra tider än 822 (ca 5 ledamöter). Samtliga ledamöter som hört av sig med synpunkter, kommentarer eller frågor fick ett personligt formulerat svar. För de ledamöter som undrat om de inte redan besvarat undersökningen har en särskild kontroll gjorts och svar meddelats. Ytterligare några kommentarer kan göras. Mycket tyder på att det varit olyckligt (men nödvändigt) att hålla isär dagboksstudien och enkätundersökningens frågor. Många ledamöter har haft svårt att se att det varit två delar som skulle besvaras. Möjligen lämpar sig dagboksstudien inte för att ifyllas datormässigt i samma utsträckning som andra enkäter. Det kan antas att det för ledamöterna som fyllt i datorversionen av dagboksundersökningen varit svårt att få en uppfattning om när undersökningen besvarats i sin helhet. En överblick, som för ledamöter som besvarat pappersversionen av undersökningen, har inte varit möjlig att få. En misstanke finns om att vissa ledamöter eventuellt bara gått in och fyllt i delar av undersökningen. I pappersversionen hade det varit tydligt att hela dagboksbladet inte varit ifyllt och kompletteringar hade då kunnat göras. Vidare har utformningen av dagboksstudiens RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 frågor om partitillhörighet och kön varit olycklig, varför ett stort internbortfall kunnat identifieras för dessa uppgifter. Undersökningspopulationen omfattade samtliga tjänstgörande ledamöter och ersättare.103 Svarsfrekvensen för tidigare undersökningar har varit mycket tillfredsställande. Både 1974 och uppgick svarsfrekvensen till . uppgick den till . Svarsfrekvensen undersökning var och redovisas i tabell 1. TABELL 1 SVARSFREKVENS PÅ DAGBOKSSTUDIEN OCH ENKÄTEN Kommentar: Undersökningen genomfördes med garanti för ledamöternas anonymitet. De två bakgrundsuppgifter (kön och parti) som efterfrågades fick ledamöterna således själva fylla i. För de ledamöter som av något skäl valt att inte fylla i dessa uppgifter anges i tabellen, och efterföljande analyser, att uppgift saknas. Svarsfrekvensen 2004 är något lägre än i tidigare undersökningar. Bland ledamöterna har 268 () inrapporterat uppgifter för tidsbudgetstudien. Något fler, eller totalt 281 ledamöter (), har besvarat den del av undersökningen som bestod av tretton enkätfrågor. Svarsfrekvensen skiljer sig åt något mellan de olika partierna. Högst svarsbenägenhet hade kristdemokrater, centerpartister och vänsterpartister. Lägst var svarsfrekvensen i och . 103 Praktiskt innebär det att de ledamöter som vid tillfället för utskicket av enkäten (torsdagen före undersökningsveckan) var tjänstgörande eller ersättare ingår i populationen. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA Eftersom undersökningen innehöll preciserade frågor om ledamöternas arbete under en särskild vecka var kvaliteten på svaren i ovanligt hög grad beroende av att inte alltför förflöt mellan den studerade tidsperioden och det tillfälle då enkäten besvarades. Möjligheterna att bearbeta ledamöterna i syfte att få in ytterligare svar har därför varit begränsade. Allt som allt gjordes dock fler, och senare, påminnelser undersökning . Arbetsveckan för en riksdagsledamot I det följande skall vi närmare analysera riksdagsledamöternas arbetssituation. Redovisningen inleds med en beskrivning av den riksdagsvecka då undersökningen genomfördes (vecka 17, 2004). tidsbudgetstudie med ledamöterna var den fjärde i ordningen. Tidigare undersökningar har genomförts med motsvarande upplägg 1974, 1977 och 1985. Internationellt sett torde detta vara en tämligen unik mätserie över arbetssituationen för det egna landets nationella parlamentariker över en så . De i avsnittet därefter följande analyserna innehåller jämförelser för hela den senaste trettioårsperioden och jämför också resultaten för kvinnliga och manliga ledamöter, respektive mellan olika partier. Den vecka som undersökningen avsåg vecka 17 (19/425/4 2004) var sett till tidsplaneringen en normal riksdagsvecka. Den följande genomgången bygger på en analys av Riksdagskalendern och respektive utskottens protokoll för undersökningsveckan.104 var sammanträdesfri och i den meningen riksdagsfri. sammanträdde flertalet utskott . Sammanträdestiden varierade från som lägst 5 respektive för justitieutskottet (JuU) respektive finansutskottet (FiU) till som mest och för (). Tre utskott sammanträdde inte alls, nämligen kultur-, skatte- och utbildningsutskottet (KrU, SkU och UbU). gjorde skatteutskottet ett studiebesök. vidtog verksamhet i kammaren, då utrikesminister , finansminister och socialminister besvarade interpellationer. Uppehåll i plenum gjordes för partiernas gruppmöten. sammanträdde samtliga partigrupper. Kammaren sammanträdde därefter mellan 18.00 och 20.41 då försvarsminister och statsrådet besvarade interpellationer. 104 Riksdagskalendern, nr 28 2004 och protokoll 2003/04:97101. De utges av press- och informationskansliet och innehåller uppgifter om verksamheten i under närmast efterföljande vecka. Kompletterande uppgifter om utskottens studiebesök och liknande har inhämtats från respektive utskottskansli. RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 startade arbetsplenum med votering . behandlades betänkanden från fem utskott: miljö- och jordbruksutskottet (MJU), lagutskottet (LU), utrikesutskottet (UU), försvarsutskottet (FöU) och utbildningsutskottet (UbU). Votering ägde rum ytterligare en gång , nämligen . sammanträdde hälften av utskotten. Förutom försvarsutskottet (FöU), bostadsutskottet (BoU), näringsutskottet (NU), finansutskottet (FiU) och arbetsmarknadsutskottet (AU) hade miljö- och jordbruksutskottet (MJU), skatteutskottet (SkU) och utbildningsutskottet (UbU) inga sammanträden denna torsdag. För de utskott som sammanträdde varierade sammanträdestiden från 10 respektive för trafikutskottet (TU) och lagutskottet (LU) till som mest och för ().105 och näringsutskottet gjorde var sitt studiebesök. Ett utskott fick viss information från i aktuella EU-frågor (). Den totala sammanträdestiden för utskotten för hela veckan varierade kraftigt. och utbildningsutskottet sammanträdde inte alls , men gjorde studiebesök. Sammanträdestiden för de utskott som sammanträdde varierade från som minst 15 respektive för finansutskottet och bostadsutskottet till som mest respektive och för utrikesutskottet och . hade ett internatsammanträde med anledning av sin granskningsverksamhet, vilket förklarar den mycket omfattande sammanträdestiden. tog utöver protokollförda sammanträden emot internationella besök och föredragningar om sammanlagt . Även för socialförsäkringsutskottet var sammanträdestiden omfattande under den aktuella veckan (och ). Fyra utskott gjorde studiebesök . besökte (). gjorde ett studiebesök på på ordinarie utskottssammanträdestid (). På torsdagens utskottstid gjorde ett studiebesök på i (och ) och näringsutskottet ett besök på Invest in (och ). pågick plenum med betänkanden från skatteutskottet (SkU) och justitieutskottet (JuU). och pågick statsministerns frågestund. Därefter återupptogs ärendedebatten om utskottsbetänkanden. Votering ägde rum . besvarade statsrådet och justitieminister interpellationer i kammaren . 105 påbörjade dessutom sitt internatsammanträde kring granskninsgverksamheten och sammanträdde och . sammanträdde utskottet och . 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA var riksdagsarbetet alltså avslutat vad gällde sammanträden i utskotten och plenum i kammaren. Riksdagsledamöternas arbetsvecka: tidsbudgetstudien När vi i det följande prövar tesen om att ledamöternas utåtriktade verksamhet har ökat i omfattning sker det främst utifrån en typologi som tagits fram av den danske statsvetaren . Han har i intervjuer bett danska folketingsledamöter att ge en beskrivning av sin vardag. Från hans genomförda intervjuer kan några gemensamma aktivitetstyper utläsas. Han urskiljer dels inåtriktat arbete (Christiansborg) i kammare, utskott och i partigrupp, dels i förhållande till andra politiker. Det utåtriktade arbetet består i mediekontakter, kontakter med enskilda personer och representanter för olika intresseorganisationer. En särskild aktivitet som framkommer i intervjuerna är valkretsarbetet och dess kontakter med väljare och partiorganisationen på hemmaplan. En fjärde arbetskategori som går att utläsa i forskning handlar om förberedelser, inläsning med mera samt uppdrag och deltagande i sammanhang som ligger utanför det egentliga uppdraget som ledamot av . kallar denna aktivitetskategori ajour.106 Utifrån typologi kan vi indela också de svenska riksdagsledamöternas olika arbetsuppgifter. Till inåtriktade aktiviteter räknar vi att följa och delta i kammardebatten, utskottsarbetet och riksdagsgruppsarbetet. Till de utåtriktade arbetsuppgifterna hänför vi föredrag, mediemedverkan och uppvaktningar. Till kategorin ajour räknar vi övrigt partiarbete, uppdrag i statliga utredningar, statliga styrelser, organisationsuppdrag och kommunala uppdrag men också allmänt inläsningsarbete och studieresor med mera. Valkretsarbetet kan vi inte, som i de danska undersökningarna, följa lika noggrant med det material (tidsbudgetstudien) som står till vårt förfogande. Den enkätundersökning som genomfördes parallellt med tidsbudgetstudien innehöll dock specifika frågor om väljar- och valkretskontakter. Valkretsarbetet belyses delvis i rapportens avsnitt 5 och 6. I tabell 2 ges en sammanfattande presentation av huvudresultaten av samtliga undersökningar . Tabellen innehåller en redovisning av den genomsnittliga tid som ledamöterna ägnat sig åt olika aktiviteter. För att kunna jämföra olika undersökningsår anges tidsomfattningen i timmar och minuter. För varje undersökningsår redovisas också hur stor procentuell andel tid som ägnas respektive arbetsuppgift av den totala arbetstiden. I figur 2 åskådliggörs samma resultat i form av ett diagram. Undersökningar som den nu genomförda tidsbudgetstudien behäftas med vissa validitetsproblem. Det finns därför anledning att påtala att grunduppgifterna bakom genomsnittsvärdena har en lägre grad av precision än vad tabellen och figuren kan ge sken av. Ledamöterna har rapporterat vad de i huvudsak varit sysselsatta med under varje timme. Undersökningen bygger således på självrapporterade uppgifter. Såväl undersom överskattning kan tänkas RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 påverka resultaten i den nu aktuella studien.107 Vi har däremot svårt att uppskatta storleken på sådana effekter. Undersökningar av det här slaget måste därför alltid betraktas med viss försiktighet till följd av problematiken med under- och överskattning. Tidigare undersökningar har till exempel starkt ifrågasatts av Per i hans bok inifrån.108 Möjligheterna att validera resultaten är begränsade. Ett sätt är dock att jämföra de självrapporterade uppgifterna i dagboksstudien med faktiska omständigheter som är möjliga att undersöka på annat sätt.