frsrdg · GS04JO1 · 2005-01-01 00:00:00 — Vad de tydligast kunnat se var att D. var mycket trött och var i stor avsaknad av sömn. Orsaken var bl a den oro i hemmet, som H. utgjorde för familjen. D. upplevde H. som mycket im- pulsivt arg, skrämmande och oberäknelig. D. blev aldrig själv direkt ut- satt för fysisk misshandel, men psykiskt har D. farit illa. Enligt D. har H. både krävt att D. och modern skall flytta från lägenheten men också varit vänlig och sagt att de kan få stanna hur länge de vill. H. har kommit och gått i lägenheten, som han önskat och skapat stor oro för familjen. Modern uppgav att hon inte kan göra något mot H:s vilja och om hon skulle, var hon rädd för vad som då kunde yt- terligare hända. Vår bedömning är att D. har farit och far psykiskt illa av de omstän- digheter han levt under. Hans grundtrygghet har varit starkt påverkad av dessa yttre orsaker. Hans mor har inte kunnat vara en så stark mor hon önskat. Vi bedömer att den trygghet D. trots allt funnit i vänner och skol- gång bör behållas intakt. Han presterar enligt lärare bra resultat, trots om- 2 004 /0 5:JO1 En förändring rörande boendesituationen måste dock ske för familjen om en konkret förändringsprocess skall påbörjas. Vår be- dömning är att den lösning som är bäst ur ett barnperspektiv, innefattar att nätverket av kamrater och skolgången på // Skola hålls intakt för D.T. P.H:s klagomål rörande upprättande av promemorian bemöttes i nämndens yttrande enligt följande. skrev en av handläggarna en redogörelse för hur situationen hade varit med tonvikt på D:s behov av att boendesituationen ordnades. Skrivelsen ställdes till moderns ombud. Denna skrivelse är det PM som H. anser vara förtal. Den skrivelse som gjordes byggde på uppgifter från både modern och so- nen. Det hade inte framkommit något som gjorde att det fanns anledning att misstro deras uppgifter. Skrivelsen borde inte ha upprättats på önske- mål av modern eller hennes ombud utan handläggaren skulle ha bett om- budet att hemställa i tingsrätten om att tingsrätten skulle begära detta ytt- rande från . Detta var ett beklagligt misstag och ledningen för enheten har vidtagit åtgärder för att detta inte ska kunna upprepas. Förtydligandet gjordes på begäran av H. Förtydligandet hade till syfte att understryka att uppgifterna i tidigare skrivelse byggde på uppgifter från D. själv och hans mor. Under rubriken anförde nämnden. Förvaltningens uppfattning angående PM daterat är som tidi- gare beskrivits att det har kommit till på ett felaktigt sätt. Innehållet i skrivelsen hade dock inte blivit annorlunda om begäran om yttrande hade kommit från tingsrätten. Socialnämnderna har en omfattande rätt och skyldighet att lämna upplysning- ar och yttranden till domstolar och andra myndigheter. Regler om detta finns i olika lagar och förordningar. När det gäller yttranden till domstol finns be- stämmelser i t.ex. . Som regel har dock inte anledning att uttala sig i en sådan tvist som det är fråga om i detta fall, dvs. en tvist som vid domstolen hand- läggs som ett dispositivt tvistemål. Det utesluter inte att förvaltningen på begäran av en part kan utfärda ett intyg rörande dennes kontakter med social- tjänsten. Några riktlinjer för hur intyg skall utformas inom finns inte. Det ligger dock i sakens natur att intygsutfärdaren, som måste ha klart för sig vad intyget skall användas till, skall utforma intyget med noggrannhet och omsorg. Det måste beaktas att ett intyg kan få betydelse i såväl offentliga som enskilda rättsförhållanden. Det är därför viktigt att intygsutfärdaren en- dast uttalar sig om förhållanden som han eller hon har tillräcklig kännedom om. Ett intyg skall som regel endast redovisa faktiska förhållanden och inte innehålla några värderingar eller bedömningar. Möjligheten att i ett intyg ta in uppgifter som rör någon annan än den intyget gäller begränsas av den sekre- tess som gäller för uppgift hos . 2 004 /0 5:JO1 I förevarande fall har jag i och för sig inte funnit att har brutit mot sin tystnadsplikt genom att upprätta och till V.T:s ombud sända den som PM betecknade handlingen. Förfaringssättet är ändå inte fritt från invändningar. Den promemoria som har upprättats innehöll synpunkter på P.H. Dessa synpunkter byggde på andrahandsuppgifter. På grundval av dessa uppgifter gjordes i promemorian uttalanden som får anses vara till fördel för P.H:s motpart i tvistemålet vid tingsrätten. Promemorian kan således inte betraktas som ett intyg i vilket faktiska förhållanden har redovisats på ett objektivt sätt utan har snarare karaktär av ett utlåtande som innefattar en bedömning. Dess- utom kan ifrågasättas om hade tillräcklig kännedom om de förhållanden som han uttalade sig om. Enligt min mening borde ha avstått från att upprätta promemorian. Han kan inte undgå kritik för sitt förfaringssätt. Handläggningen av ett tillståndsärende; fråga bl.a. om borde ha utfärdat ett skriftligt föreläggande om komplettering av ansökan (Dnr 4203-2002) Ett bolag framförde genom verkställande direktören . i en anmälan till JO klagomål mot i . Klagomålen rörde hand- läggningen av ett ärende om tillstånd till ändring av verksamheten vid be- handlingshemmet M., som bolaget är huvudman för. Bolaget gjorde bl.a. gällande att ärendet inte hade handlagts tillräckligt snabbt och anförde i an- mälan och i en kompletterande skrivelse till JO sammanfattningsvis följande. Ansökan kom in till . Det dröjde till innan översände ansökan, som då var ofullständig, till för yttrande . Kommunen svarade inte. Trots detta följde inte upp remissen förrän i okto- ber 2002, då påminde kommunen om det uteblivna remissvaret. Först , , upplystes företaget om i vilka delar ansökan behövde kompletteras. Det sätt på vilket ärendet har handlagts har medfört stora olägenheter både för bolaget och för de personer som behandlingshemmet är till för. Skadan är både av ekonomisk och ideell art. i anmodades att inkomma med utred- ning och yttrande över vad som framfördes i anmälan och i den komplette- rande skrivelsen till JO. överlämnade som sitt remissvar ett av landshövdingen beslutat yttrande. I yttrandet anfördes föl- jande. får inledningsvis lämna en redovisning för handläggningen av ärendet. Därefter bemöts de klagomål som framförts på handläggning av ärendet. inkom från [bolaget] en ansökan om ändring av gällande tillstånd avseende verksamheten vid behandlingshemmet M. 2 004 /0 5:JO1 Uppgift om vem som skulle vara föreståndare saknades varför länsstyrel- sen tog kontakt med verksamhetschefen/enhetschefen vid [bolaget] E.F. för komplettering i detta avseende. Någon komplettering inkom inte till . valde ändå, för att inte fördröja ärendet ytter- ligare, att översända ansökan till i för yttrande. Begäran om yttrande översändes och skulle vara tillhanda . Av regeringens proposition 1996/97:124 framgår att förutom lämplig utbildning krävs att den som skall förestå verksamheten har tidigare erfa- renhet av liknande verksamhet liksom vitsordad personlig lämplighet. I de ansökningshandlingar, som använder i samband med en ansökan om tillstånd för enskild verksamhet och som sökande får fylla i, framgår att till ansökan skall utbildningsbevis samt arbetsbetyg avseende föreståndaren bifogas. inkom utbildningsbevis om avlagd examen för den person som skulle vara föreståndare. Komplettering begärdes samma månad avseende anställning samt bedömning av personens lämp- lighet. inkom datalistor över den tilltänkte förestånda- rens anställningar inom hälso- och sjukvården, däremot inget om tjäns- ternas innehåll konkret eller en bedömning av personens lämplighet ifrå- ga. Förnyad komplettering begärdes strax därefter. inkom en kompletterande meritförteckning samt via fax ett tjänstgörings- intyg från verksamhetschefen vid den klinik som personen ifråga var an- ställd vid. Tjänstgöringsintyget inkom i original . begärdes yttrande från samt kro- nofogdemyndigheten beträffande föreståndaren. inkom yttrande från och från kronofogdemyndigheten. hade, som tidigare nämnts, begärt att socialnämndens yttrande skulle vara tillhanda . Med beaktande av att socialnämnden inte sammanträder fann det inte anmärkningsvärt att yttrandet inte inkom inom den begärda remisstiden. påminde nämnden om förseningen . Det visade sig då att länsstyrel- sens begäran om yttrande blivit försenat genom ett fel i den administrati- va hanteringen vid . handlade däref- ter ärendet skyndsamt och erhöll via e- post nämndens yttrande som skulle behandlas vid dess sammanträde . Efter samråd med socialdirektören i fattade beslut i ärendet. har som riktmärke att en ansökan om tillstånd för en- skild verksamhet jämlikt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade skall kunna handläggas och beslutas . Behovet av eventuell komplettering till ansökan, och när sådan kommer tillhanda, påverkar handläggningstiden och kan in- nebära att handläggningen försenas. Även om nämndens yttrande i det aktuella ärendet inkommit tidigare hade inte kunnat fatta beslut i tillståndsfrågan förrän begärda kompletteringar kommit länssty- relsen tillhanda. Den sista kompletteringen från sökanden i ärendet in- kom . Därefter inkom yttranden från rikspolisstyrel- sen och kronofogdemyndigheten respektive . uppger att underlät att kommunicera bristerna i an- sökan efter den första genomläsningen och att [bolaget] först den 26 no- vember 2002 blev upplyst om vilka bristerna var. Detta stämmer inte vil- ket framgår av bilagda tjänsteanteckningar i ärendet. Efter det att ansökan inkom till togs per telefon kontakt med verk- 2 004 /0 5:JO1 då uppgift i ansökningshandlingarna om vem som skulle vara föreståndare saknades. Efter att utbildningsbevis på en till- tänkt föreståndare inkommit hade kontakt med den tilltänkte föreståndaren . och P.M., admi- nistrativ chef vid [bolaget], angående de ytterligare kompletteringar be- träffande föreståndaren som erfordrades. eller någon annan representant för [bolaget] har inte varit i kon- takt med och ifrågasatt dess längd förrän vid besöket på . gör följande konstaterande. Av ovanstående redovisning framgår att, oavsett om påmint socialnämnden tidigare än vad som gjordes i detta fall, fanns inte förut- sättningar för att avgöra ärendet förrän det var färdigkom- pletterat vilket skedde då också beslutet utfärda- des. I sin skrivelse anger A.E. att socialkonsulenterna i har för vana att handlägga våra ärenden i en mycket långsam takt. Enligt mening utgör detta ett allmänt påstående som ligger utan- för vad som i detta yttrande är ifråga. anser dock som sin mening att ärenden rörande A.E:s verksamheter handlagts i enlighet med bestämmelserna i förvaltningslagen i dessa ärenden såväl som i nu aktu- ellt ärende. Det förtjänar att påpekas att klagomål inte inkommit till från A.E. eller andra företrädare för de verksamheter som tillståndsprövats av . Till yttrandet hade fogats tjänsteanteckningar i ärendet för tiden den 22 febru- ari 2002 till . Bolaget yttrade sig över remissvaret och anförde bl.a. att skriftligen borde ha begärt de kompletterande uppgifterna från sökanden. Om så hade skett skulle de saknade uppgifterna ha varit till handa . Till följd av den muntliga handläggningen uppstod en rad oklarheter och missförstånd. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 7 § förvaltningslagen (1986:223), FL, skall varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Av 14 § första stycket FL framgår att om en sökande, klagande eller annan part vill lämna uppgifter muntligt i ett ärende som avser myndighetsövning mot enskild, skall han få tillfälle till det, om det kan ske med hänsyn till arbe- tets behöriga gång. I 14 § andra stycket FL stadgas att myndigheten i andra fall bestämmer om handläggningen skall vara muntlig. Vidare föreskrivs i bestämmelsen att myndigheten särskilt skall beakta att muntlig handläggning kan underlätta för enskilda att ha med den att göra. Ansökan kom in till . begärde en tjänsteman hos i ett telefonsamtal med verk- samhetschefen hos bolaget komplettering av ansökan med uppgift om vem som skulle vara föreståndare för behandlingshemmet. Någon komplettering kom inte in till förrän . 2 004 /0 5:JO1 begärde in ytterligare uppgifter från bolaget, nämligen uppgift om den tilltänkta personens tidigare anställningar och intyg angående dennes personliga lämplighet. svarade bolaget med besked om föreståndarens anställningar. infordrades från bolaget, genom dess administrativa chef, besked om innehållet i anställning- arna och vidare intyg från arbetsgivare om föreståndarens lämplighet. hölls ett sammanträde mellan företrädare för bolaget och vid vilket begärde in de uppgifter som fortfarande saknades från bolaget. mottog per fax de efter- frågade kompletteringarna från bolaget avseende föreståndaren. Med beaktande av vad som föreskrivs i 14 § FL har jag inte något att in- vända mot att bolaget inledningsvis muntligen ombads att inkomma med kompletterande upplysningar. Jag kan dock konstatera att det hann gå ungefär bolaget över huvud taget hördes av i anledning av den första muntliga kontakten. Det är anmärkningsvärt att inte rea- gerade på något sätt över att bolaget inte inkom med något svar. Länsstyrel- sen borde ha påmint bolaget om de efterfrågade uppgifterna . Under ärendets fortsatta handläggning hos framgick att bolaget hade stora svårigheter att prestera de handlingar som behövdes för att skulle kunna behandla ansökan. Detta borde ha gett länsstyrel- sen anledning att överväga att utfärda ett skriftligt föreläggande för att om möjligt underlätta för bolaget att fullständiga sin ansökan. i förelades att yttra sig över ansökan . Enligt en tjänsteanteckning över- sändes ansökan till nämnden trots att uppgift om föreståndare inte inkommit, detta för att inte fördröja handläggningen av ärendet. Något yttrande inkom inte från nämnden. uppmärksammade inte nämnden på förse- ningen . Det framstår som självklart att den handläggningen inte uppfyller det krav på snabbhet som uppställs i FL. Läns- styrelsen borde ha bevakat att remissvaret kom in inom förelagd tid eller i omedelbar anslutning till att svarsfristen utgått påmint nämnden om dess skyldighet att avge ett yttrande. 2 004 /0 5:JO1 Stöd och service till vissa funktionshindrade Fråga om utformningen av ett beslut om rätt till korttidsvistelse enligt 9 § 6 LSS (Dnr 252-2002) Vid en inspektion av i Sala kommun den 13 (JO:s dnr 4089-2001) uppmärksammades ett beslut (dele- gationsbeslut) daterat angående insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I beslutet anfördes bl.a. följande. beslutar att bevilja P.J. korttidsvistelse utanför hemmet i form av stödfamilj enl. §§ 7 och 9.6 Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) tillhör personkretsen enl. § 1.1 LSS och då behov av sökt insats anses föreligga. Beslutet gäller fr.o.m. 2001-02-15 och omprövas . JO konstaterade i protokollet från inspektionen att beslutet hade fått en sådan utformning att det rådde oklarhet om dess närmare innebörd och att yttrande skulle inhämtas från nämnden i frågan. i Sala kommun anmodades att inkomma med utredning och yttrande när det gällde frågan om innebörden och utformningen av beslutet rörande P.J. Remissvaret skulle även belysa frågan om i vilken utsträckning P.J. hade rätt att utnyttja den beviljade insat- sen. Nämnden lämnade som sitt remissvar en av utredaren upp- rättad tjänsteskrivelse. I skrivelsen anfördes bl.a. följande. I utredningen som ligger till grund för beslutet daterat finns inte uttryckt i vilken utsträckning P:s mor önskade/ansökte om avlastning i form av stödfamilj. Information om i vilken utsträckning avlastningen sedermera har verkställts går endast att finna i undertext vid en jour- nalanteckning då modern önskar tätare avlastning än var tredje helg över . Beslutet i sig ger inte heller någon information om frekvensen för den beviljade insatsen. har vid handläggarens sjukskrivning fått information direkt från handläggaren om att beslutet gäller avlastning i form av stöd- familj med . I dokumentationen tillhörande ärendet kan man se att handläggaren och modern haft samtal om hur insatsen fungerar. De har talat om som- maren 2001 då modern ansett att hon haft behov av tätare avlösning än var tredje helg då fritids stänger för sommaren. Handläggaren ger klar- tecken till att de kan använda icke utnyttjade dygn för en mera samman- hängande vistelse i stödfamiljen . Vidare kan man i detta beslut inte se om någon del gått den enskilde emot. Information om att ev överklagandehänvisning medföljt beslutet 2 004 /0 5:JO1 går inte heller att finna i dokumentationen. Det framkommer inte heller om beslutet kommunicerats enligt 17 § förvaltningslagen. Beslutet har en giltighetsperiod och skall omprövas . anser att problemet i detta ärende är att det inte framgår av utredningen vad som ansökts, dvs. hur ofta P:s mor öns- kade denna avlastning. Beslutet överensstämmer visserligen med ansö- kan så som den framställs i början av utredningen, men då ansökan är så pass otydlig gällande omfattning av insats etc. blir också beslutet mycket otydligt. Det här pekar på vikten av att handläggaren förvissar sig om vad det är ansökan faktiskt gäller och då inte enbart i allmänna ordalag utan vad den konkret innefattar i form av insatsernas omfattning. Hur ofta, hur många dygn åt gången? Enligt ovan kan man inte i detta beslut, eller i övrig dokumentation i ärendet, utläsa om någon del gått den enskilde emot, inte heller om någon kommunicering enligt 17 § förvaltningslagen eller överklagandehänvis- ning enligt 21 § förvaltningslagen varit aktuell. Härav får man dra slut- satsen att beslutet inte gick den enskilde emot. Beslutet har ett förbehåll om omprövning vilket gör det möjligt att an- passa framtida insatser efter behov. I ett beslut anförde JO följande. Det finns inga särskilda bestämmelser i om hur beslut enligt lagen skall vara utformade. Vägledning får därför sökas i förvaltningslagen (1986:223) och allmänna rättsprinciper. Förvaltningslagen innehåller få regler om ut- formningen av förvaltningsmyndigheters beslut. Vad som i detta avseende föreskrivs inskränker sig i huvudsak till att myndigheterna skall uttrycka sig lättbegripligt (7 §) och att de i allmänhet skall motivera sina beslut (20 §). Härutöver är det viktigt att ett beslut är tydligt. Av beslutet bör därför framgå vad den enskilde har ansökt om, vad han eller hon har beviljats och om beslu- tet helt eller delvis har gått sökanden emot. Att ett beslut är tydligt utformat har stor betydelse för att den enskilde skall kunna förstå vilken rätt till hjälp han har. Om beslutet inte är tydligt kan det leda till problem vid verkställigheten av beslutet, problem för en domstol som skall pröva ett överklagande av beslutet och svårigheter vid tillsyn (se bl.a. , , och JO:s beslut , dnr 699-1999). När det gäller beslut om t.ex. korttidsvistelse utanför hemmet enligt LSS ligger det i sakens natur att insatsen inte alltid kan anges så specificerat som krävs i andra fall eftersom det måste finnas möjlighet till viss flexibilitet i den praktiska verkställigheten av beslutet. Ett grundläggande krav är dock att det av beslutet i huvudsak går att utläsa omfattningen av en insats, inte minst för att den enskilde själv av beslutet skall kunna utläsa vilken hjälp som har be- viljats. P.J:s moder hade ansökt om att P.J. skulle beviljas korttidsvistelse utanför hemmet. Av ansökan eller den utredning som gjordes framgår inte i vilken omfattning det förelåg behov av insatsen. Inte heller angavs i beslutet i vilken utsträckning som P.J. Nämnden har inte heller 2 004 /0 5:JO1 genom den utredning som har företagits helt kunna klarlägga vad ansökan avsåg eller i vilken omfattning nämnden beviljade insatsen. Såsom beslutet om korttidsvistelse för P.J. utformats har det inte varit möj- ligt för modern att med utgångspunkt i själva beslutet avgöra vilken hjälp de fått och om den beviljade insatsen tillgodosåg hennes önskemål. En domstol skulle ha haft svårt att i sak pröva ett eventuellt överklagande av beslutet. Nämndens beslut i det aktuella ärendet var sammanfattningsvis inte tillräck- ligt tydligt utformat. Dröjsmål med att upprätta en individuell plan enligt 10 § LSS (Dnr 4382-2002) I en anmälan, som inkom till JO , dnr 4591-1999, klaga- de M.E. bl.a. på att i inte hade upprättat en individuell plan enligt LSS beträffande hennes son E. JO anförde i sitt beslut i det ärendet beträffande denna fråga följan- de. Utredningen i ärendet ger inte något entydigt svar på när M.E. hemställde att skulle upprätta en s.k. individuell plan enligt 10 § LSS beträffande E. Klarlagt är dock att hon i varje fall begärde att en sådan plan skulle upprättas. Av remissvaret framgår att arbetet med att upprätta den individuella planen inleddes först . Anledningen till denna fördröjning var enligt vad nämnden har anfört i remissvaret omorganisation och lång- tidssjukskrivningar inom handläggargruppen samt hög arbetsbelastning. Det har således dröjt innan arbetet med planen påbörjades, vilket är en oacceptabelt . Den förklaring som nämnden lämnat till fördröjningen medför ingen annan bedömning då det åligger den som ansvarar för verksamheten att se till att det finns resur- ser och kompetens så att kraven i lagstiftningen kan uppfyllas. inhämtades kompletterande upplysningar från stadsdelsförvaltningen. Det framkom då att den individuella planen ännu inte var upprättad. Detta är givetvis olyckligt bl.a. med hänsyn till det syfte planen har, att ge den enskilde inflytande över de åtgärder som pla- neras och en överblick över när olika insatser skall komma ifråga samt att underlätta samordningen mellan de olika organ som den enskilde får stöd av. Det finns till viss del förklaringar till dröjsmålet och jag finner med hänsyn till vad som därvid framkommit inte nu tillräcklig anledning att göra något ytterligare uttalande i denna del. Jag utgår därvid ifrån att nämnden, mot bakgrund av att frågan om en individuell plan gällande E. har varit aktuell , om det inte redan har skett, vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att planen skall kunna färdigställas. I en anmälan, som inkom till JO , framförde M.E. kla- gomål mot att i ännu inte hade upprättat en individuell plan enligt 10 § LSS för E. Inledningsvis inhämtades från stadsdelsnämnden kopior av vissa anteck- ningar, daterade , samt , i E:s journal rörande frågan om individuell plan. 2 004 /0 5:JO1 I anteckningen av innehållande uppgifter om vad som hade diskuterats vid ett möte på Hab Hornstull angavs bl.a. följande. önskar att dagens möte ska ingå som en del av en individuell plan enl LSS. För att det, med hänsyn till det stora antal personer som är in- blandade för E:s del, från en mängd olika instanser, ska vara möjligt att genomföra en individuell plan kommer undertecknad överens med M.E. om att undertecknad vid de möten som kommer att ske, gör tjänstean- teckningar vilka undertecknad sedan skickar till M.E. läser igenom anteckningarna, lägger till ev ändringar och undertecknar. Vidare inhämtade föredraganden hos JO vissa upplysningar per telefon från den tjänsteman vid förvaltningen som handlade ärendet. Därefter anmodades stadsdelsnämnden att göra en utredning och yttra sig över vad som i anmälan hade anförts om att nämnden inte hade upprättat en individuell plan enligt 10 § LSS beträffande överläm- nade som sitt remissvar ett av stadsdelsdirektören och bestäl- larchefen, socialtjänst, upprättat tjänsteutlåtande vari anfördes följande. E. begärde genom sin vårdnadshavare . individuell plan enligt LSS. Information angående upprättandet av sådan skickades per brev 990816. I sin anmälan anger M.E. genom ombud att hon förvägrats upprättande av individuell plan. som förflutit, har M.E. då och då sagt sig vilja avvakta med upprättande av individuell plan, senast 010828 samt 020312.