frsrdg · GT04RRS1 · 2005-09-14 00:00:00 — har gjort iakttagelser som visar att flera granskade myndigheter inte klarar av att utföra centrala uppgifter som ålagts dem, alternativt gjort åtaganden som ligger utanför de befogenheter myndigheten har. Likaså visar granskningarna att vissa myndigheter genomför verksamheten på ett sådant sätt att en likvärdig behandling av medborgarna inte kan garanteras. Våra iakttagelser som rör den statliga tillsynsverksamheten pekar på vissa problem i genomförandet av denna viktiga uppgift. Sammantaget visar resultatet av våra granskningar på problem som inte bara handlar om på vilket sätt verksamheter utförs utan i vissa fall om uppgifter som statsmakterna beslutat om faktiskt utförs över huvud taget. Blandade resultat av myndigheternas redovisning och förvaltning konstaterar att väsentliga fel i myndigheternas redovisning oftast inträffar när myndigheterna ställs inför nya situationer och problem. Det kan röra sig om nytt regelverk, knappa finansiella resurser eller större omorganisationer. Den känslighet för förändringar som delvis framkommer i den årliga revisionen bör uppmärksammas eftersom den är en indikator på en organisations förmåga att hantera förändringar och ställa om verksamheten. Förmågan grundar sig främst på hur väl ledningen och styrningen i organisationen fungerar. konstaterar även att flera myndigheter, sannolikt som en följd av regeringens beslut om myndigheternas anslagssparande, har haft omotiverade utgiftsökningar . anser att denna utveckling är oroande då den inte är förenlig med god hushållning med statliga medel. Resultatet av den särskilda granskningen av bemyndiganden uppvisar brister på olika nivåer hos närmare en tredjedel av berörda myndigheter. Vi anser det vara oacceptabelt att myndigheterna gör åtaganden som är mer omfattande än det bemyndigande som beviljat. Även om flertalet myndigheter har en tillfredsställande kontroll över de åtaganden som ingåtts visar granskningen att det finns utrymme för förbättringar av myndigheternas hantering av bemyndiganden. Problem med att genomföra väsentliga åtaganden De iakttagelser angående en likvärdig behandling som har gjorts i det senaste årets granskningar förstärker och kompletterar de slutsatser som kunde dras i förra årets årliga rapport. Problem med likvärdig behandling finns i första hand inom organisationer som ska bedriva samma typ av verksamhet på flera olika platser. Ansvaret för att likvärdig behandling sker ligger i första ledet på den ansvariga centrala myndigheten, i de fall en sådan finns. Annars har regeringen ett ansvar för att klara styrningen. Det är dock inte bara mellan olika lokalkontor som problem kunnat noteras i granskningarna. Enskilda handläggare har stora möjligheter att göra långtgående tolkningar av sitt mandat i enskilda ärenden. Att skapa rättssäkerhet handlar naturligtvis om hur regler och tillämpningsföreskrifter är utformade, men det är också i hög grad en fråga om styrning och normbildning på avdelnings- och enhetsnivåer inom de ansvariga organisationerna. Våra granskningar av den statliga tillsynen visar på brister i flera delar av ansvarskedjan. De centrala tillsynsmyndigheterna lever i flera avseenden inte upp till sin tillsynsroll. Uppföljning och utvärdering av den operativa nivån sker inte i tillräcklig omfattning vilket leder till kunskapsbrister. Det får konsekvenser såväl för kvaliteten i enskilda beslut som för enhetligheten i beslutsfattandet. I förlängningen riskerar detta att leda till att regeringens och mål för de olika verksamheter som är föremål för tillsynen inte uppfylls. Brister kan noteras även hos de operativa tillsynsmyndigheterna. Tillsynens omfattning är i flera fall för liten i förhållande till vad som framgår av lagstiftning och allmänna råd för tillsynsarbetet. Även planeringen av tillsynen samt redovisningen av tillsynsarbetet har brister. 5 Riksrevisorernas slutsatser och rekommendationer Förvaltningspolitik och statligt ägande är ett av prioriterade granskningsområden. har vi särskilt tittat på perspektiven regeringens rapportering till och regeringens styrning av myndigheter och bolag. De förvaltningspolitiska målen som riksdag och regering beslutat om ställer höga krav på statsförvaltningen. De grundläggande värdena utgörs av effektivitet, rättssäkerhet och demokrati. Vi har i flera granskningar påvisat effektivitetsbrister. Det handlar till exempel om bidrag med oklara effekter, svag uppföljning av olika reformer och bristande regelefterlevnad inom vissa försäkringssystem. Kravet på en likvärdig behandling av medborgarna är en viktig del av rättssäkerheten. Våra iakttagelser visar på brister i likabehandlingen. Även inom enskilda myndigheters tillsynsverksamhet finns problem, som pekar på behovet av tydliga riktlinjer och uppföljning. Demokrati förutsätter insyn. Om ska kunna utöva sin finansmakt ska budgetdokumenten vara tydliga och ge en helhetsbild. Om beslut ska kunna genomföras måste regeringen konkretisera mål och uppdrag i regleringsbrev och på bolagsstämmor. Om ska kunna kontrollera att politiska beslut genomförs måste den få rättvisande information om verksamhetens resultat. En annan viktig förutsättning är möjligheten att i efterhand utkräva ansvar. Detta förutsätter att det är tydligt vad som ska åstadkommas och vem som är ansvarig. Vi har i denna årliga rapport redovisat våra viktigaste iakttagelser från det gångna året. En första övergripande slutsats är att de budgetdokument som regeringen lämnar till behöver vara tydligare och ge en bättre helhetsbild av såväl finanser som verksamhet. Det är viktigt att statsbudgeten omfattar statens samlade utgifter och inkomster samt att dessa redovisas brutto. Ett rimligt nästa steg i utvecklingen av redovisningen är kostnadsmässighet i budgeten. I övrigt är bedömning att det inte krävs någon översyn av budgetlagen för att leva upp till intentionerna om kostnadskontroll och budgetdisciplin. Det handlar i stället om en strikt tillämpning av lagen. En andra övergripande slutsats är att resultatstyrningen behöver utvecklas. Myndigheterna behöver tydliga och stabila villkor, i form av ekonomiska förutsättningar och krav på resultat. Våra iakttagelser från granskningarna visar att regeringen inte i tillräcklig utsträckning prioriterar styrningen, vare sig av statsförvaltningen eller de statliga bolagen. Även om regeringen i budgetpropositionen uppmärksammar behovet av att utveckla styrningen, så ser vi få konkreta initiativ från regeringen i linje med den ambitionen. En tredje slutsats är att styrningen av de statliga bolagen behöver stramas upp, så att målsättningar om särskilda samhällsintressen ska kunna uppnås och insynen förbättras. Den interna kontrollen av relationen mellan regeringen och och de statliga bolagen bör förstärkas. Utifrån dessa iakttagelser lämnar följande övergripande rekommendationer. Regeringen bör överväga att förbättra informationsvärdet i de budgetpolitiska dokument som överlämnas till utveckla en långsiktig strategi för en mer konsekvent styrning av myndigheterna förbättra möjligheterna till insyn och kontroll av förvaltningen av de statliga bolagen. har lämnat revisionsberättelse för 286 myndigheter och andra organisationer exklusive aktiebolag och stiftelser avseende årsredovisningen för . I tolv fall har revisionsberättelsen lämnats med en invändning, det vill säga ett väsentligt fel har konstaterats i årsredovisning och/eller förvaltning. Följande myndigheter har fått invändning i revisionsberättelsen för : , , i , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , Kungl. i , i , Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , samt Kungl. Fem myndigheter har fått invändning till följd av väsentliga fel eller andra brister i årsredovisningen. I tre fall har transaktioner förts på fel räkenskapsår vilket medfört att årsredovisningen inte givit en rättvisande bild av det ekonomiska utfallet. I två fall har bristerna i underlaget till redovisningen medfört att inte kunnat ta ställning till om redovisningen ger en rättvisande bild eller inte. En av dessa myndigheter, Kungl. Slottsstaten, utmärker sig genom att få samma invändning. Den kostnadsfördelningsmodell som tillämpas innebär att i synnerhet Kungl. Hovstaternas verksamhet inte redovisas annat än mycket översiktligt. har givit regeringen till känna (2003/04:KU9) att det vore önskvärt med en större öppenhet och insyn än vad som är fallet i fråga. Sju myndigheter har fått invändning till följd av väsentliga fel eller brister i myndighetsledningens förvaltning. I sex fall är det ett väsentligt överskridande av ledningens befogenheter. I ett fall har årsredovisningen, , ännu ej inkommit. Sammanställning effektivitetsgranskningar till och med samt deras behandling i och i . fram till avlämnandet av den årliga rapporten har redovisat 41 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen. Styrelsen har utnyttjat sin initiativrätt i i 27 fall. Sex av granskningsrapporterna har lagts till handlingarna. 19 av initiativärendena har haft formen framställning, det vill säga innehållit förslag till riksdagsbeslut. Övriga fem har haft formen redogörelse och överlämnats till som information. 13 av 16 utskott har berörts av de ärenden som överlämnats till . 17 av de ärenden som styrelsen överlämnat till har slutbehandlats. Fem framställningar har helt eller delvis bifallits och nio har avslagits av . De tre redogörelser som har slutbehandlats har av lagts till handlingarna, något som är det normala för ärenden som inte innehåller några förslag till riksdagsbeslut. De fem granskningar där styrelsens förslag helt eller delvis bifallits har gällt djurskyddstillsyn, försvarets materielförsörjning, riktlinjer för hälso- och sjukvård, statligt stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen samt . Hur effektiv är djurskyddstillsynen? (RiR 2003:1) styrelses framställning angående djurskyddstillsynen (framst. 2003/04:RRS1). Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Djurskydd m.m. (bet. 2003/04:MjU14). Beslut i kammaren . Bifall till framställningen. Länsplanerna för regional infrastruktur (RiR 2004:1) styrelses framställning angående länens infrastrukturplanering (framst. 2003/04:RRS3). betänkande Transportinfrastrukturen 20042015 (bet. 2003/04:TU10). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Förändringar inom kommittéväsendet (RiR 2004:2) styrelses framställning angående kommittéväsendet (framst. 2003/04:RRS6). betänkande Kommittéväsendet (bet. 2004/05:KU3). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen (RiR 2004:3) styrelses framställning angående arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen (framst. 2003/04:RRS7). betänkande Arbetslöshetsförsäkringen (bet. 2004/05:AU4). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Den statliga garantimodellen (RiR 2004:4) styrelses redogörelse angående den statliga garantimodellen (redog. 2003/04:RRS8). betänkande Arbetslöshetsförsäkringen (bet. 2004/05:AU4). betänkande Årsredovisning för staten 2003 (bet. 2003/04:FiU28). Beslut i kammaren . Redogörelsen lades till handlingarna. Återfall i brott eller anpassning i samhället (RiR 2004:5) styrelses framställning angående uppföljningen av kriminalvårdens klienter (framst. 2003/04:RRS10). betänkande Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (bet. 2004/05:JuU1). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Materiel för miljarder (RiR 2004:6) styrelses framställning angående granskningen av försvarets materielförsörjning (framst. 2003/04:RRS9). betänkande försvarspolitik 20052007 (bet. 2004/05:FöU4 och bet. 2004/05:FöU5). Beslut i kammaren . Delvis bifall till framställningen. Personlig assistans till funktionshindrade (RiR 2004:7) styrelses framställning angående personlig assistans till funktionshindrade (framst. 2003/04:RRS11). betänkande Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (bet. 2004/05:SoU1). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Uppdrag statistik (RiR 2004:8) Styrelsen beslöt att lägga granskningsrapporten till handlingarna. Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvård (RiR 2004:9) styrelses framställning angående prioriteringar inom hälso- och sjukvården (framst. 2004/05:RRS2). betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (bet. 2004/05:SoU10). Beslut i kammaren . Bifall till framställningen. Bistånd via ambassader (RiR 2004:10) styrelses redogörelse angående UD och Sida i utvecklingssamarbetet (redog. 2004/05:RRS3). kommer att behandla redogörelsen i sitt betänkande UD och Sida i utvecklingssamarbetet (bet. 2004/05:UU4). Beslut i kammaren . Betyg med lika värde? (RiR 2004:11) styrelses redogörelse angående statens insatser för en likvärdig betygsättning (redog. 2004/05:RRS4). betänkande Betyg (bet. 2004/05:UbU7). Beslut i kammaren . Redogörelsen lades till handlingarna. Höga tjänstemäns representation och förmåner (RiR 2004:12) Styrelsen beslöt att lägga granskningsrapporten till handlingarna. årliga rapport (RiR 2004:13) styrelses redogörelse angående årliga rapport (redog. 2004/05:RRS1). betänkande Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2004/05:FiU1). Beslut i kammaren . Redogörelsen lades till handlingarna. tillsyn (RiR 2004:14) styrelses framställning angående tillsyn (framst. 2004/05:RRS6). betänkande Arbetsmiljö (bet. 2004/05:AU6). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Offentlig förvaltning i privat regi (RiR 2004:15) styrelses framställning angående statens stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen (framst. 2004/05:RRS7). betänkande granskning av statens stöd till idrottsrörelsen och folkbildningen (bet. 2004/05:KrU6). Beslut i kammaren . Delvis bifall till framställningen. Premiepensionens första år (RiR 2004:16) Styrelsen beslöt att lägga granskningsrapporten till handlingarna. (RiR 2004:17) styrelses framställning angående offentligrättsliga avgifter (framst. 2004/05:RRS8). betänkande Offentligrättsliga avgifter (bet. 2004/05:FiU30). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. (RiR 2004:18) styrelses framställning angående granskningen av (framst. 2004/05:RRS5). betänkande (bet. 2004/05:NU12). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. Vem styr den elektroniska förvaltningen? (RiR 2004:19) Styrelsen beslöt att lägga granskningsrapporten till handlingarna. Årlig rapport på engelska (RiR 2004:20) Se ovan under RiR 2004:13. köp av tjänster för rehabilitering (RiR 2004:21) styrelses framställning angående köp av tjänster för rehabilitering (framst. 2004/05:RRS14). betänkande granskning av köp av tjänster för rehabilitering (bet. 2004/05:SfU11). Beslut i kammaren . Avslag på framställningen. (RiR 2004:22) styrelses framställning angående (framst. 2004/05:RRS9). betänkande (bet. 2004/05:TU8). Beslut i kammaren . Bifall till framställningen. Regelförenklingar för företag (RiR 2004:23) styrelses redogörelse angående regelförenklingar för företag (redog. 2004/05:RRS13). betänkande Regelförenkling (bet. 2004/05:NU10). Beslut i kammaren . Redogörelsen lades till handlingarna. Snabbare asylprövning (RiR 2004:24) styrelses framställning angående snabbare asylprövning (framst. 2004/05:RRS15). kommer att behandla framställningen under /06. Sjukpenninganslaget utgiftsutveckling under kontroll? (RiR 2004:25) styrelses framställning angående beräkningen av utgifterna för anslaget till sjukpenning (framst. 2004/05:RRS16). kommer att behandla framställningen under /06. Utgift eller inkomstavdrag? (RiR 2004:26) styrelses framställning angående användningen av inkomstavdrag m.m. i statsbudgeten (framst. 2004/05:RRS17). kommer att behandla framställningen i betänkandet Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (bet. 2004/05:FiU20). Beslut i kammaren . Stödet till polisens brottsutredningar (RiR 2004:27) Styrelsen beslöt att lägga granskningsrapporten till handlingarna. Regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28) styrelses framställning angående regeringens styrning av statliga bolag (framst. 2004/05:RRS18). kommer att behandla framställningen under /06. Kontrollen över strukturfonderna (RiR 2004:29) Styrelsen beslöt att lägga granskningsrapporten till handlingarna. i praktiken (RiR 2004:30) styrelses framställning angående arbetet med att förverkliga i (framst. 2004/05:RRS19). kommer att behandla framställningen under /06. Miljömålsrapporteringen (RiR 2005:1) styrelses redogörelse angående miljömålsrapporteringen (redog. 2004/05:RRS21). Miljö- och jordbruksutskottet kommer att behandla redogörelsen . Tillväxt genom samverkan? (RiR 2005:2) styrelses redogörelse angående granskningen av högskolans samverkan med det omgivande samhället (redog. 2004/05:RRS23). kommer att behandla redogörelsen . Arbetslöshetsförsäkringen kontroll och effektivtet? (RiR 2005:3) styrelses framställning angående granskningen av arbetslöshetsförsäkringen kontroll och effektivitet (framst. 2004/05:RRS22). kommer att behandla framställningen under /06. Miljögifter från avfallsförbränningen hur fungerar tillsynen? (RiR 2005:4) styrelses redogörelse angående tillsynen av miljögifter från avfallsförbränning (redog. 2004/05:RRS24). Miljö- och jordbruksutskottet kommer att behandla redogörelsen . Från invandrarpolitik till invandrarpolitik (RiR 2005:5) Styrelsen bereder ärendet. Regionala stöd styrs de mot ökad tillväxt? (RiR 2005:6) Styrelsen bereder ärendet. Ökad tillgänglighet i sjukhusvården? (RiR 2005:7) Styrelsen bereder ärendet. Höga chefers/befattningshavares representation och förmåner i statliga bolag och stiftelser (RiR 2005:8) Styrelsen bereder ärendet. Statens bidrag för att anställa mer personal i skolor och fritidshem (RiR 2005:9) Styrelsen bereder ärendet. Samordnade inköp (RiR 2005:10) Styrelsen bereder ärendet. Bolagiseringen av (RiR 2005:11) Styrelsen bereder ärendet. Uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen (RiR 2005:12) Styrelsen bereder ärendet. Mål och återrapporteringskrav i regleringsbreven (dnr 39-2005-0129). Formerna för styrning av statliga bolag med särskilda samhällsintressen (dnr 33-2005-0283). Statliga myndigheters bemyndiganderedovisning (dnr 39-2005-0225). Statliga myndigheter med tillsynsansvar (dnr 39-2005-030). är en oberoende myndighet under som granskar statens verksamhet. Uppdraget är att genom oberoende granskning skapa demokratisk insyn och medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. Tre riksrevisorer beslutar vad som ska granskas, hur granskningen ska gå till och vilka slutsatser som ska dras av granskningen. har också en internationell verksamhet, som bland annat innebär att man representerar i internationella samarbetsorganisationer för statlig revision och i uppdrag med att bygga upp revisionen i andra länder. har drygt 300 anställda i samt vid kontor i , och . Mer om verksamhet finns att läsa på webbplatsen .