frsrdg · GS04NR1 · 2005-01-01 00:00:00 — svenska delegations berättelse angående verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 56:e session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 3 Samarbetet i och i norra 9 4 Gränshinder i 12 5 Alkoholpolitik i 16 6 Den Nordliga dimensionen i ett utvidgat EU, temamöte 19 7 56:e session i 20 8 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén 25 10 Arktiskt samarbete 35 svenska delegation 2004 37 Deklaration antagen vid seminarium om människohandel för sexuellt utnyttjande, 39 Rekommendationer, yttranden och interna beslut antagna vid 56:e session samt framställningar antagna av presidiet 41 Resolution antagen vid den13:e parlamentariska i Bergen 54 Resolution antagen vid den 6:e parlamentariska arktiska konferensen i Nuuk 57 Det nordiska samarbetet är en av de äldsta och mest omfattande regionala samarbetsstrukturerna i världen. Samarbetet omfattar , , , och samt , och . Samarbetet har minst tre dimensioner: samarbete mellan regeringar, samarbete mellan parlament och samarbete i det civila samhället, mellan folkrörelser och frivilligorganisationer. Samarbetet stärker samhörigheten mellan de nordiska länderna men inrymmer också respekt för nationella olikheter och särdrag. Samarbetet syftar till att öka gemenskapen mellan de nordiska länderna och deras befolkningar. Särkilt viktigt är att undanröja olika former av gränshinder som försvårar den fria rörligheten i . Samarbetet syftar också till att öka möjligheterna för att bidra till demokratiutvecklingen i vårt närområde och till att göra den nordiska stämman hörd i omvärlden. Det nordiska samarbetet formaliserades då upprättades som ett forum för parlamentariker och regeringar. Den grundläggande ramen för samarbetet är . rekommendationer riktar sig till , upprättat , eller till de nordiska ländernas regeringar. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, vilket företagna undersökningar i tre av våra länder visar. För att detta förtroende skall bestå måste vi visa att vi både kan och vill utveckla rådets arbete så att det tar hänsyn till förändringar i vår omvärld och att dess resultat får genomslag i våra nationella parlament. 2004 har varit ett händelserikt år för det nordiska samarbetet. Den viktigaste förändringen i vår omvärld är naturligtvis Europeiska unionens utvidgning som innebär att alla stater omkring utom nu är anslutna till unionen. Detta påverkar vårt samarbete med , men också vårt samarbete med nordvästra och med övriga . Parlamentarikerna i har intensivt diskuterat nya samarbetsformer och då inte bara i utan för hela norra . Redan tidigt inleddes diskussioner med de baltiska länderna om hur samarbetet skall utvecklas. Förhoppningen är att resultatet av dessa överväganden skall presenteras vid ett gemensamt möte mellan och i Pärnu, , . har också diskussioner förts om ett fastare parlamentariskt samarbete för alla och om ett parlamentariskt partnerskap för norra . För att behandla dessa frågor tillsatte rådet en särskild arbetsgrupp, den s.k. Framtidsgruppen, under ledning av rådets president. En dialog har också förts med de nordiska parlamentens talmän. Viktiga frågor har här varit hur arbetet i olika parlamentariska samarbetsorgan i vår del av världen skall kunna samordnas så att resurserna används effektivt, hur arbetet bättre kan förankras nationellt och hur de nationella parlamentens fackutskott kan involveras i det nordiska samarbetet. Framtidsgruppen presenterade ett förslag till nya samarbetsformer vid rådets januarimöten . Förslagen diskuteras nu i rådets partigrupper. Utgångspunkten är att huvuduppgift fortsatt skall vara att utveckla och förstärka det nordiska samarbetet inom ram. Det nordiska samarbetets kärnfrågor är att driva på arbetet med att avskaffa gränshinder av olika slag. Vidare betonas vikten av koordinering av det parlamentariska samarbetet i regionen för att effektivisera och undvika dubbel-arbete så att existerande resurser används på bästa sätt. Gruppen delar de nordiska talmännens uppfattning att samarbetet måste förankras och återkopplas till de nationella parlamenten, inte minst för att det nordiska samarbetet skall få det genomslag som motsvarar det starka folkliga stödet. Vi bör därför kräva att regeringsförslag och utskottsbetänkanden ger tillfredsställande information om förhållandena i de övriga nordiska länderna, som bakgrund till de förslag som framförs. Detta skulle också bidra till att involvera de nationella fackutskotten i arbetet, något som rådet aktivt vill verka för. är en dynamisk region som står sig väl i konkurrensen, både i förhållande till EU-genomsnittet och mera globalt. Vi behöver dock en målinriktad insats för framtiden om vi vill behålla denna position. Viktiga framsteg har gjorts inom forskning och innovation för att säkra de nordiska ländernas konkurrenskraft. Andra inomnordiska frågor som präglat är 2004 är naturligtvis åtgärder för att undanröja olika gränshinder. undertecknades en ny nordisk överenskommelse om folkbokföring. Det blir lättare att få ett personnummerbevis och man behöver inte längre flyttningsbevis när man flyttar mellan de nordiska länderna. Även om mycket har gjorts återstår mycket att göra och pågår en kartläggning av gränshinder för företagandet i . Särskilt viktigt är att förändringar i den nationella lagstiftningen inte oavsiktligt leder till uppkomsten av nya gränshinder. Så har t.ex. de nordiska finansministrarna, i enlighet med en rekommendation från rådet , kommit överens om att information om skatteändringar skall förmedlas till övriga nordiska länder. Inom förbereds ett förslag innebärande att ett sådant informationsutbyte bör gälla alla ministerråd. Bioetik är ett aktuellt samarbetsområde som diskuterats . Organiserad brottslighet och terrorism samt människohandel i har också varit högt prioriterade frågor på rådets dagordning. Förändringar i vårt närområdessamarbete kontakter med nordvästra intensifierades och samarbetet med konsoliderades. Förutom deltagande i varandras sessioner och samråd mellan presidierna hölls möten på utskottsnivå. arrangerades t.ex. en konferens om energipolitik i av fackutskotten i , och parlamentariska församling. blev de baltiska länderna medlemmar i . Frågan om de baltiska ländernas deltagande i andra nordiska institutioner diskuteras fortgående. utarbetades också nya strategier för samarbetet med nordvästra och med , och , allt i syfte att anpassa samarbetet efter förändringar i omvärlden. Detta arbete kommer att fortsätta i takt med förändringarna i vår omvärld. Den Nordliga dimensionen, och särskilt parlamentarikernas roll i denna, var huvudtemat när politiker från , och samlades till ett möte i . Vikten av att ge den Nordliga dimensionen politisk substans och ett konkret innehåll underströks. Vid mötet framställdes också krav på en permanent finansiering för att stärka dimensionen. En konklusion från mötet var att ett samarbete med är angeläget inom många områden, inte minst för en fortsatt positiv och demokratisk utveckling. Miljöfrågorna kring , och är tunga frågor i framtida arbete liksom välfärdsfrågor och åtgärder mot alkohol och drogmissbruk. Den nordiska välfärdsmodellen står inför betydande utmaningar. I en ny bok, , har och samlat nordisk kunskap och nordiskt nytänkande kring hotet mot våra framtida välfärdssamhällen. kommer boken att presenteras vid en rad möten runtom i och förhoppningsvis väcka frågor och stimulera till debatt i länderna. Kampen mot alla former av gränshinder fortsätter . De nordiska ländernas politik är inte längre en intern nordisk fråga utan i hög grad ett samspel med övriga och EU, oavsett medlemskap eller inte, och det ligger i ländernas intresse att samarbeta. Partigruppernas samarbete i rådet har blivit allt viktigare, politiken har blivit mer resultatinriktad och besluten bättre förberedda. Delegationen och dess arbetsutskott svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit (), tillika president, och vice ordförande (), tillika vice president. I arbetsutskottet har, förutom ordförande och vice ordförande, (), (), Skånberg (kd) och () ingått. Delegationen har under verksamhetsåret hållit sju möten och arbetsutskottet sju möten. Uppföljning och förankring av rekommendationer Huvudfrågan vid delegationens möten har även detta år varit uppföljningen av rekommendationer och interna beslut samt förankringen av de nordiska frågorna i . I enlighet med föregående år har delegationen som ett led i arbetet för att förankra det nordiska samarbetet i och för att driva på genomförandet av rådets rekommendationer utsett särskilt ansvariga medlemmar i delegationen för varje rekommendation och internt beslut. Vid delegationens möte lämnade "rapportörerna" en redogörelse för initiativ som tagits med anledning av rekommendationerna. Delegationens ordförande och vice ordförande har även i brev erbjudit sig att för utskott göra en föredragning om aktuella nordiska frågor. Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har följt samarbetet inom genom en fortlöpande dialog med den nordiska samarbetsministern och statssekreterare om aktuella frågor på regeringssidan. Delegationen har även tillsammans med samarbetsministern diskuterat behovet av att minska antalet rekommendationer, vilket ställer krav på "vassare" rekommendationer och en bättre uppföljning och förankring av de rekommendationer som antas. Detta gav ett tydligt utslag vid den 56:e sessionen med ett stort antal avskrivna gamla rekommendationer och ett begränsat antal nya rekommendationer. Delegationen har vid dialogen med samarbetsministern understrukit att det minskade antalet rekommendationer förutsätter att rådets rekommendationer snabbt genomförs och att detta även avspeglar sig i den samnordiska budgeten. har delegationen fortlöpande informerats om de samtal som förts mellan stortingspresident , som företrädare för talmännen för de nordiska ländernas parlament, och president , som företrädare för presidium, om förankringen av det nordiska samarbetet i de nationella parlamenten, kostnaderna för samt det framtida parlamentariska samarbetet i norra . En annan viktig fråga i dialogen med talmännen har varit de nationella fackutskottens deltagande i det nordiska samarbetet. En konferens om kvalitet i nordiska skolor är ett gott exempel på samarbete med de nationella fackutskotten, i detta fall utbildningsutskotten, och förankring av de nordiska frågorna i de nationella parlamenten. Delegationen har engagerat sig i frågan om inrättande av ett nordiskt patentinstitut med anledning av en föredragning av Patent- och registreringsverkets generaldirektör . Delegationen väckte ett medlemsförslag i om inrättande av ett nordiskt patentinstitut som behandlades av näringsutskott. Delegationen kunde med beklagande konstatera att förslaget inte utmynnade i någon rekommendation då valde att ställa sig utanför ett sådant samarbete. Människohandel för sexuellt utnyttjande Mot bakgrund av ett initiativ från riksdagsledamöterna arrangerade svenska delegationen tillsammans med medborgar- och konsumentutskott ett seminarium för unga parlamentariker i om människohandel för sexuellt utnyttjande i . Seminariet var ett arrangemang inom ramen för det nätverk av unga parlamentariker i som etablerades . Del-tagarna i seminariet antog en deklaration vars innehåll framgår av bilaga 2. Som ett direkt resultat av detta seminarium, och det seminarium som medborgar- och konsumentutskott arrangerade i samband med temamöte om den nordliga dimensionen i ett utvidgat EU, bildades på initiativ av och ett manligt nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande. Delegationen hälsade initiativet med glädje och har beslutat att stödja nätverkets vidare arbete. som utdelas har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. I enlighet med beslut av presidium hade som tema "Regionernas efter - ur ett nordiskt perspektiv". Stipendiesumman var för del DKK 90 000 och den delades av sex journalister för reportage eller studier knutna till detta tema. Svenska delegationen har under verksamhetsåret fortsatt sitt nära samarbete med i fokus, det nordiska informationsfönstret i . I anslutning till 56:e session i arrangerades "i " i samarbete mellan i fokus, svenska delegation och . lyftes bl.a. de nordiska pristagarna fram vid seminarier och arrangemangen avslutades med den stora multietniska konserten . På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där av naturliga skäl intar en särställning. Hallå är en informationstjänst som hjälper människor som hamnat i kläm mellan de nordiska ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vid flyttning, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Genom regelbundna rapporter från Hallå får delegationen information om de problem människor stöter på när de rör sig över de nordiska gränserna. Hallå samarbetar även med de gränsregionala informationstjänsterna. Delegationen har även mött representanter för de politiska dialog om viktiga nordiska samarbetsfrågor samt fått en fördragning från den i stationerade nordiska institutionen om den socioekonomiska utvecklingen i och med perspektiv på utmaningarna efter EU/EES-utvidgningen. 3 Samarbetet i och i norra Inom råder stor enighet om att det nordiska samarbetet måste utvecklas med hänsyn till de förändringar som sker i och de nya krav som ställs av den sociala, ekonomiska, tekniska och - inte minst - miljömässiga utvecklingen i vår del av världen. Den viktigaste förändringen som har skett är utvidgningen av Europeiska unionen. Utvidgningen innebär att alla stater kring utom nu är anslutna till unionen. Detta påverkar vårt samarbete med , men även samarbetet med nordvästra och med övriga Östersjöstater. har diskussioner förts i olika forum för att starta en process för att anpassa arbete till förändringar i omvärlden. Sedan de baltiska staterna fick sitt oberoende har inlett ett nära samarbete med dem, syftande bl.a. till att stödja den demokratiska parlamentariska utvecklingen i dessa länder. Genom bildandet av fick samarbetet fastare former, och efter EU-utvidgningen har rådet och tillsatt en gemensam arbetsgrupp för att överväga hur samarbetet bäst bör utformas i det nya läget. kommer ett gemensamt möte mellan och att hållas i Pärnu, . Avsikten är att då ta ställning till de fortsatta samarbetsformerna. Redan nu står det klart att de bägge organisationerna önskar ett fördjupat samarbete mellan de bägge organisationernas fackutskott och också mellan nämnda fackutskott och de nationella parlamentens fackutskott i konkreta sakfrågor. Samarbetet med de baltiska staterna ingår naturligtvis också som en del i en strategi för utvecklingen av det parlamentariska samarbetet i norra och i stort. Samarbetet med nordvästra ingår också i denna strategi. Samarbetet med länderna kring Vid den parlamentariska i Bergen uppdrogs åt konferensens permanenta kommitté att närmare utreda hur den parlamentariska dimensionen av Östersjösamarbetet bäst bör utformas . Vid konferensen framfördes tanken på ett parlamentariskt partnerskap för norra genom utveckling av Östersjösamarbetet. För att arbeta vidare med dessa frågor tillsattes en särskild arbetsgrupp i , den s.k. Framtidsgruppen. Frågorna diskuterades också vid en rundabordskonferens i samband med session den 1-3 novem-ber 2004, vid vilken representanter för berörda organisationer och för deltog. Förhoppningen är att kunna presentera ett förslag . Utan att föregripa detta kan dock konstateras att det råder enighet om att , med utgångspunkt i , bör vara en motor när det gäller att driva på för ett ökat parlamentariskt inflytande både i Östersjösamarbetet, i det arktiska samarbetet och i nordliga över huvud taget. president och presidium har fört en dialog med de nordiska parlamentens talmän. En viktig fråga har varit hur arbetet i olika samarbetsorgan i vår del av världen skall kunna samordnas så att våra resurser används effektivt. När det gäller interna arbete är det främst två krav som har framgått av diskussionen och dialogen med parlamentspresidenterna: En bättre förankring i de nationella parlamenten av det nordiska samarbetet, bl.a. genom ökat samarbete och informationsutbyte mellan fackutskott och relevanta utskott i de nationella parlamenten. En effektivisering av rådets arbete som frigör resurser för mer flexibla insatser, som tar hänsyn till den förändrade samarbetssituationen och som involverar de nationella parlamentens fackutskott i samarbete mellan de nordiska länderna och med övriga Östersjöstater. När det gäller den första punkten anser delegationen att det i första hand är en uppgift för medlemmar och suppleanter. Delegationen har också utvecklat, såsom tidigare nämnts, nya former för att bevaka att de nordiska frågorna får den plats i det nationella arbetet som borde vara självklar med tanke på deras betydelse för medborgarna och med tanke på det starka stöd som finns för nordiskt samarbete i befolkningarna. Genom den reform av rådets utskottsorganisation som genomfördes har möjligheterna till personsamband mellan de nationella utskotten och rådets utskott ökat. Förhoppningen är att det skall leda till en bättre nationell förankring av rådets arbete. Värdet av samarbetet mellan fackutskotten i de nordiska länderna och utskott kan inte nog understrykas. En genomgång av handlingarna visar dock att nordiska frågor behandlas oftare än vad som ibland sägs, t.ex. ett tjugotal gånger i kammardebatter och frågor. I samarbete med ministerrådet och regeringarna arbetas också med en starkare koncentration av rådets arbete. Därför utarbetas årliga program för som är vägledande för hela organisationen. Antalet rekommendationer har successivt minskat under de senaste sessionerna, som politiskt tryck från rådet har bidragit till att ministerrådet och regeringarna lagt ökad vikt vid att föra arbetet med att avlägsna gränshinder framåt. Rådet strävar också efter att begränsa antalet stora möten till förmån för möten mellan utskott och arbetsgrupper som har att behandla konkreta sakfrågor. Vidare eftersträvas en bättre koordinering med arbetet i de nationella parlamenten för att möjliggöra för dem som är engagerade i det nordiska samarbetet att också göra en fullvärdig insats i sitt nationella parlament. har uppmärksammat de gränshinder som trots de omfattande nordiska avtalen försvårar rörligheten mellan länderna. Inträde i EU respektive EES har inte, som många trott, alltid medfört lösningar på dessa problem. är det mer än 40 000 människor som flyttar eller pendlar mellan de nordiska länderna. Omkring 250 000 med medborgarskap i ett nordiskt land är bosatta i ett annat nordiskt land och det är många som kan vittna om att det finns byråkratiska hinder som borde vara möjliga att lösa så att vi lättare kan röra oss i . Norrbackrapporten - Nordbors rättigheter 1998 inrättades en informationstjänst, Hallå , i huvudstäderna som ger råd och vägledning för nordbor som upplever sådana hinder. Men dess möjligheter att agera ansågs inte tillräckliga, och regeringarna tillsatte en särskild utredare, ambassadör , tidigare nordisk samarbetsminister i . Norrback presenterade sin rapport med rubriken . Han drog slutsatsen att de flesta problemen har skapats av skillnader i beskattningen, i de sociala välfärdsstrukturerna, särskilt vad gäller pensioner och familjepolitik, samt inom utbildningsområdet. presenterade till sessionen 2002 ett förslag med en katalog över de åtgärder man avsåg att vidta för att följa upp rapporten. Presidiet erinrade i sitt betänkande över ministerrådsförslaget om rådets tidigare rekommendation om ökad rörlighet över gränserna där vikt lades vid att myndigheternas besked till medborgarna måste bli bindande. De nordiska avtalens styrka och svaghet borde vara kända av myndigheterna och information härom vidareföras till medborgarna. I debatten vid sessionen 2002 lovordades Norrbacks rapport och regeringarna uppmanades att snabbt vidta åtgärder för att förverkliga de förslag som presenterats såsom mycket viktiga för medborgarna och för det nordiska samarbetets trovärdighet. I en rekommendation föreslogs att de nordiska avtalen på arbetsmarknadsområdet borde ändras så att icke-nordiska medborgare med permanent uppehållstillstånd i ett nordiskt land får samma rättigheter som nordiska medborgare samt att lagstiftningen om gränsöverskridande betalningar inom borde ändras i syfte att nivån på avgifterna skall vara densamma som inhemska betalningar. Särskild representant för borttagandet av gränshinder För att åstadkomma kraft i förändringsarbetet och sätta politisk fokus på konkreta juridiska och administrativa lösningar utsåg samarbetsminister , ordförande i , den förre danske statsministern som ordförandeskapets särskilde representant i arbetet med borttagande av gränshinder i . presenterade sin med spänning emotsedda rapport vid 55:e sessionen. Hans arbete har fortsatt under det isländska ordförandeskapet 2004 och skall också fortsätta under det danska ordförandeskapet 2005. Till 56:e sessionen i presenterade en ny rapport som visade på åtskilliga framsteg jämfört . Näringsministrarna har gjort en katalog över konkreta gränshinder för det nordiska näringslivet och fortsatt att koncentrera sig på möjligheterna att skapa en nordisk riskkapitalmarknad. På detta område finns en lång rad svårigheter, t.ex. dubbelbeskattning av investeringar. Näringsministrarna föreslår ett nordiskt samarbete kring kompetensbevis för kranförare, auktorisation för sprängningsexperter samt även för elmontage så att godkännande i ett nordiskt land gäller i alla. Ministrarna med ansvar för folkbokföring har undertecknat en överenskommelse som gör det lättare och snabbare för flyttande nordbor att få ett personnummer vid flyttning till annat nordiskt land. Undervisningsministrarna har undertecknat ett nytt gymnasieavtal och en ny nordisk deklaration om ömsesidigt erkännande av högre utbildningar. Som exempel på uppnådda resultat kan också nämnas en uppdaterad nordisk trygghetskonvention och att man arbetar med en uppdatering av konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster. Ett nytt konventionsförslag väntas under det danska ordförandeskapet. Frågan om revision av reglerna för barnledighet skall också tas upp på nytt av de nordiska socialministrarna. Arbetsmarknadsministrarna har övervägt möjligheten att inkludera utomnordiska medborgare med permanent uppehålls- och arbetstillstånd i avtalet om den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Det rör sig om ett stort antal, 760 000, men dessvärre fann ministrarna inte grundlag att utvidga personkretsen då de ansåg att det skulle innebära en mer liberal behandling av dem än medborgare i de nya EU-länderna så länge dessa var omfattade av övergångsregler i fyra nordiska länder. på Internet har genomförts som en teknisk studie, och blir testområde. Försök att få till stånd en nordisk harmonisering av arbetslöshetsförsäkringssystemen har ännu inte lyckats, utan man har fått nöja sig med en förstärkning av informationstjänsten Hallå i syfte att informera medborgarna om de olika systemen i våra länder. Ett bilateralt skatteavtal mellan och undertecknades av finansministrarna under förra sessionen och bör kunna undanröja ett viktigt gränshinder i . Avtalet fokuserar på och löser viktiga problem för arbetskraftspendlarna, t.ex. att kostnaden för resan över blir avdragsgill samt att pensionsförsäkringarna från hemlandet/bostadslandet kan tas med till arbetslandet och fortsatt vara avdragsgilla mot inkomsten.