frsrdg · GS04JO1 · 2005-01-01 00:00:00 — Han har i efterhand fått veta av socialsekreteraren att anledningen till att han hämtades till behandlingshemmet var att en av hemmets behandlingsassistenter hade sagt till socialsekreteraren att han lämnat ett positivt provsvar. ville att JO skulle undersöka vem som bar ansvaret för det ovan be- skrivna misstaget och ansåg sig även berättigad till någon form av ersätt- ning för det maktmissbruk som han hade utsatts för. Inledningsvis rekvirerades R.S:s personakt från i för tiden och framåt. Därefter inhämtades dels nämndens personakt i dess helhet rörande LVU-omhändertagandet av R.S., dels R.S:s personakt från (SiS). Av socialnämndens personakt journalanteckningar framgick följande. Ringer upp Kinnebäck då jag inte har hört något ifrån dem. /.../ Jag ber att få tala med någon som har hand om R.S. De ber att få åter- komma. Han ber om ursäkt för att ingen har hört av sig, men det har varit mycket. berättar att R. för sedan 2 004 /0 5:JO1 vid ett spontant hembesök hos honom erkänt att han drogat hela somma- ren och att han även drogat på Kinnebäck. Detta framkom ef- ter att han testat positivt på amfetamin under hembesöket. säger att R. sagt att han ska tala om sanningen när han blev utskriven och han har berättat för personalen. Enligt kände /.../ till detta när de var nere på BK den 1/10. berättar att skolan ringt till Kinnebäck och meddelat att R. inte är i skolan. Han hade sjukanmält sig, men när perso- nal ringde hem var han inte där. Kinnebäck skickade därför ner personal till för att spontant besöka R. i skolan . När de kom dit var han inte där. De åkte hem till R. och där var han inte. öppnade och sa att R. är i skolan. menar att det tydligt visar att R. inte är av med sitt missbruk. R. har berättat att han håller på och varför informationen inte har kommit till kännedom beklagar . anser att R. behöver komma till ett behandlingshem för sitt drogmissbruk . tycker att detta skulle skett redan vid BK den 1/10 eftersom mönstret och informationen från R. var kända av persona- len. Med denna nya information från på Kinnebäck bestämmer jag att R. ska tillbaka till Kinnebäck om de hittar honom . Får de inte tag på honom så får vi efterlysa honom. Telefonsamtal med på Kinnebäck. säger att R. är på väg tillbaka till Margretelund och kommer att placeras på avd . Jag frågar återigen om R. har testat positivt på tester och svarar ja. Jag säger då att jag vill få faxat drogtestrapporterna till mig för att kunna göra en bedömning om R:s framtida behov av vård. säger att han kan faxa dem då han inte arbetar . Vi kommer överens om att R. stannar kvar på Täppan och att vi avgör om R. ska vidare på behandlingshem eller skall åter till hemmet. I en journalanteckning i socialförvaltningens akt hade noterats följande. Telefonsamtal till Kinnebäck. Jag talar med tf avd föreståndare . Jag förklarar att jag känner mig mycket förvirrad vad gäller händelsen med R. . Jag berättar vad har berättat till mig och vad T.S. (R.S:s far, min anm.) fått för information från mig och från . Jag förklarar att jag ser allvarligt på att personal ut- talar sig på detta sätt om man inte har belägg för det. anser att förra veckans handling inte är riktigt ok från Kinnebäcks sida. har kollat upp de drogtester som kommit till Kinnebäck och alla är nega- tiva. Det finns inga indikationer på att R. varit positiv . Misstanke finns alltid när det handlar om fastställda testdagar där prover- na lätt kan manipuleras, men inget resultat är positivt. berättar att det som låg till grund för det som hände var att personal från Kinnebäck varit i för att utföra spontana drogtes- ter. Vid båda tillfällena har de inte fått tag på R. skulle de göra ett spontant test igen och eftersom de återigen inte fick tag på R. i skolan eller hemma blev det snabbt misstanke om att det var något som inte stämde. Att R. hamnade på låst avdelning var inget som hade kännedom om. SiS anmodades därefter att göra en utredning och yttra sig över vad som framfördes i R.S:s anmälan till JO. I remissen angavs att det av utredningen också skulle framgå om det vid den aktuella tidpunkten hade fattats beslut enligt 15 a § andra stycket LVU om att R.S. skulle vistas utanför behand- 2 004 /0 5:JO1 lingshemmet och vem som vid hemmet bestämde att R.S. skulle hämtas till- baka dit. Mot bakgrund av vad som framgick av SiS:s akt angående R.S. anmodades SiS att även belysa om de särskilda ungdomshemmens beslut angående vistelse utanför hemmet enligt 15 a § andra stycket LVU brukar avse en på förhand bestämd tid. SiS yttrande beslutades av generaldirektören . Till detta foga- des ett yttrande av institutionschefen vid Margretelund. I SiS:s remissvar anfördes följande. har, som inskriven vid Margretelund , vårdats med stöd av lagen (l990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga (LVU). har fattats ett fler- tal beslut om vistelse utanför hemmet enligt 15 a § LVU, varvid vistel- serna i allmänhet avsett en på förhand bestämd tid, oftast . fattades ett beslut om vistelse utanför hemmet, vil- ken avslutades . påbörjades en ny vistelse utanför institutionen. Denna avslutades i samband med ut- skrivningen . Margretelunds beslut om vistelse utanför hemmet Av 15 a § LVU följer att den intagne har rätt att vistas utanför hemmet i den utsträckning som lämpligen kan ske. En vistelse utanför hemmet skall enligt bestämmelsen avse en på förhand bestämd tid, dock högst . Beslut om vistelse utanför hemmet fattas av den som före- står vården vid hemmet, efter samråd med socialnämnden. Aktuell be- stämmelse, som tidigare återfanns i 28 § socialtjänstförordningen (198l:750), överfördes i sak oförändrad till LVU . I SiS Råd & Riktlinjer/Juridik LVU anges: Den unge kan enligt 15 a § LVU ges möjlighet att under en på förhand bestämd tid vistas utanför hemmet. Sådan tillfällig vistelse utanför institutionen (permission) skall i regel ingå som ett led i behandlingen och bör därför planeras, genomfö- ras och följas upp med den utgångspunkten. Permission får pågå i följd. Om den unge bedöms kunna vistas utanför in- stitutionen än bör frågan om utskrivning ak- tualiseras. Beslut om permission fattas av institutionschefen efter samråd med socialnämnden. Av yttrandet från Margretelund framgår att det beslut som fattades om R.S:s vistelse utanför hemmet föregicks av noggrann planering och samråd med i R.S:s hemkommun. Med R.S:s bästa för ögonen bestämdes att denne under en utslussningsfas skulle vistas på hemorten men alltjämt vara inskriven vid det särskilda ungdomshemmet. Även beslutet om återförande av R.S. till Margretelund föregicks av samråd med och motivera- des utifrån de särskilda vårdbehov som vid tillfället syntes föreligga. Såväl beslutet om permission som beslutet om återförande av R.S. till institutionen hade sålunda dikterats av R.S:s särskilda behov och med dennes bästa i fokus. Enligt lagtexten skall en vistelse utanför hemmet emellertid alltid avse en på förhand bestämd tid . bedömdes kunna vistas utanför institutionen än borde därför, i enlighet med SiS Råd & Riktlin- jer, frågan om utskrivning självfallet ha aktualiserats. 2 004 /0 5:JO1 De särskilda ungdomshemmens beslut om vistelse utanför hemmet Av den utredning SiS företagit framgår att de särskilda ungdomshem- mens beslut om permission regelmässigt avser en på förhand bestämd tid understigande . De flesta vistelser utanför hemmen varar i normalfallet upp till . Vid enstaka tillfällen har det förekom- mit att vistelsen utanför hemmet överstigit , oftast i samband med en semestervistelse på mer avlägsen ort. SiS har även påbörjat en utredning när det gäller beslutsgången vid beslut enligt 15 a § LVU. För det fall Juridikstaben uppmärksammar bris- ter i ungdomshemmens rutiner kommer ärendet att överlämnas till myn- dighetens Tillsyns- och uppföljningsstab. Vidare kan nämnas att SiS har för avsikt att i sina Råd & Riktlinjer förtydliga de interna allmänna råden avseende nämnda beslut. Avslutningsvis kan nämnas att SiS i tidigare sammanhang uppmärksam- mat ett visst behov av mer flexibla regler i samband med utslussning från ett särskilt ungdomshem. Omständigheterna kan vara sådana att det efter samråd med bedöms mest skonsamt för den unge att han eller hon vistas utanför hemmet , som det av behandlingsskäl är lämpligt med bibehållen inskrivning vid hemmet. Syftet är att underlätta den unges återanpassning till hemmiljön. En fortsatt inskrivning vid institutionen i samband med utslussningen skulle möjliggöra medverkan från institutionens sida i den fortsatta vår- den, utan att ett särskilt eftervårdskontrakt behövde upprättas. En sådan ordning efterfrågas inte sällan av , eftersom den medger en snabbare reaktion om problem uppstår och eftersom den bedöms kunna bidra till bättre kontinuitet i vårdkedjan. SiS har mot angiven bakgrund i skilda sammanhang förespråkat en närmare belysning såvitt avser beho- vet av regeländringar i förevarande hänseende. Margretelund utrednings- och behandlingshem anförde i sitt yttrande följande. Vårdtid och beslut enligt 15 a § LVU har , som inskriven vid Margretelunds utrednings- och behandlingshem, vårdats med stöd av la- gen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Han togs in på avdelning Täppan , och vårdtiden avslutades med utskrivning från avdelning Kinnebäck. har ett flertal beslut fattats om vistelse utanför hemmet. Inför kommande utskrivning planerades i samråd med socialsekretera- re att utslussningen skulle påbörjas 2002 och avslu- tas med utskrivning och eventuell eftervård . För att få detta att fungera på allra bästa sätt bedömdes att R.S. fortfarande skulle vara inskriven på institutionen. Hänsyn togs därvid till de behov som fanns hos R.S., och personal från avdelning Kinnebäck skulle hålla kontinuerlig kontakt med R. och hans nätverk. Vid behandlingskonferens bestämdes sålunda att R.S. skulle åka hem till sin far efter skolavslutningen. Han skulle som- mararbeta, lämna urinprov och börja skolan på hemmaplan. Ledningsgruppen på Margretelunds utrednings- och behandlingshem, som består av institutionschef, biträdande institutionschef och samtliga fyra avdelningsföreståndare, har möte en gång . Beslutsförfaran- det går till på det sättet att respektive avdelningsföreståndare redogör för 2 004 /0 5:JO1 ärenden som rör de unga. Är det beslut som enbart institutionschefen får besluta om, t.ex. beslut om vistelse utanför hemmet, tas dessa av institu- tionschefen under mötet. Därefter skrivs beslutet in av respektive avdel- ningsföreståndare i klientens journal. beslutades enligt 15 a § LVU om vistelse utanför . avslutades R.S:s vistelse utanför institutionen, och påbörjades en ny vistelse utanför institution, vilken avslutades i samband med utskrivningen . Omständigheter som föranledde att R.S. De omständigheter som föranledde beslut om återförande till institutio- nen var den osäkerhet som rådde beträffande R.S:s välmående, där även misstankar om missbruk fanns. Det hade kommit till institutionens kän- nedom att R.S. och missbrukat narkotika. Från institutionens sida ville man dock i detta skede av sär- skilda vårdhänsyn inte avbryta placeringen hos fadern. Vid hembesök som gjordes av personal från avdelning Kinnebäck befann sig emellertid R.S. varken hemma eller i skolan. I samråd med so- cialsekreterare , , beslutades att R.S:s vistelse utanför institutionen skulle avslutas och att han omgående skulle föras tillbaka till Margretelund för att man skulle kunna göra en adekvat bedömning av situationen. påträffades av perso- nalen hos sin bror, och följde då med till institutionen. Beslut om återfö- rande av R.S. hade fattats av tf institutionschefen . Vid tillfället underrättades R.S:s anhöriga om att han skulle återföras till institutionen på grund av misstanke om drogintag. ville ringa sina anhöriga när han hämtades, men personalen upplyste honom om att han fick vänta till dess att han kommit till institutionen. Både socialsekre- teraren och fadern var tidigare informerade om att han skulle hämtas till- baka. SiS anmodades i en förnyad remiss att inkomma med kompletterande utred- ning och förnyat yttrande angående vad R.S. framförde i sin anmälan om hans frihetsberövande och vem som bar ansvaret för detta. SiS hänvisade i sitt yttrande dels till ett yttrande som avgetts av institu- tionschefen , dels till en redogörelse av den vid den aktuel- la tidpunkten anställde vid Margretelund, socionomen . Av institutionschefens yttrande framgick följande. Enligt Margretelunds utrednings- och behandlingshem (Margretelund) har någon frihetsberövande åtgärd inte vidtagits gentemot R.S. utöver det faktum att han *var omhändertagen enligt 1 och 3 §§ lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga (LVU), samt *var placerad enligt 11 § LVU och inskriven enligt 3 kap. 10 § social- tjänstförordningen (2001:937) på Margretelund. Däremot har vistelse utanför institutionen i samband med utslussning inför kommande utskrivning inte avslutats i enlighet med 15 a § LVU. Skälet till detta var att i tillsammans med Margretelund bedömde att R. inte var rehabiliterad för en definitiv utskrivning. höll kontaktpersoner från Margretelund en tät kontakt med R., hans familj, skolan och vård- centralen. Kontakterna bestod av regelbundna besök, telefonsamtal samt uppföljning genom behandlingskonferenser där samtliga inblandade var involverade. 2 004 /0 5:JO1 Teamträff då konsultpsykiater medverkar i en diskus- sion rörande drogtester för R. som på egen hand lämnat prov på en vårdcentral hemma. Tones bedömning är att tillförlitliga tester görs med full kontroll och helst oplanerat. R. har tidigare själv talat om att han på rutin och om han så vill kan använda droger utan att någon kan upptäcka det. R. har vid samtal med Kinnebäcks kontaktperson berättat att den kontaktperson som hemma skulle svara för insats , endast träffat R. vid något enstaka tillfälle. Utifrån det- ta beslutas om ett oplanerat drogtest av behandlingspersonal i samband med något hembesök. 020929 Hembesök av kontaktperson och behandlingspersonal som utför drogtest. (Det enda oplanerade testet som utfördes dat. 020930 Rätteligen 020929 enligt skrivelse till JO daterad , min anm.). R. blir mycket överraskad och bekräftar att han använt droger. Han berättar även för beh.pers. att han har mer att berätta om drogerna som använts på Kinnebäck men vill vänta till efter han är utskriven. 021001 där soc.sekr. och Kinnebäck gör en plane- ring som bl.a. innebär att R. trots positivt drogtest har möjlighet att bli ut- skriven om han har negativa drogtester . 021028 Spontant besök hos R. av beh.pers. för att träffa honom samt utföra oplanerat drogtest. R. är då ej i skolan utan att de vet var han är. R. finns ej heller i hemmet. Kinnebäck beslutar att ej vidtaga någon åtgärd utan försöka vid ett annat tillfälle. 021107 Behandlingspersonal besöker återigen R. i skolan utan att finna honom eller att de vet var han är. R. finns ej heller hemma. kon- taktar soc.sekr. för att diskutera vidare agerande. talar då om att hon har kännedom om att R. umgås med sina missbrukande kamrater och att hon ser en stor risk att han fortsätter sitt missbruk. förmedlar Kinnebäcks bedömning att det finns anledning att utreda R:s behandlingsbehov och att det endast var se- dan han använde droger (020930). Vidare att man kan prova med att er- bjuda R. frivillig vård. Kinnebäck och soc.sekr. beslutar att R. som upp- repat ej befunnit sig i skolan eller hemmet, skall vistas på Margretelund för att drogtestas och ha samtal. 021107 Behandlingspersonal påträffar R. hos brodern och säger att vi vill att han skall vara på Margretelund . Beslut tas på Mar- gretelund att han p.g.a. drogmisstanke får vistas på låsbara akutavdelning Täppan. Widholm och meddelar detta. Kinnebäck ombeds även av soc.sekr. att kolla om det finns något behandlingsalter- nativ inom SiS för drogbehandling att diskutera för R. samtalar i telefon med R:s pappa som är bestört över att R:s hemvistelse avbrutits. Vad han vet så har pojken inte drogat sedan senas- te positiva drogtestet (020930) Ut. förklarar att då R. har LVU och är in- skriven på Kinnebäck så har vi ett ansvar för hur han har det och att det även innefattar viss kontroll. Pappan bekräftar även att han umgås med missbrukande kamrater, men att det inte är så lätt att byta umgänge. 021111 De drogtester som tagits på Täppan har varit negativa. Beslut av Margretelund att R. åter får vistas i hemmet. och har samtal med R. och Ut. förklarar att han har LVU och är inskriven på Kinnebäck och Margretelund. Detta innebär att vi har ansvar för honom har ett uppdrag som delvis innefattar kontroll och att det även finns en omtanke om honom. R. får besked att han kommer att skjutsas hem och fortsätta skola m.m. Då vi pratar om hans positiva drogtest (020930) sä- ger R. att han drack alkohol, kunde ej stå emot droger och be- räknade att det skulle gå ur kroppen tills det planerade drogtestet på vårdcentralen. Han blev helt överraskad av det oplanerade drogtestet ef- 2 004 /0 5:JO1 tersom vi ej hade gjort något sådant tidigare . frågar . om han slutat helt med droger eller om han vill ha frivillig hjälp och R. säger att han nog vill ha hjälp, bara han kan bo hemma och att det är frivilligt. bereddes tillfälle att kommentera remissvaren. I ett beslut anförde JO följande. Insatser inom för barn och ungdom skall göras i samförstånd med den unge och hans vårdnadshavare enligt bestämmelserna i socialtjänst- lagen (2001:453). Under vissa förutsättningar kan det dock bli fråga om att bereda en ung person vård utan samtycke. Regler härom finns i första hand i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Sådan vård kan enligt 3 § LVU bli aktuell bl.a. om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendefram- kallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. För vård av unga som på någon grund som anges i 3 § LVU behöver stå under särskilt noggrann tillsyn skall det enligt 12 § LVU finnas särskilda ungdomshem. Behovet av sådana hem skall tillgodoses av staten. (SiS) är central förvaltningsmyndighet för dessa hem. Styrelsen leder och har tillsyn över verksamheten vid hemmen (6 kap. 3 § socialtjänstlagen, SoL). Om någon vårdas på en grund som anges i 3 § LVU och vistas i ett hem för särskilt noggrann tillsyn, får han enligt 15 § LVU hindras att lämna hem- met och i övrigt underkastas den begränsning av rörelsefriheten som är nöd- vändig för att vården skall kunna genomföras. Den unges rörelsefrihet får också inskränkas när det behövs av hänsyn till andra intagnas och personalens säkerhet. I 15 a15 c §§ LVU finns preciserade bestämmelser rörande bl.a. rätten för den intagne att i lämplig utsträckning få vistas utanför hemmet (15 a §) och förutsättningarna för att bereda den intagne vård vid en enhet inom hemmet som är låsbar eller på annat sätt inrättad för särskilt noggrann tillsyn (15 b §). Enligt 15 a § LVU har den intagne rätt att vistas utanför hemmet i den ut- sträckning som lämpligen kan ske. En vistelse utanför hemmet skall avse en på förhand bestämd tid, dock högst . Ett sådant beslut skall fattas av den som förestår vården vid hemmet efter samråd med socialnämnden. I 15 b § första stycket LVU stadgas att den intagne får beredas vård vid en enhet inom hemmet som är låsbar eller på annat sätt inrättad för särskilt nog- grann tillsyn, om det är nödvändigt med hänsyn till den intagnes, övriga in- tagnas eller personalens säkerhet, eller om det är nödvändigt för att förhindra att den intagne avviker eller för att i övrigt genomföra vården. I 3 kap. 18 § socialtjänstförordningen (2001:937) föreskrivs att för den som vårdas i ett hem för särskild tillsyn skall det i journalen alltid antecknas beslut enligt 15 a 17 a, 19, 20 §§ och 43 § 3 LVU. 2 004 /0 5:JO1 R.S:s klagomål omfattar att han återfördes till behandlingshemmet och place- rades på en låst enhet som en följd av att en behandlingsassistent vid hemmet hade lämnat felaktig information till hans socialsekreterare om att han lämnat positiva drogtest. har önskat få klarlagt vem som bar ansvaret för hans frihetsberövande. Av den inhämtade utredningen framgår att R.S. vårdades enligt LVU för återförandet till Margretelund och att han alltjämt var inskriven där, men att han hade vistats utanför behandlingshemmet med stöd av 15 a § LVU. Det är ungdomshemmet som har beslutat om vistelsen utanför hemmet och om att R.S. skulle hämtas tillbaka dit. Vad som kommit fram ger mig inte anledning att anta att socialnämnden eller dess förvaltnings tjänstemän har begått något fel. Min utredning har därför inriktats på handläggningen vid Margretelund. Såvitt framkommit av den utredning som företagits hade inte några positi- va prover lämnats av R.S. närmast före det att han återfördes till Margretelund. Det föreligger dock betydande osäkerhet om vilken informa- tion som lämnats till R.S:s socialsekreterare när det gäller resultatet av drog- testerna. Jag kan härvid hänvisa till de journalanteckningar som fördes vid socialförvaltningen och som ovan redovisats under rubriken utredning. Enligt dessa uppgav vid telefonsamtal på en direkt fråga av socialsekreteraren att R.S. testat positivt för droger . Eftersom saken inte berördes i SiS första yttrande till JO inhämtade jag kompletterande utredning. Enligt vad då anförde förmedlade han vid samtalet med socialsekreteraren bedömning att det fanns anledning att utreda R.S:s behandlingsbehov och att det endast var drygt en månad sedan han använde droger (020930). Det skulle självfallet vara allvarligt om lämnat felaktiga upp- gifter till socialförvaltningen angående provresultaten. har dock inte vidgått att han gjort detta. Det framgår av utredningen att det fanns ett prov som tagits som varit positivt. Det kan därför inte uteslutas att det uppstått ett missförstånd mellan Margretelund och förvalt- ningen om resultaten av proven. Även om jag inte anser mig kunna bringa full klarhet i vad som förevarit ligger det närmast till hands att dra den slutsatsen att måste ha uttryckt sig på ett sådant sätt att handläggaren vid förvaltningen bibringats den uppfattningen att det fanns prov som tagits som visade på missbruk. Oavsett vad som förekommit angående testerna synes uppgiften om resultaten inte ha haft någon avgörande betydelse för behandlingshem- mets beslut att R.S. skulle återföras dit. Institutionschefen har i sin första redogörelse anfört att beslutet att R.S. skulle återföras till institutionen var den osäkerhet som rådde beträffande R.S:s välmående, där även misstankar om missbruk fanns. Det hade kommit till behandlingshemmets kännedom att R.S. och bör- jan av hösten missbrukat narkotika. Från hemmets sida ville man dock i det 2 004 /0 5:JO1 skedet av särskilda vårdhänsyn inte avbryta placeringen hos fadern. När per- sonalen inte kunde anträffa R.S. när de sökte honom i skolan och i föräldrahemmet, beslutades i samråd med R.S:s socialsekreterare att hans vistelse utanför behandlingshemmet skulle avbrytas och att han om- gående skulle föras tillbaka till Margretelund för att man skulle kunna göra en adekvat bedömning av situationen. Av yttrande jämte socialför- valtningens journalanteckning framkommer vidare att ett tidigare fruktlöst försök att få kontakt med R.S. I efterhand kan man diskutera om förhållandena verkligen var sådana att det fanns skäl att misstänka att R.S. Han hade lämnat en rimlig förklaring till att personalen inte lyckats nå honom, och provtag- ningen när han kom tillbaka till Margretelund visade inte att det förekommit något missbruk. skrevs ut från hemmet senare, den 12 decem- ber 2002, och LVU-vården av honom upphörde därefter . Med tanke på R.S:s tidigare missbruk kan dock behandlingshemmets miss- tankar om ett pågående missbruk inte anses helt obefogade. Hemmets ställ- ningstagande grundades ytterst på sådana bedömningar som JO är återhållsam med att anlägga synpunkter på. Detsamma gäller beslutet att placera R.S. på en låst avdelning.