frsrdg · GS04RJ1 · 2005-01-01 00:00:00 — över forskningens villkor mot bakgrund av sitt deltagande i RJ:s och STINT:s postdoktorala program Pro Futura och sin vistelse vid Wissenschaftskolleg zu . Eftermiddagen avrundades sedan med en paneldebatt under rubriken "Svensk forskning och högre utbildning bortom stiftelserna - ett scenario ". Som representanter från deltog professor , , och ekon.dr , i . Den dåvarande utbildnings- och forskningsministern avrundade dagen med en framtidsorienterad reflektion. Vid sammanträdet med områdesgruppen rapporterade om två pågående utredningsprojekt om framtidens universitets- och högskolesystem. Ett projekt är initierat av Kungl. och ett av i samarbete med RJ. I det förra projektet är vice ordförande. I det senare projektet med namnet "Universitet 2010" är han ordförande och projektgruppen består av följande företrädare för sektorn: ordföranden i SULF professor , rektorerna , universitetskansler , generaldirektör och VD . Detta projekt kommer att arbeta och skall belysa övergripande frågor om "finansiering, profilering, karriärvägar, ledning, forskningsanknytning, kvalitet". Dessutom informerades vid detta sammanträde om den s.k. 2 junirörelsen. avhölls på initiativ av Kungl. och RJ ett diskussionsseminarium om långsiktsmotiverad forskning inom kultursektorn med deltagande av dåvarande kulturministern och statssekreteraren samt en rad företrädare för de lärda verken och centrala ABM-institutioner. Bakgrunden till att detta möte hölls är "problemet som innebär att långsiktigt motiverade projekt - ofta i form av tillrättaläggande av forskningsmaterial i museer och arkiv - har svårt att finna såväl uthålliga arbetsformer som ett uthålligt säkerställande av finansieringen". RJ benämner dessa projekt infrastrukturstöd. Diskussionen inleddes med två anföranden av forskningssekreterare , RJ, respektive professor , , och den diskussion som följde fokuserade på de principiella problemen. avhölls ett nytt möte där diskussionerna konkretiserades. Som resultat av detta möte beslöts att de inbjudna skulle inventera behoven av forskningsförberedande projekt samt att stämma av dem mot den "villkorslista" som RJ och gemensamt uppställt för bevillning av sådana projekt. Sammanställningen av de inkomna reflektionerna och förslagen kommer att göras . Föreningen med uppgift att "skapa en öppen dialog mellan allmänhet och forskare" har stötts av RJ inom ramen för områdesgruppens budget, liksom förberedelsearbetet inför en större konferens i samarbete med , , och i . Konferensen kommer att äga rum . Områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling Områdesgruppen har sammanträtt . Arbetet med att stärka landets olika forskningsmiljöer inom gruppens ansvarsområde har fortskridit vid respektive lärosäte. har , , och beviljats medel för att stärka sina profiler. Längst i detta arbete har man kommit vid där man fattat beslut om att skapa en ny enhet med beteckningen at (). De ingående institutionerna är , av människans villkor samt socialantropologiska institutionen. De tre institutionerna är alla inriktade på globala studier och studier i det globala rummet, men med olika perspektiv och utgångspunkter. Globalisering och studier i det globala rummet blir angelägna kunskapsfält för , och ambitionen är att skapa en framstående och i ett nordiskt sam manhang unik, tvärvetenskaplig miljö för både forskning och utbildning, med ökad samverkan inom samhällsvetenskaplig fakultet men också för fakultetsöverskridande samarbeten. SGSGU:s övergripande syften är bl.a. att skapa en samlande enhet för tvärvetenskapliga studier i det globala rummet och av globalisering vid och att utveckla forsknings- och utbildningsverksamhet kring globalisering och studier i det globala rummet. Vid ett flertal tillfällen har frågan om forskning om mänskliga rättigheter aktualiserats som ett viktigt men delvis outforskat område. Året inleddes därför med att områdesgruppen anordnade ett nordiskt möte i kring forskning om mänskliga rättigheter. Då samlades en rad ledande forskare och nyckelpersoner inom fältet för att inleda ett samtal kring MR-forskningens status och en allmän diskussion om hur forskningen kring mänskliga rättigheter i skulle kunna förstärkas. Närvarade gjorde bl.a. professorerna senter for menneskerettigheter, , Institut for menneskerettigheder i , och , , samt , Fonden för mänskliga rättigheter, , och ambassadör , . Områdesgruppen har även haft förmånen att besöka . I arrangerades, med hjälp av professor , en rad intressanta möten. Vårt första besök ägde rum på for Development där vi togs emot av centrets ordförande professor . , politisk dissident och tidigare fängslad för sina politiska åsikter, beskrev sina erfarenheter av och synpunkter på den egyptiska staten och landets religiösa institutioner. Vidare besökte gruppen det anrika teologiska med anor . Där fick områdesgruppen en föreläsning om islam av president professor . besöktes även vid , där områdesgruppen hade tillfälle att diskutera möjligheter till forskningsutbyte med en rad framstående egyptiska akademiker. Vid mötet närvarade professorerna , juridiska institutionen, , , medeltidshistoriker, , , , , statsvetarna från och samt sociologen , . Innan områdesgruppen lämnade bjöd vår egyptiske ambassadör, , in gruppen till residenset för en orientering av det politiska läget i landet och relationer med den egyptiska regimen. På vägen till förlades ett intressant stopp vid Anafora, en av den koptiska kyrkans anläggningar. Där togs vi emot av biskop för en rundvandring i kyrkans olika byggnader och ett föredrag och diskussion om denna religiösa minoritets situation i det alltmer islamistiska egyptiska samhället. I ägde områdesgruppens möten rum i Svenska Institutets förträffliga lokaler och institutets direktör, , presenterade ingå ende institutets historia och nuvarande verksamhet. Institutet svarade också för middag med muslimska forskare och intellektuella samt anordnade ett besök på och visning av . har även arbetet med en mer ambitiös internationell publikation tagit fart. har omarbetat en version av områdesgruppens programskrift som skall kunna fungera som en inledning till en antologi till minne. Projektets idé är att i boken engagera en rad etablerade tänkare inom områden som var engagerad och verksam i under sin långa karriär. De teman som diskuterades som relevanta var områdesgruppens begreppstrojka kultur, säkerhet och hållbar utveckling, men även dialog, försonings- och demokratiseringsprocesser, globalisering, jämställdhet m.m. Tanken är att samtliga skribenter får ungefär på sig att färdigställa sin text och att antologin färdigställs vid en särskild workshop med författarna. Året efter det att områdesgruppen inrättades inträffade de omskakande attentaten mot och Pentagon i . Vid ett möte efter dessa händelser föreslogs att de kunde utgöra utgångspunkt för en essäsamling med syftet att ytterligare definiera och presentera områdesgruppens intresseområde, bl.a. genom att reflektera över hur händelserna illustrerar och aktualiserar viktiga aspekter av detta område. Dessa idéer förkroppsligades i antologin , säkerhet och hållbar samhällsutveckling - efter (red. har denna antologi översatts till engelska, under titeln , Security and Sustainable Social Development. Områdesgruppen för forskning om civilsamhället tillkallade en ny områdesgrupp för att stimulera till ökad och fördjupad forskning om civilsamhället dels för att ge den förutsättningar att ta ett kvalitativt språng, dels för att söka utveckla en egen teorigrund som öppnar för en utveckling som går bortom de gängse internationella ansatserna; det gäller bl.a. att söka finna utvecklingsvägar som bidrar till att öka förståelsen av det genuint svenska/nordiska, inte minst i ljuset av den allt snabbare globaliseringen. Det är viktigt med ansatser som når bortom den traditionella forskning som utgår från stat och marknad. I områdesgruppen ingår forskningsdirektör , ordförande, docent , , docent , , folkbildaren, f. kulturministern , ABF , , ordförande för och f.d. generalsekreterare i , riksdagsledamot , liberalerna, vice riksbankschef , riksbank, professor , , docent , , docent , (), , och docent , i . Områdesgruppens sekreterare är , BSc, och (). Områdesgruppen har hållit tre sammanträden. medverkade doktorand , , som presenterade två av sina arbeten. Det första handlade om sociala företag och sociala entreprenörer och har resulterat i (Agora 2003). Boken fokuserar det sociala företaget, dvs. ett företag med ett socialt syfte, kommersiell drift och ofta demokratiska styrformer. Palmås framhöll att företagsformen har rönt ett stort, inte minst politiskt intresse i under New Labourtiden. Hans andra presentation gällde hans avhandlingsprojekt, som handlar om innovationer i storföretag () och civilsamhällets roll i dess utveckling. Där är fokus på innovationer i storföretag och hur icke-företagsaktörer (såsom medicinska experter, arbetsmiljöforskare och ingenjörer) spelat en stor roll för utvecklingen. besökte områdesgruppen statsvetenskapliga institutionen vid . Första delen av sammanträdet ägnades åt diskussioner av inriktningen på områdesgruppens arbete. Den enades om att särskilt lyfta fram den internationella dimensionen av begreppet det civila samhället och inte fokusera på nationalstaten. Vår svenska eller nordiska diskussion om utvecklingen "efter" folkrörelserna kan med fördel vidgas till analyser ur ett globalt perspektiv. Sammanträdet ägnas sedan åt ett antal forskarpresentationer: "Tvärveten-skap vid " av , "Forskningen inom CEFOS" av docent , "" av professor , "Tvärvetenskaplig forskning kring världskultur och mänskliga rättigheter" av docent , "HIV/AIDS och det globala civilsamhället - presentation av forskning i anslutning till en utställning på " av , "Makt, identitet, modernitet - ett tvärvetenskapligt forskningsprojekt" av professor samt "Nya former för samhällsengagemang" av . hade gruppen ett internatsammanträde i . Mötet ägnades åt diskussioner av den idéskrift som gruppen beslutat utarbeta med tänkt publicering . Flera av ledamöterna presenterade utkast till artiklar, vilka ingående diskuterades. Gruppen enades om att bidragen borde anknyta till de rader av utmaningar och krav som globaliseringen ställer på dagens och morgondagens medborgare och demokratiska system. Det kan gälla välfärd, regimer, styrbarhet, demokrati, kunskapsproduktion/överföring, globalt socialt ansvar osv. Samtliga ledamöter kommer att medverka i antologin jämte ett par särskilt inbjudna forskare. Antologin skall redigeras av docent . Vidare har RJ stött en konferens på , , med det europeiska doktorandnätverket för forskning om civilsamhället () och programarbete vid , projektet (, i ). Wijkström och har även skrivit det svenska bidraget till ett utredningsprojekt inom EFC i : "The Dimension of the Foundation Sector in Union". Forskningsdirektör ingår i projektets styrgrupp och har redovisat resultaten vid en session under EFC:s Annual Assembly & Conference i . I anslutning till såväl denna områdesgrupp som till nästföljande områdesgrupp har RJ beviljat anslag till projektet utmaning, som tar upp frågan om hur globalisering/europeisering återverkar på ekonomi, välfärd och hållbar utveckling i ett längre perspektiv. Projektet, som skall pågå , har form av ett samarbete mellan Stiftelsen fond (initiativtagare och samordnare), , , och RJ. Även och LO har inbjudits att medverka. Projektet vill genom att anordna seminarier och utge kvalificerade småskrifter och böcker bidra till kunskapsuppbyggnad och samhällsdebatt exempelvis om vad det europeiska och globala omvärldstrycket innebär för jobb och välfärd i , eller om hur jobben ser ut i tjänstesamhällets . Arbetet leds av en styrgrupp bestående av , Stiftelsen , ordförande, , , , , , , och , . F. Europaparlamentarikern är projektledare. Områdesgruppen för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap Denna nya områdesgrupp vars sammansättning beslutades på har haft tre sammanträden . I gruppen ingår stiftelsens VD tillika ordförande, docent , , professor , , docent , i , professor , professor , , professor , , landshövding , , professor , , samhällspolitisk chef inom , riksdagsledamot till och med , samt kommunalråd . Områdesgruppens sekreterare är forskningssekreterare . Bakgrunden till gruppens tillkomst var att det finns behov av långsiktigt bedriven forskningsverksamhet som kan bidra till kunskapsutveckling som är fri och tillgänglig för alla medborgare, organisationer och partier. Samarbetet inom den europeiska unionen har givit kommuner och regionala organ en internationell anläggningsyta som inte existerade . Globaliseringen minskar nationalstaternas betydelse. Regeringarnas handlingsfrihet att styra skatter, växelkurser och räntor minskar likaledes. som kapitalets rörlighet ökat högst påtagligt har de alltmer utbyggda välfärdssystemen bidragit till att minska och till och med hindra rörligheten hos arbetskraften. Denna skillnad i rörlighet mellan arbete och kapital utgör ett växande politiskt dilemma. Områdesgruppens arbete syftar till att med hjälp av seminarier och andra forskningsinitierande insatser stärka de forsknings miljöer som med viss uthållighet kan bidra till att utvärdera de långsiktiga effekterna av den ekonomiska politikens konsekvenser. Inom ramen för områdesgruppen har medel beviljats till ett författnings- och förvaltningspolitiskt seminarium, som ägde rum med ett trettiotal forskare, arrangerat av professor vid statsvetenskapliga institutionen vid . Den första konkreta verksamheten för gruppen som helhet är att anordna ett seminarium i med titeln . För planeringen av detta seminarium har Per verksam vid (Managing the Public Sector) anlitats som tillsammans med och har utarbetat programmet. Vid områdesgruppens möte presenterade senior economist , i , en idéskiss med titeln . Han och hans brittiska kolleger önskar samarbete med svenska forskare kring ett komparativt inriktat projekt om pensionssystemens förändring i fyra europeiska länder. Denna idéskiss kommer förmodligen även att resultera i en forskningsansökan till RJ vid kommande ansökningstillfälle . Parlamentets ställning i författningen anordnade i samverkan med konferensen . Arrangemanget anknöt till 30-årsminnet av den nu gällande svenska författningen. Det var även ett inspel till den kommande författningsöversynen, varför man fann det passande att ägna konferensen åt nordiska jämförelser när det gäller parlamentens roll och ansvar. Konferensen öppnades av talman , varefter förutvarande kanslichefen i i ett inledningsanförande inplacerade den svenska författningens historia i en nordisk kontext. För del redogjorde sedan generalsekreterare , Riksdag, för roll i regeringsbildningen. Hans inlägg kommenterades av andra finansminister , . Nästa exempel togs från och fokuserade roll som kontrollfunktion. Föredragshållare var advokat , , , och hans anförande kommenterades av stortingsrepresentant , ledamot av Kontroll- og konstitusjonskomiteen. För del uppmärksammandes roll i förhållande till den europeiska unionen. Där medverkade professor , , som föredragshållare, medan folketingsledamot , Det Radikale Venstre, svarade för kommentaren. Vid det efterföljande panelsamtalet, som leddes av redaktör , gjordes reflektioner över vilka lärdomar som kan dras från övriga nordiska länder inför den förestående I panelen deltog riksdagsledamöterna , f. vice talman och , ledamot av . Konferensen avslutades med den sedvanliga buffén i Sammanbindningsbanan. Utgivning av hemliga handlingar På förslag av professor , , startade ett samarbetsprojekt mellan , och RJ för att publicera tidigare outgivet och/eller hemligt material från hantering av unionsfrågan . Utgivningen omfattar, förutom tidigare hemliga protokoll, de anteckningar som gjordes av de tjänstemän som tjänstgjorde som sekreterare, främst . Vidare medtas personliga anteckningar från ledande politiker såsom , , m.fl. Materialet, som till viss del är outnyttjat av forskningen, kommer att bli lättillgängligt och skapa goda möjligheter för ny forskning kring detta dramatiska skede. Projektets vetenskaplige ledare är professor . Arbetet sker i nära samverkan med biträdande avdelningschef , , som leder den arbetsgrupp som inrättats till stöd för projektet, den s.k. Clasongruppen. Där ingår utöver och även kammarsekreterare , och , , arkivråd , , f. kanslichef , , doktorand , och forskningsdirektör , RJ. Projektet kommer att avrapporteras i bokform och på Internet . avslutas projektet med en konferens i : "När kartor ritas om - om secessioner i ". Konsten, kulturpolitiken, forskningen Med sikte på att kartlägga kunskapsbehov och stärka kontakterna mellan forskningen, sektorn och utövarna på det konst- och konstnärspolitiska området anordnades fyra seminarier - tre mindre och ett större. Seminarieserien initierades av KLYS - Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, , och Tema Q, . Dessa tog kontakt med och Stiftelsen , som beslutade bidrag ekonomiskt till seminarierna och att nära följa dessa. Ansvariga för genomförandet har varit professor och fil. , vid Tema Q. Det första seminariet anordnades på i och ägnades "Konstens resurser". Det andra hölls i och behandlade konst- och konstnärspolitikens nivåer. Medarrangörer var representanter för och , som tillförde intressanta regionala perspektiv till seriens övergripande problemställningar. svarade Tema Q själv för värdskapet med ett seminarium på Campus med rubriken . Serien avslutades med en större konferens i under värdskap av kulturutskottet i samverkan med RJ. Konferensen syftade dels till att fånga upp och diskutera huvudlinjerna i de tre föregående seminarierna beträffande behovet av kunskapsstöd och konstpolitisk forskning, dels till att ta upp frågor kring "konstens globalisering", dvs. framväxten av en internationell konstpolitisk arena. Konferensen öppnades av riksdagsledamot , kulturutskottets ordförande, som bl.a. anförde att det behövs ökad forskning när det gäller att få en bild av situationen på kulturområdet inom den europeiska unionen. , som var konferensens moderator, tog därefter till orda, och orienterade om RJ:s stöd till nationell och internationell forskning med anknytning till konstsektorn specifikt, men också om kultur och utveckling. Han nämnde särskilt projekten och Towards Cultural Citizenship, samarbetet med () om ett "laboratorium för forskning och analys inom kulturområdet" samt World Culture Report, som RJ och Sida satsat "såddpengar" i. Med hänvisning till den svenska arenan konstaterade med beklagande, att kultursektorn var det enda område som inte fått särskilda sektorsforskningsmedel . Han menade vidare att några av de problem som skulle tas upp under konferensen delvis var en konsekvens av detta. Professor gjorde sedan en längre sammanfattning av seminarieserien, och konstaterade att konstsektorn, liksom kulturområdet mera brett definierat, behöver finna former för starkare forskningsanknytning och mekanismer för kunskapsöverföring och dialog. Han menade att ett institut som Nordicom, kan tjäna som en god förebild. Docent presenterade sedan en kritisk genomgång av den svenska kulturpolitiken, som han menade hade stelnat i sina gamla fåror och därför är obsolet för många grupper. Eftermiddagen ägnades åt presentationer av tre intressanta satsningar av relevans för kunskapsbasen för konst- och kultursektorn. , , gav en historisk exposé över europeisk kulturpolitik och kulturpolitisk forskning - och därmed förhistorien till inrättandet av hennes forskningsinstitut , som är ett samarbete mellan olika universitet i och med kulturministeriet. Professor , , och , presenterade sedan den kommande årspublikationen World Cultures Report, vars första volym utkommer /06. Projektet skall ses i ljuset av nedläggning av World Culture Report efter endast två årgångar: 1999 och 2000. och Yearbook of har varit två förebilder för projektet. Docent berättade sedan om tillkomsten av och verksamheten inom Nordicom, som är ett forsknings- och informationsinstitut lokaliserat till . Konferensen avslutades med ett panelsamtal under ordförandeskap av professor . I panelen deltog professor , Tema Q, journalist och fotograf , KLYS, generaldirektör , och avdelningschef , . Diskussionen handlade bl.a. om hur man skall åstadkomma den forsknings- och praktikersamverkan som varit genomgående under seminarieserien. En slutsats var att det finns ett fortsatt behov av den typ av möten och nätverk som seminarierna faktiskt genererat. Dess ändamål är att stimulera och uppmuntra unga konstnärer och forskare att arbeta nyskapande och gränsöverskridande. I fokus står arbeten och tankeverksamhet som visar idérikedom, fantasi, lust och handlag i mötet mellan konst och vetenskap. Som ett led i detta arbete har stiftelsen utdelat två stipendier om vardera , därefter tre stipendier om till unga enskilda forskare/konstnärer eller konstnärer/forskare. Stipendiaterna utses av stiftelsens styrelse efter förslag från en särskild stipendiekommitté. Stiftelsen har med stöd från RJ breddat sin verksamhet gentemot universitet och högskolor. Stiftelsen har arrangerat ett större årligt seminarium i samband med stipendieutdelningen, som inriktats mot en dialog mellan konstnärer och vetenskapliga företrädare. Årets seminarium hölls på och hade rubriken . Under seminariet utdelades stipendier till arkitekten och designforskaren , bildkonstnären och tonsättaren och musikforskaren , vilka också presenterade sina arbeten. har sammanlagt 18 stipendier delats ut. Antalet ansökningar har ökat kontinuerligt och uppgick detta år till 233. träffades en överenskommelse om ett femårigt samarbete mellan Stiftelsen och RJ. Formellt innebär detta att RJ åtagit sig att vara huvudman för verksamheten. Utannonsering och utdelning av de årliga stipendierna kommer att fortsätta i enlighet med stiftelsens tidigare praxis. Parallellt med denna kraftsamling har RJ avsatt särskilda resurser för att följa utvecklingen internationellt och nationellt inom området konstnärlig forskning. Avsikten är att skapa en bättre strategi för RJ:s hantering av ansökningar, men också att ge underlag för eventuella egna initiativ inom detta alltmer uppmärksammade och omdiskuterade fält. Detta uppdrag utförs på konsultbasis av docent , tidigare ledamot av beredningsgrupperna 4 och 6. Stiftelsen leds av en styrelse bestående av (f. talman; ordförande), (f. bankdirektör), Tom Beyer (VD för ) (VD för ), (VD för ) och (advokat). Till styrelsens sammanträden har utvecklingsstrateg , producent och docent adjungerats. I årets stipendiekommitté har ingått (ordförande), filosofen , professor (Konst högskolan ), rektor (), filosofen (), med.dr () samt Bo Andér och . Stiftelsens sekretariat har bestått av Bo Andér i ett avtal med samt . deltar mycket aktivt i det europeiska stiftelsesamarbetet inom (), och inom ramen för Network of for Innovative Cooperation (NEF). deltog VD i ett seminarium som anordnats av Fonden i . Med utgångspunkt i boken i fokus: Fondens almennyttige virksomhed 1920-2002 set i et samfundsmæssigt perspektiv diskuterades hur fonderna bör arbeta mot bakgrund av den nya tidens villkor och utmaningar. Mötet blev en startpunkt för bildandet av en nationell samverkansorganisation för stiftelserna i . En motsvarande organisation har bildats i . Årets "Annual General and Conference" med EFC ägde rum i . Konferensen samlade 500 deltagare länder till årsmötesförhandlingar, debatter och seminarier under rubriken "The - Bridging Civilisations and Cultures". VD , som sedan föregående år lett arbetet med en översyn av och strategi - The Assessement - redovisade detta arbete under avslutningssessionen samt deltog i och ledde flera tematiska sessioner. Forsk-ningsdirektör medverkade som inledare under sessionerna "Filling the Information Gap - in Europe?" och "Foundations for an Alliance in Change in European Cultural Cooperation". Vid konferensen valdes , i egenskap av VD för , till ordförande i för en period av .