frsrdg · GS04JO1 · 2005-01-01 00:00:00 — har sålunda i skrivel- se begärt att domstolarna skall göra upp handlingspla- ner med utgångspunkt från minskad medelstilldelning. För hovrättens del gäller det besparingar om eller som enligt ett alternativ skall tas ut och enligt ett annat alternativ i allt väsentligt . Realiseras dessa besparingar kommer det att dramatiskt minska domstolarnas möjligheter att meddela avgöranden i rimlig tid. När det gäller själva handläggningen av det nu aktuella ärendet har jag inget att tillägga till vad Per anfört. Därefter har hovrättens beslut i ärendet inhämtats. I ett beslut anförde chefsJO bl.a. följande. Av utredningen framgår att dåvarande beslutade att förlänga T.S:s uppdrag som förvaltare av en viss fastighet t.o.m. , att L.G. överklagade beslutet i en överklagandeskrift som inkom till hovrätten och att ärendet avgjordes . 2 004 /0 5:JO1 Hovrätten har i sitt yttrande sammanfattningsvis anfört att den långa hand- läggningstiden av ärendet till viss del var att hänföra till L.G:s egen process- föring men att den huvudsakliga anledningen till dröjsmålet var den alltför stora arbetsbördan i hovrätten. Jag har i tidigare ärenden uttalat att jag är medveten om att arbetssituatio- nen vid många allmänna domstolar är mycket ansträngd och att handlägg- ningen av ett mål kan dra ut eftersom andra mål måste prioriteras. Per har upplyst att ärendet under hösten 2002vintern 2003 över- lämnades till en särskild föredragningsgrupp och att rotelinnehavaren, när denna grupp inte hann avgöra ärendet, åtog sig att själv läsa in och föredra ärendet. Ärendet blev inte avgjort innan rotelinnehavaren lämnade avdelning- en. Med hänsyn till att det aktuella överklagandet avsåg ett tidsbegränsat beslut hade det, som Per också anfört, emellertid funnits skäl att ytterligare prioritera handläggningen av ärendet. Det är naturligtvis inte god- tagbart att ett sådant beslut överprövas först i samband med att dess giltighets- tid löper ut. En sådan handläggning innebär att någon materiell överprövning i egentlig mening inte kommer till stånd. Även om handläggningstiden av ärendet i viss mån drog ut på grund av L.G:s processföring kan hov- rätten inte undgå kritik för att ärendet avgjordes först efter att det kom in till hovrätten. Som hovrätten har påpekat i sitt yttrande är detta det tredje ärendet där jag har funnit anledning att kritisera hovrätten för långsam handläggning av ett mål eller ärende (de två tidigare ärendena är JO:s ärenden dnr 1189-2001 och 3155-2002). Det kan som hovrätten framhåller vara svårt att få en rättvisande uppfattning om målhanteringen på en domstol genom att enbart granska enstaka mål eller ärenden. Jag är självfallet medveten om att andra utredningsformer kan ge en mer rättvisande bild. Vid utredningen hos JO i de tre ärendena har handlingar från hovrättens akter granskats och därtill kommer att hovrätten i samtliga ärenden lämnat utförliga yttranden i vilka balans- och arbetssituationen beskrivits. Jag anser mig därför ha tillräckligt underlag för att kunna konstatera att läget är bekymmersamt. Hovrätten har i yttrandet redogjort för de åtgärder som vidtagits för att arbeta ned balansen av föredragningsmål samt för de åtgärder som planeras för att ytterligare förbättra situationen. Emellertid har hovrätten också uttalat oro för att personal som deltagit i detta arbete visar tecken på stress och utmattningstendenser samt att det krav på besparing som aviserats för hovrättens del kommer att dramatiskt minska möjligheterna att meddela avgöranden inom rimlig tid. Det finns mot den bakgrunden anled- ning att för kännedom överlämna kopior av detta och tidigare beslut till Justi- tiedepartementet och justitieutskottet. Anmärkning: Ärendena och 3155-2002 finns tillgängliga på JO:s hemsida . 2 004 /0 5:JO1 Långsam handläggning av ett tvistemål, bl.a. fråga om möjligheten att låta målet vila när ett beslut under rättegång har överklagats (Dnr 4077-2003) I en anmälan som kom in till JO ifrågasatte O.N. hand- läggningstiden i ett mål angående bodelning. Han uppgav bl.a. att målet ännu inte var avgjort. Dagboksblad i tingsrätts mål och tingsrätts mål granskades. Vidare infordrades tingsrätts beslut i mål , Hovrättens för Nedre beslut i mål och samt beslut i mål . Anmälan remitterades därefter till för upplys- ningar och yttrande över handläggningen av målet. Tingsrätten (lagmannen ) inkom med yttrande enligt följande. Målet som anmälan avser är mål rotel 4, som registrerades i Ånger- manlands tingsrätt . Målet anhängiggjordes ur- sprungligen i av O.N. Tingsrätten avvisade hans talan . överklagade beslutet till Hov- rätten för Nedre som undanröjde tingsrät- tens beslut och återförvisade målet till tingsrätten för förnyad handlägg- ning. Enligt dagboksblad inkom målet till och handläggningen av målet påbörjades . hölls muntlig förberedelse i . Huvud- förhandling sattes ut till men inställdes eftersom svaranden fick avbryta sin resa till på grund av väderleks- förhållandena. Svaranden begärde ersättning för kostnaden för hyrbil men tillerkändes inte hela det begärda beloppet i beslut . Svaranden överklagade beslutet . Tingsrätten översände akten till Hovrätten för Nedre . Hovrätten meddelade beslut i frågan . Akten återkom till Ånger- manlands tingsrätt . inkom till tingsrätten en skriftlig förfrågan av O.N. om målets fortsatta handläggning (aktbilaga 2). Den har inte besvarats. (Aktbilaga 3 är en blankett rörande beslut om målets handläggning men har inte fyllts i). tillkom efter samman- slagning av , och . Undertecknad tillträdde som i tingsrätten . Vad gäller handläggningen av målet kan endast yttra sig över handläggningen efter det att målet överflyttades till tingsrätten . Det kan konstateras att innehavaren av rotel 4, rådmannen , skulle ha svarat på O.N:s förfrågan och i vart fall då ha efterhört med hovrätten när beslut kunde förväntas i den överkla- gade frågan och eventuellt bett att få akten tillbaka. När akten återkom till tingsrätten borde rotelinnehavaren ha vidtagit åtgärder för målets fort- satta handläggning. Att så inte kom att ske beror bl.a. på den stora ar- 2 004 /0 5:JO1 betsbörda som tingsrätten hade och svårigheterna att få do- marförstärkning. Tingsrätten har förordnat en pensionerad rådman att handlägga vis- sa tvistemål i tingsrätten, och denne skall sätta ut nu aktuellt mål till hu- vudförhandling eller . Tingsrättens personal har på grund av sammanslagningen, domares sjukdom och den tidigare lagman- nens avgång haft en pressad arbetssituation . Vidare tillträdde rotelinnehavaren för rotel 4 . Tingsrätten har ett antal gånger försökt få förstärkning från hovrätten men hovrätten har inte haft någon fiskal eller assessor att skicka ut. Sammanfattningsvis så skall målet kunna avgöras . Beslutet i tingsrätts mål samt nytt dag- boksblad och dom i tingsrätts mål har därefter inhämtats. I ett beslut anförde chefsJO följande. avvisade O.N:s talan om av bodel- ning. överklagat beslutet undanröjde Hovrätten för Nedre Norr- land tingsrättens beslut och återförvisade målet till tingsrätten för förnyad handläggning. lades mål upp vid med anled- ning av hovrättens beslut. Enligt dagboksbladet vidtogs därefter nästa åtgärd först då tingsrätten hade telefonkontakt med en advokat för att fråga om denne företrädde svaranden. har endast yttrat sig om handläggningen av målet efter då målet överflyttades dit. Av yttrandet framgår således inte orsaken till att några handläggningsåtgärder inte vidtogs vid Sol- lefteå tingsrätt förrän efter det att målet återförvisats dit. Jag kan endast konstatera att det är helt oacceptabelt att det dröjer så länge innan handläggningen av ett mål påbörjas. När målet överflyttades till hade akten översänts till Hovrätten för Nedre . Svaranden hade överklagat tingsrätts beslut att endast tillerkän- na henne viss ersättning för kostnad i samband med en inställelse till en hu- vudförhandling som ställdes in. avslog hovrätten överkla- gandet och akten återkom till tingsrätten . I 49 kap. 11 § (RB) finns regler om vilandeförklaring av mål när en tingsrätts beslut under rättegången överklagas. Har en part som enligt 49 kap. 4 § RB anmält missnöje med tingsrättens beslut under rätte- gången hänvisats att överklaga beslutet särskilt, skall målet vila till dess att överklagandet prövats. Rätten får dock bestämma att förberedelsen i målet skall fortsätta. Anmäler någon missnöje enligt 49 kap. 6 § RB, får rätten för- klara målet vilande till dess att överklagandet har prövats, om det finns sär- skilda skäl. I andra fall får ett överklagande av en tingsrätts beslut under rät- tegången emellertid inte leda till att målets behandling skjuts upp. 2 004 /0 5:JO1 Tingsrättens beslut var ett beslut som fick överklagas särskilt. Av den nämnda bestämmelsen följer att överklagandet inte fick leda till att målets behandling sköts upp. Trots detta vidtogs, från det att akten översändes till hovrätten till dess att den återkom till tingsrätten , inte några åtgärder i syfte att driva målet framåt. För att det skall vara möjligt att fortsätta handläggningen av ett mål när ett beslut under rättegången överklagas krävs självfallet att tingsrätten har till- gång till handlingarna i målet. I detta fall hade akten översänts till hovrätten i samband med att beslutet överklagades. Jag vill därför erinra om bestämmel- sen i 35 § förordningen (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol enligt vilken domstolen skall, om ett avgörande överklagas, utan dröjsmål sända sin akt till den högre domstolen. När avgörandet inte innebär att målet har prövats slutligt, är det dock tillräckligt att domstolen i original eller kopior sänder de handlingar som hänför sig till överklagandet. borde således ha översänt kopior av relevanta handlingar tillsammans med överklagandet till hovrätten och fortsatt handläggningen av målet. borde, sedan målet överflyttats dit, ha begärt att återfå handlingarna från hovrätten för att kunna avsluta förberedelsen, hålla huvudförhandling och avgöra målet. Inte heller sedan akten återkommit till tingsrätten vidtogs några handläggningsåtgärder i syfte att föra målet framåt förrän då kallelser till huvudförhandling expedierades. hölls huvudförhandling och meddelades dom i målet. I likhet med tingsrätten anser jag att åtgärder för målets fortsatta handlägg- ning borde ha vidtagits tidigare än som skedde när akten återkom till tingsrät- ten och att O.N:s skriftliga förfrågan om målets fortsatta handläggning, som kom in till tingsrätten , skulle ha besvarats. Tingsrätten kom att meddela dom närmare efter det att målet hade inletts. Under dessa år har det vid olika tillfällen och av olika anledningar varit uppehåll i handläggningen . En sådan handlägg- ning är helt oacceptabel. Med den kritik som ligger i det ovan anförda avslutas ärendet. 2 004 /0 5:JO1 Fråga om protokollering av beslagtaget gods samt behörighet att fastställa beslaget när åklagare är förundersökningsledare (Dnr 3128-2002) I en anmälan till JO framförde G.B. kritik mot åklagare vid Åklagarmyndig- heten i , åklagarkammaren i , med anledning av handläggning- en av beslag. Vissa handlingar fordrades in från bl.a. i i ärende . Det framkom därvid att chefsåklagaren med anledning av misstanke om narkotikabrott hade beslutat om en husrannsakan i G.B:s bostad, som verkställdes . I det protokoll som upprättades över förrättningen ( ) antecknades att en plånbok innehållande diverse handlingar (beslagspunkt 1) och vissa specificerade kontanter som låg i plån- boken (beslagspunkt 2) hade tagits i beslag. Beslagen hade gjorts av polisassi- stenten Per . fastställde vakthavande befälet, inspektören , beslagen. upprättades sedan en särskild förteckning över resterande innehåll i plånboken. Förteckningen omfattade tolv punkter. Muntliga upplysningar inhämtades från varvid följande fram- kom. När som i detta fall beslutet om husrannsakan fattas av en jouråklagare, har han som rutin att själv fastställa beslag som rapporteras till honom för att handlingarna rörande beslaget snabbt skall komma på plats i beslagsliggaren m.m. Det är också ett kvitto på att han, i egenskap av vakthavande befäl, har gått igenom beslaget. Denna rutin tillämpas även av andra vakthavande befäl. Ingen åklagare har reagerat över detta. I motsvarande situation under ordinarie arbetstid tar han alltid kontakt med den åklagare som är för- undersökningsledare och föredrar ärendet för denne. I förekommande fall fastställer han sedan beslaget på uppdrag av åklagaren. Ärendet remitterades till polismyndigheten för upplysningar och yttrande enligt följande. På vilken rättslig grund fattades beslut om fastställande av beslaget av vakt- havande befäl? Vad var anledningen till att en förteckning över innehållet i den plånbok som togs i beslag upprättades först ? (länspolismästaren ) kom in med ett remissvar. Efter en inledande redogörelse för beredningen av svaret anförde myndigheten följande. 2 004 /0 5:JO1 Av beredningen framgår att misstanke om olaga hot framkom mot B. un- der . Det framkom också misstankar om att B.hade setts med vapen. Kontakt togs med jourhavande åklagare, chefsåklagare Wennerstrand fattade beslut om husrannsakan i B:s bostad med biutrymmen jämte fordon. togs ett stort antal föremål i beslag, däribland en plånbok med innehåll som redovisades i protokoll med dnr . Det har framkommit att någon detaljerad förteckning över innehållet i plånboken inte gjordes vid beslagstillfället . gjordes en sammanställning av punkten 1 i protokollet. gjordes ytterligare en undersökning av plånboken och då påträffades, innanför ett tygfoder i plånboken, en missfärgad 500- kronorssedel samt ett till mobiltelefon. Det senare beslaget re- dovisades i protokoll med dnr . Av handlingar i ärendet samt av de uppgifter som inhämtats fram- kommer att en fullständig förteckning av innehållet i plånboken inte gjordes vid beslagstillfället . Det har skett den 18 septem- ber och dessutom har ytterligare komplettering av beslaget gjorts . före beslutade chefs- åklagare om husrannsakan och gick då formellt in som förundersökningsledare i utredningen. Trots att en åklagare var för- undersökningsledare har inre befälet, inspektör , fastställt beslaget utan att ha fått i uppdrag av åklagare att göra detta. Enligt polismyndighetens uppfattning finns det brister i handläggning- en av ärendet. Det består i att en detaljerad förteckning av beslaget inte gjordes i samband med husrannsakan . Det finns även bris- ter i formellt hänseende vad gäller den rättsliga grunden för inre befälet att fastställa beslag när åklagare gått in som förundersökningsledare. Be- stämmelserna i FAP 102-2 3 kap. 1 § har inte följts i sin helhet. kommer att vidtaga sådana åtgärder att fel i hand- läggningsförfarandet för framtiden kan undvikas. Ärendet remitterades därefter till i för upplys- ningar och yttrande angående de överväganden som gjordes och de åtgärder som eventuellt vidtogs när det framkom att beslaget i fråga hade fastställts av vakthavande befäl. (vice överåklagaren ) kom in med ett yttrande till vilket hade fogats upplysningar från chefsåklagaren (här utelämnade). I yttrandet anfördes följande. beslutade en jouråklagare att reell husrannsakan skulle göras i B:s bostad med biutrymmen jämte fordon med anledning av att B. var misstänkt för bl.a. narkotikabrott. Husrannsakan verkställdes dels i bostaden, dels i ett källarförråd. Protokoll över hus- rannsakningarna och de beslag som gjordes upprättades och fick diarie- nummer respektive . Beslagen fastställdes av polisman (vakt- havande befäl) . Beslagsprotokollen kom in till åkla- garkammaren i , men de kom inte att fastställas av handläggande åklagare. Åklagarkammaren i genom chefsåklagaren har anmodats att lämna upplysningar om vilka överväganden som gjordes och vilka åtgärder som eventuellt vidtogs när det framkom att beslaget i 2 004 /0 5:JO1 fråga hade fastställts av vakthavande befäl. Svenkvist har kommit in med yttrande till åklagarmyndigheten. Av detta framgår bl.a. att åklagaren inte vidtog några särskilda åtgärder med anledning av att beslaget hade fast- ställts av vakthavande befäl. Vidare framgår, att det inträffade har lett till att samtliga vakthavande befäl genom närpolischefen har erinrats om att beslag inte får fastställas av polisman i åklagarledd förundersökning samt att Svenkvist har instruerat åklagarna på åklagarkammaren att vara upp- märksamma på situationer av förekommande slag. Av akten framgår att övriga beslagsprotokoll i ärendet har fastställts av åklagare. Bestämmelsen om undersökningsledarens och åklagarens skyldighet att pröva om ett beslag skall bestå avser att trygga rättssäkerheten. Intill dess beslaget har fastställts av undersökningsledaren eller åklagaren har detta karaktären av ett rent provisorium och det är mera än en formsak att be- slaget underställs någon av dessa för prövning (JO 1986/87 s. 100). Den aktuella förundersökningen leddes av åklagare. Av bestämmel- serna ovan följer att det har ålegat åklagaren att fastställa beslaget, då det vakthavande befälet inte har varit behörig att avgöra frågan om beslaget skulle bestå eller inte. Åklagaren har vid sin hantering av de aktuella beslagsprotokollen en- ligt min mening brustit i att följa gällande bestämmelser. Jag kommer med anledning av det inträffade för egen del att erinra åklagarna vid åklagarmyndigheten om bestämmelsernas innebörd och vikten av att de följs. I ett beslut anförde chefsJO föjande. Enligt 27 kap. 13 § (RB) skall protokoll föras över beslag. Ändamålet med beslaget och vad som därvid förekommit skall anges och de beslagtagna föremålen skall noga beskrivas. regler om protokoll över beslag anses inte innebära ett absolut krav på omedelbar dokumentation. Det får, när det rör sig om beslag av omfattande material, godtas att en detaljerad förteckning över den omhän- dertagna egendomen upprättas först sedan denna förts till polismyndighetens lokaler. Om ett detaljerat protokoll inte upprättas , krävs dock att man på platsen för beslaget genom anteckningar dokumenterar vad för slags egendom man för med sig och vilket antal det rör sig om (se JO 1975/76 s. 154 och 1982/83 s. 48). I det nu aktuella fallet antecknades i det beslagsprotokoll som upprättades att en plånbok och vissa kontanter hade tagits i beslag. Först omkring upprättades en särskild förteckning över innehållet i plånboken. Det är uppenbart att det här inte var fråga om ett mate- rial av större omfattning. Den detaljerade förteckningen borde således, vilket också polismyndigheten anfört, ha upprättats redan i samband med husrann- sakan. 2 004 /0 5:JO1 Ett föremål får tas i beslag efter beslut av undersökningsledaren eller åklaga- ren. Vid fara i dröjsmål får, med visst undantag, åtgärden vidtas av en polis- man även utan sådant beslut (27 kap. 4 § andra stycket RB). Om ett beslag har verkställts av någon annan än undersökningsledaren eller åklagaren och denne inte har beslutat om beslaget skall anmälan skyndsamt göras hos ho- nom, som skall pröva om beslaget skall bestå (27 kap. 4 § tredje stycket RB). Ett beslag i en situation av nu angivet slag är således, som åkla- garmyndigheten har påpekat, att betrakta som ett provisorium i avvaktan på att det fastställs av den som har ansvaret för ledningen av förundersökningen. Av utredningen framgår att fastställde de beslag som gjordes vid husrannsakan. Eftersom förundersökningen leddes av åklagare, var han emellertid inte behörig att pröva frågan om fastställande av beslagen. Som åklagarmyndigheten anfört hade det i stället ankommit på åklagaren att fast- ställa beslagen. Vad upplyst om att han och andra vakthavande befäl i vissa fall fastställer beslag i åklagarledda förundersökningar framstår som anmärk- ningsvärt. Jag noterar emellertid att polismyndigheten har förklarat att den avser att vidta sådana åtgärder att fel i handläggningen av beslag kan undvi- kas för framtiden. Vidare har åklagarmyndigheten upplyst att åklagarna vid myndigheten kommer att erinras om innebörden av de aktuella bestämmel- serna och om vikten av att de följs. Vad som i övrigt förekommit i ärendet föranleder inte något uttalande från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det sagda. Fråga om en polismyndighets agerande har inneburit att en polisinspektörs yttrandefrihet har begränsats (Dnr 3599-2002) I en anmälan till JO framförde polismannen . klagomål mot Polis- myndigheten i . Av hans anmälan och till den fogade hand- lingar framgick bl.a. följande. Han har skrivit en del debattartiklar och i dessa vå- gat rikta kritik mot sin egen myndighet. Efter detta har han systematiskt motarbetats av polisledningen i . Bland annat upprättades ett mun- kavlekontrakt. På grund av arbetsgivarens behandling tvingades han att sjuk- skriva sig. Under pågående rehabiliteringsutredning har han sedan motarbetats. var han inbjuden att tala som polis på en internationell konferens i . Polisledningen stoppade emellertid hans resa varför han fick ta semester för att åka dit. Han fick senare reda på att polismyndigheten hade varit intresserad av vad han hade talat om på kon- ferensen. skulle han som privatperson hålla en före- 2 004 /0 5:JO1 läsning på en konferens i i , vilket han informerade polismyndigheten om. han skulle tala upplyste arrangören honom om att polisledningens jurister hade försökt stoppa hans deltagande, eftersom det kunde uppfattas som om han talade som polis. blev han inkallad till chefer för samtal, varvid han infor- merades om att han kunde räkna med repressalier om han fortsatte att vara frispråkig i medierna. blev han tillsammans med sitt fackliga ombud återigen inkallad till chefer som ville att han skulle skriva under ett kontrakt angående sina arbetsuppgifter, något som han givetvis vägrade. inbjöds han att representera polisen vid en internationell konferens i . Polisledningen ville ha i ersätt- ning av arrangörerna för hans deltagande i förhoppningen att han skulle bli för dyr. Han tog då i stället semester och deltog i konferensen som privatper- son. I ett e-postmeddelande till en av hans chefer utta- lade dåvarande biträdande länspolismästaren bl.a. följande: L. har fått operera alldeles för fritt och varit väldigt svår att få hejd på i vissa fall. Jag tycker därför att du skall prata med så att ni till- sammans (och även med facket) hanterar en strategi mot vissa beteenden hos L. tvingades också att lämna ifrån sig sin polislegitimation och sitt tjänstevapen. Till sin anmälan fogade M.L. bl.a. en handling rubricerad Åtaganden/ överenskommelser angående arbetsuppgifter av följande innehåll. i , länskriminalpolisen, tecknar följan- de åtagande/överenskommelse med kriminalinspektör . I samverkan med arbetsgivarrepresentant upprätta handlingsplan inklusi- ve mål rörande integrationsarbetet, vilket skall vara klart senast den Anmäla samtliga erbjudanden om föreläsningar och möten, som han har för avsikt att delta i i sin roll som polis, till sin arbetsgivare för bedöm- ning. I övrigt utföra sina arbetsuppgifter enligt arbetsgivarens beslut. Planera sin arbetstid enligt gällande arbetstidsavtal i samråd med sin närmaste chef. Regelbundet återrapportera resultaten av utförda arbetsuppgifter till sin närmaste chef. I sin roll som polisman göra politiska uttalanden. Under arbetstid delta i föreläsningar eller möten utan arbetsgivarens medgivande. Ärendet remitterades till polismyndigheten för upplysningar och yttrande över vad som hade framförts i anmälan till JO. (dåvarande länspolismästaren ) kom in med ett yttrande till vilket hade fogats upplysningar från polisöverintendenten och personaldirektören . 2 004 /0 5:JO1 är anställd som kriminalinspektör vid i län och är placerad vid integrationssektionen, läns- kriminalpolisen. L. har tidigare under arbetat med integrationsfrågor inom myndigheten. Hans arbete har bl.a. bestått i att hålla föreläsningar och att bygga nätverk, företrädesvis med olika invandrarföreningar. Integrations- sektionen bildades och är en sektion inom länskriminalpoli- sen.