frsrdg · GS04OSSE1 · 2005-01-01 00:00:00 — Även om människohandelns offer utnyttjas i prostitution är de inte prostituerade. De befinner sig i ett mycket utsatt läge och behöver särskilt skydd och experthjälp. efterlyste åtgärder för att säkra offrens rättigheter och möjliggöra en ny start i livet. Frivilligorganisationer kan spela en betydande roll som stöd för regeringars hjälpstrategier. IOM:s representant underströk vikten av att bekämpa korruption som har nära kopplingar till organiserad brottslighet. Prostitution och människohandel blandas lätt ihop, men det handlar om olika saker. Det finns inga pålitliga siffror om hur många offer människohandel handlar om, men varje räddad individ är en framgång. Han menade att förbud mot prostitution leder till ökad aktivitet i grannländer och tog som exempel. reagerade på Esdras påstående. Den svenska erfarenheten visar att kriminella nätverk stöter på svårigheter att agera i . från UN Office on Drugs and Crime, UNODC, presenterade FN:s globala strategi för bekämpning av människohandeln och påpekade att barn hamnar i ett extremt utsatt läge i fattiga länder om de förlorar sina föräldrar. Presentationen hade filmen som utgångspunkt - en metod som har använts även vid utbildning av myndigheters och hjälporganisationers personal i olika länder. Resolutionen om nationella minoriteter tillhörde de mest kontroversiella debattämnena i . Förslaget till denna resolution kom från de ryska parlamentarikerna. Rubriken lydde från början "nationella minoriteter i och ". De estniska och lettiska delegaterna lyckades bl.a. med svenskt stöd stryka omnämnandet av och i rubriken och på flera ställen i texten. I den antagna resolutionens operativa del uppmanas och att genom lagstiftning förbjuda diskriminering på grund av ras, färg, språk, religion eller nationellt ursprung. rekommenderas att skapa förutsättningar för statslösa personer att delta i det politiska livet genom att ge dem rösträtt i lokala val. minoritetskommissarie framträdde inför det tredje utskottet både vid plenarsessionen och vid vintermötet . Minoritetskommissarien har ett geografiskt och politiskt brett mandat. Det går ut på att förebygga konflikter och undanröja problem mellan minoritets- och majoritetsgrupper i OSSE-området. Han har lyft fram utbildning och medier som viktiga instrument för att underlätta minoriteters integration. Den svenska delegationen har regelbundet haft möten med minoritetskommissarien i anslutning till församlingens sessioner. I ett brev till minoritetskommissarie ställer församlingens särskilda genusrepresentant frågan hur minoritetskommissarien arbetar med genus, en aspekt som ofta är bortglömd i just minoritetsfrågan. I sitt svar understryker minoritetskommissarien vikten av att integrera genusaspekten i arbetet med minoriteter. Kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet I en resolution om kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet konstaterar församlingen att ökande tendens till rasism, antisemitism och främlingsfientlighet utöver lagstiftning även kräver samarbete och samordning mellan medlemsstaterna. Församlingen har sagt att ökningen av det antisemitiska våldet utgör ett hot mot fred, pluralism, mänskliga rättigheter och demokrati och uppmanat parlamentariker att åta sig ledningen i kampen mot antisemitism. Parlamentarikerförsamlingen föreslår att medlemsländerna skapar lämpliga institutioner för att samordna och fullfölja sina åtaganden i kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet. Genom säkerhetsstadgan, antagen vid i , förbinder sig medlemsstaterna att avskaffa tortyr samt grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. Skyddet av de mänskliga rättigheterna bör ingå i polisutbildningen. I en särskild resolution om kampen mot tortyr tar församlingen upp situationen för fångar på Guantánamobasen samt tortyr och omänsklig behandling av fångar i irakiska och afghanska fängelser. Parlamentarikerna kräver att medlemsländerna respekterar åtaganden när det gäller folkrätten och förbud mot tortyr. Församlingen uppmanar återigen medlemsländer att ratificera fördraget om den . kränkningar av de mänskliga rättigheterna En särskild resolution om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i handlar om att sex bulgariska och en palestinsk läkare i fängelse i på falska grunder har dömts till döden. Främjandet av fri journalistik Församlingens journalistpris instiftades 1996 för att främja organisationens arbete för demokrati och mänskliga rättigheter och de principer för fri journalistik som fastställdes genom Budapestdeklarationen . består av presidiet för församlingens tredje utskott. delades journalistpriset ut för nionde gången. Vid årets utgång ser prisets framtid inte alltför ljus ut. Enligt sekretariatet har antalet sponsorer minskat till den grad att risken är stor att utdelningen upphör efter 2005. Pristagaren 2004 var den amerikanska organisationen to Protect Journalists (CPJ). Genom att förära CPJ priset har församlingen sänt ett viktigt budskap till alla de journalister försvarar: de är inte ensamma i sin strävan för en fri press, sade , organisationens verkställande direktör i sitt tacktal i . Församlingens särskilda representant för genusfrågor fick ett förnyat mandat av den nytillträdde församlingspresidenten . . Uppgiften är att följa situationen inom och rapportera till ordföranden, att stimulera dialogen kring genusfrågor i organisationen och att utveckla en mer aktiv genusprofil för den parlamentariska församlingen. Dessutom ska representanten, i samarbete med , organisera relevanta aktiviteter och ta initiativ till rapporter på området. Ett 70-tal intresserade deltog i ett informellt möte i för att diskutera det fortsatta arbetet med att öka jämställdheten i parlamentariska församling och i de nationella parlamenten. Tingsgård inledde med att redogöra för den rapport som tagits fram inför sessionen i . Hon uppmanade de deltagande parlamentarikerna att på allvar börja arbeta med frågan. eller senare kommer ökade krav på jämställdhet och delad makt. Därför är det lika bra att börja arbetet , menade . Som en del i det fortsatta arbetet och som ett bidrag till om kvinnor i politiken föreslogs att parlamentariska församling ska samla erfarenheter från de 55 medlemsländerna till en bok om hur det är att vara kvinna i politiken. Rapporten om genusbalans 2004 (Gender Plan for Future Actions within the Parliamentary Assembly) presenterades under sessionens första sittning. Det är ett nedslående resultat, menade . Rapporten visar inte några framsteg vare sig när det gäller antalet kvinnor i organisationen eller kvinnornas representation på framträdande poster. För att främja en ökad och stärkt kvinnlig representation föreslog Tingsgård bl.a. att man bildar ett nätverk mellan kvinnor i de nationella OSSE-delegationerna samt att genusfrågorna integreras i parlamentarikerförsamlingens alla aktiviteter. Handlingsplanen antogs enhälligt av församlingen. Bland annat ställer handlingsplanen krav på ett ökat antal kvinnor i de nationella delegationerna. Dessutom ska genusperspektivet tydliggöras i församlingens resolutioner, rapporter och andra officiella dokument. Församlingens bidrag till parlamentarisk diplomati uppgift är att bidra till att på ett fredligt sätt lösa kriser samt att förebygga konflikter. Oupplösta konflikter hotar stabiliteten. Instabiliteten inom eget område men även inom närområdena innebär ett hot mot säkerheten och välståndet i hela regionen. Parlamentarikerförsamlingen har velat bidra aktivt till diskussionerna om dessa hot samt till lösningen av låsta konflikter. Församlingens ad hoc-arbetsgrupp angående tas upp under 4.2.7, under 4.2.2 och samarbetet med institutioner under 4.1. leder församlingens ad hoc-arbetsgrupp angående . Läget i den frusna konflikten som gäller den georgiska utbrytarrepubliken är oförändrat och arbetet i ad hoc-arbetsgruppen har varit mycket begränsat. Församlingens president har rätt att utse medlemmar av församlingen till s.k. särskilda representanter. hade församlingen fyra särskilda representanter nämligen som den särskilde representant vars ansvarsområde är konflikten i . () som speciell rådgivare angående kampen mot människohandel () som särskild representant för Medelhavsfrågor. Församlingens särskilde representant för utsågs vid Berlinsessionen 2002 till församlingens representant för konflikten i . Hans mandat förnyades 2004 av den nytillträdde ordföranden . . Uppdraget innebär att främja dialogen mellan parterna på alla samhällsnivåer men framför allt den parlamentariska, att rapportera till församlingens president och att söka och finna metoder att bygga upp förtroende mellan parterna i konflikten. Arbetet ska ske i nära kontakt med . Vid det ständiga utskottets mötet i rapporterade från sina första besök i och . De båda resorna ägde rum . Lennmarker underströk att det handlar om en politisk och inte en etnisk konflikt. genomförde en rad resor inom ramen för sitt uppdrag. mötte han i bl.a. professor . Ytterligare möten med den azeriska delegationen till parlamentariska församling samt med den armeniska delegationen ägde rum . arrangerade Lennmarker ett möte med parlamentariker från båda sidor av konflikten. satt armenier och azerer ned tillsammans och diskuterade konflikten. Åsikterna gick isär men båda delegationerna uttryckte ett intresse av att fortsätta de gemensamma diskussionerna. Lennmarker rapporterade från sitt uppdrag vid ständiga utskottets möte i . reste Lennmarker till för att förankra förslaget om fortsatta gemensamma möten mellan båda sidors parlamentarikerdelegationer. Förslaget fick stöd och ett nytt möte planeras till början av 2005. Fältmissioner utgör ett viktigt redskap i verksamhet. Av organisationens samlade budget går en betydande del till denna verksamhet. Missionerna är inriktade på demokrati- och institutionsbyggande. införde den parlamentariska församlingen fältbesök i sin egen verksamhet. ledde en delegation på fältbesök i . Under besöket träffade delegationen förutom företrädare för landets politiska ledning samt företrädare för frivilligorganisationer och press. Fria och rättvisa val är en betydelsefull mätare på demokratins tillstånd. Därför är valövervakning en del av uppföljningen av demokratiutvecklingen i medlemsländerna. parlamentariska församling har under sin existens engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med och samt ODIHR. har parlamentariska församling övervakat nio val i sex länder. Vid fyra av valen deltog svenska riksdagsledamöter i övervakningen. Cirka 450 internationella observatörer från 38 länder övervakade presidentvalet och parlamentsvalet i . Presidentvalet visade på en positiv utveckling i jämförelse med tidigare val i landet. Vid det påföljande parlamentsvalet var kontrasten mot det föregående parlamentsvalet påtaglig. hölls val av president i . Det övervakades av en speciell delegation i parlamentariska församling på inbjudan av utrikesminister. Valet genomfördes på ett korrekt och välordnat sätt. Parlamentsvalet i övervakades av över 300 internationella observatörer från 33 länder. Det var en besvikelse att den förbättrade vallagen inte resulterat i ett mer transparent val. Några förbättringar kunde dock konstateras. Väljarna hade ett verkligt val mellan tio partier och block som var registrerade, inklusive ett oppositionsparti som vid tidigare val nekats deltaga. Vid valet till parlamentet i deltog bland 270 internationella observatörer från 38 länder (s), (), () och () från . hade utsetts att leda valövervakning. Hon konstaterade efter valet att demokratiska principer till stor del ignorerats av myndigheterna. Många kandidater uteslöts från registrering eller avregistrerades. misslyckades att genomföra demokratiska val. Åsiktsfriheten, föreningsfriheten och mötesfriheten är allvarligt hotade. Valobservatörerna ifrågasatte myndigheternas vilja att respektera politiska partiers rättigheter att delta i val på samma villkor. med parlamentsvalet hölls en folkomröstning om införande av rättighet för presidenten att inneha sitt ämbete ett obegränsat antal perioder. konstaterade att denna folkomröstning överskuggade parlamentsvalet. Vid övervakningen av presidentvalet i deltog bland drygt 50 parlamentariker från ett tjugotal länder (), (), () samt Sermin Özürküt (v). Lennmarker ledde en delegation i delstaten i vilken även ingick. Lindestam övervakade i och Özürküt i . , speciella samordnare, konstaterade efter valet att har en lång demokratisk tradition och valövervakningen fokuserade till största delen på valreformer, speciellt införandet av Help Vote Act (HAVA) från Valet genomfördes i stort enligt de standardkrav 1990 uppställde i en resolution. Det visade sig finnas en stor variation när det gällde valobservatörernas tillträde till vallokalerna beroende på att lagarna såg olika ut i delstaterna. Den första omgången av presidentvalet i övervakades av 600 observatörer. Trots ett högt valdeltagande uppnåddes inte europeisk standard för demokratiska val. Den specielle samordnaren menade att valet var ett steg bakåt för demokratin jämfört med tidigare val. Det fanns ett antal problem med valprocessen, bl.a. med den statliga administrationens inblandning till den ena partens fördel. En andra omgång av presidentvalet utlystes till . Bland de 70 deltagarna i parlamentariska delegation ingick (). Inte heller den andra omgången av presidentvalet uppnådde det demokratiska målet. Myndigheterna hade inte gjort några förbättringar, och omfattande valfusk rapporterades. Mot bakgrund av massiva protester mot valresultatets legitimitet beslöts att upprepa presidentvalets andra omgång . Valet övervakades av 1 370 observatörer från 44 länder. Från den svenska deltog (), von der Esch (kd) och () i OSSE-församlingens delegation. Bedömningen av valet blev att nu närmat sig internationell standard. Förhållandena under valkampanjen hade varit mer jämbördiga för kandidaterna. Färre rapporter förekom om påtryckningar på väljare. Valadministrationen visade mera öppenhet och medierna rapporterade på ett mer balanserat sätt än vid de tidigare två omgångarna. Ett stort steg hade nu tagits mot fria och demokratiska val. Samarbete med andra organisationer och närområden samarbetsarkitektur har genomgått stora förändringar . Efter EU:s och Natos östutvidgning står och dess parlamentariska församling inför samma utmaningar som övriga europeiska samarbetsorganisationer. EU fick tio nya medlemmar . Därmed står 30 av 55 medlemsländer utanför EU. Nato har 26 medlemsländer. Dessutom omfattar Natos Partnerskap för fred nästan alla övriga OSSE-medlemsländer. medlemskapskrets omfattar nu 46 länder. verksamhet tangerar alla dessa organisationers verksamhet. är den enda regionala organisation som särskilt behandlar säkerhetspolitik där både och är fullvärdiga medlemmar. Trots att är en operativ organisation har den inte militära, organisatoriska eller finansiella resurser för att hantera alla delar av en multifunktionell insats. Insatser för den demokratiska utvecklingen på samt erfarenheter av samarbete i samband med valobservationer i ett flertal länder har visat att tillsammans med andra regionala samarbetsorganisationer på ett positivt sätt kan bidra till främjande av fred och demokrati. parlamentariska församling har ett etablerat samarbete med och när det gäller valövervakningar och stabilitetspakten för sydöstra . Parlamentarikerförsamlingen har föreslagit att ska inrätta ett kontor i för kontakter med EU. Någon överenskommelse om arbetsfördelning mellan de europeiska samarbetsorganisationerna finns inte varför en del aktiviteter överlappar varandra. delegationer i församlingen har strävat efter att intensifiera sitt samarbete. Inom församlingen finns ingen officiell grupp för , eftersom det ständiga utskottet på sitt möte i beslöt att avslå förslaget om att inrätta regionala grupper. Det ständiga utskottet gav dock sitt fulla stöd till förslaget att särskilt ta upp frågorna inom ett forum för där församlingens alla delegationer kan delta. är ett viktigt och naturligt regionalt samarbetsfält för de sydeuropeiska staterna. Den parlamentariska församlingen har vid sina sessioner antagit resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation har till grannländerna vid har då noterats och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att främja normer och principer. Det ska ske genom ökad politisk dialog, ekonomiskt samarbete och kulturutbyte samt genom starkare demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. Församlingens andra Medelhavsforum ägde rum på . biträdande utrikesminister sade i sitt öppningstal att den parlamentariska församlingen genom sina relationer till bidrar till främjandet av fred, säkerhet och stabilitet. President påminde om att sammanlänkning mellan säkerhet och säkerheten i fastställdes i ESK:s slutakt från . Samarbetet mellan och har dock länge skett till övervägande del på regeringsnivå. Genom ett program för partnerskap har gemensamma seminarier och möten arrangerats. Dessutom kan partnerskapsländernas företrädare delta i olika OSSE-aktiviteter inklusive parlamentarikerförsamlingens aktiviteter. Enligt församlingens nye representant i Medelhavsfrågor, , bör som begrepp inkludera ett mycket större område än kustländer. I den geopolitiska bemärkelsen sträcker sig området via ända fram till . De inbjudna experternas presentationer fokuserade på problem i som handlade dels om terrorism och fundamentalism i Medelhavsdimension, dels om ekonomisk säkerhet, handel och samarbete runt . En rad terrordåd har skett i medlemsländer. Terrorstrategin går ut på att skapa rädsla. () sade att det var viktigt att etablera en dialog mellan olika kulturer och religioner samt att främja utbildning om demokratiska normer. , chef för , konstaterade att trots att 15 miljoner muslimer redan nu bor inom EU utgör den turkiska medlemskapsfrågan en stor utmaning för EU. Klyftan mellan nord och syd är en gynnsam grogrund för terrorism, menade . från talade om terrorism som har sin utgångspunkt i religion och sade att religiös fanatism har ökat. För att förhindra eventuella terrordåd hade byggt ett enormt säkerhetssystem inför årets i . En annan grekisk forskare, , menade att länder i väst inte förstår islam. Kolonialismen har lämnat ett tungt arv. Modernism och kommersialism kan uppfattas som hot mot islamiska traditioner och kultur. Det leder till alienation; framför allt berör det medelklassen i områden. Rekrytering av terrorister sker inte bara från den fattigaste samhällsklassen. Senator från ansåg att en av de viktigaste uppgifterna för ekonomier är att skapa möjligheter till sysselsättning. Arbetslöshet är ett problem som drabbar ungdomar mycket hårt. För hållbar ekonomisk utveckling behöver jordbruket reformeras. Han rekommenderade en investmentbank för och frihandelsavtal på bilateral basis. OSSE-ambassadör sade att ekonomiska misslyckanden skapar förbittring hos befolkningen. De ligger också som grund för illegal invandring. är ingen handels- eller hjälporganisation. Den kan dock bidra till utveckling genom att skapa nätverk mellan politiska beslutsfattare och det civila samhället samt bidra med kunskap. Det är av stor vikt att utbyte sker också mellan partnerskapsländerna. Enligt Charalambos Tsardanides, chef för och ekonomiska relationer i , kännetecknas handelsrelationerna mellan och av asymmetri till EU:s fördel. EU är en mycket viktig handelspartner för men EU:s jordbrukspolitik utgör ett handelshinder. Handeln mellan partnerskapsländerna är låg. påpekade i sitt debattinlägg att handel är en fråga om konkurrens. Handeln är en betydande faktor när det handlar om att höja levnadsstandarden. EU har erfarenhet och kunskaper när det gäller öppna marknader. Det är också i EU:s intresse att dessa handelsfrämjande mekanismer gagnar . delegation till parlamentariska församling efter (s) Suppleanter () Vice ordförande () () () Övriga ledamöter () () () () () () () () () () Sermin Özürküt (v) Den parlamentariska församlingens och utskottens ledning En förteckning över presidiemedlemmarna President . () Ihor Ostach () Nevzat Yalcintas () Utskottet för politik och säkerhet (I utskottet) Vice ordförande () Utskottet för ekonomi, vetenskap, teknologi och miljö (II utskottet) Vice ordförande () Utskottet för mänskliga rättigheter och demokrati (III utskottet) Vice ordförande ()