frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — Such inquiries also serve as a complement to other forms of information and statistics about the Riksdag and its work. In the view of the Commission there are a number of reasons to question whether the should commission research and studies of the Riksdag which are currently carried out by inde- pendent research institutions and market research companies. Long-term and in-depth research is the responsibility of universities and research institutions. With respect to research on Riksdag-related areas centenary Foundation has a special responsibility, and the Commission has no doubt that the positive contacts that already exist between the and the Riksdag will be maintained. The Riksdag may, however, need studies of its own on the Riksdag and its work. In the future it may also become necessary for earlier studies to be followed up. In the view of the Commission the should keep itself well informed concerning research and studies about the Riksdag that are conducted elsewhere. It is the view of the Commission that the proposals presented in the report will have consequences for the administration of the Riksdag if its intentions are to become a reality. Above all it is a matter of reinforcing resources in EU-related areas. In practice very few resources have been allocated to the Riksdag committees for these questions since joined Union. But other areas, such as the work of the committees on issues relating to research and the future, and the interparliamentary cooperation of the Riks- dag, make improved resources a matter for urgent consideration. Where and how resources are distributed should be up to the to 2005/06:RS3 BILAGA 3 SUMMARY decide within the framework of the resources made available by the Riksdag. A working group led by the Secretary-General of the Riksdag should be set up by to further consider these resource issues, etc. Both the issue of greater opportunities for members to make official journeys in the EU and the issue of committee trips in the EU have been passed on to the Expenses Inquiry set up by in the spring of 2005. The Commissions ongoing work The principal report of the Commission is the third major review of the Riksdags procedures since the early 1990s. There has been a high degree of continuity in the reform endeavours of the Riksdag, and they have been characterised by an ambition to achieve long-term and smoothly working procedures for the Riksdag and to develop this work in step with changes in the world around us. The Commission thinks it valuable that this reform work within the Riksdag is being done in committee form and that the Commission should not be wound up now but should be able to continue its work in the future as appropriate. beslutade att tillkalla en parlamen- tarisk kommitté för översyn av vissa riksdagsfrågor . Kommittén har tre s-ledamöter, två m- ledamöter och en ledamot från vardera fp, v, kd och mp. Talmannen är ordfö- rande. Kommittén biträds av en expertgrupp under riksdagsdirektörens led- ning. Kommittén har också biträtts av tre parlamentariska referensgrupper med egna expertgrupper. Kommitténs arbete skulle enligt direktiven inriktas på följande fyra områ- den. arbete med uppföljning, utvärdering och revision arbete med EU-frågor. Enligt direktiven borde kommittén också förutsättningslöst kunna pröva andra frågor av vikt för riksdagsarbetes utveckling och andra frågor som uppstår under utredningsarbetets gång. Kommittén har avgett ett huvudbetänkande och tre delbetänkanden. parlamentariska ledningsorganisation, förslag 1999/2000:TK1 (1999/2000:KU19) Ny förvaltningsorganisation för , förslag 1999/2000:TK2 (1999/2000:KU19) och den statliga revisionen, förslag 1999/2000:RS1 (2000/01:KU8). Huvudbetänkandet inför 2000-talet, förslag 2000/01:RS1 (2000/01:KU23) Kommitténs arbete är inte helt slutfört. I huvudbetänkandet anges fyra kvar- stående frågor för kommittén att bereda vidare. Kommittén har också fått i uppdrag av riksdagsstyrelsen att utreda vissa andra frågor. dessa frågor framgår nedan. Någon avrapportering till styrelsen av arbetet i de delar som kommittén slutfört har ännu ej skett. Nämnas kan också att riksdagsdirektören leder en särskild tjänstemanna- grupp för genomförande av förslagen i huvudbetänkandet. Kvarstående uppgifter enligt huvudbetänkandet (2000/01:RS1) Att närmare utreda skrivelsers och Efter beredning av redogörelsers funktion i riksdagsarbe- mittén stannat för tet samt frågan om huruvida motions- någon ändring. rätt bör finnas på dessa dokument. Att utreda frågor som har anknytning Kommittén har informerats vid flera till de effekter som politikområdena tillfällen om det s.k. och övergången till kostnadsbudgete- och getts tillfälle att framföra syn- ring kan få för . punkter i detta utredningsarbete. (En samarbetsgrupp - Rifi - har bil- dats på tjänstemannaplanet mellan och och en referensgrupp finns i med tjänstemän från kammarkansliet, utskotten och ). arbete synes gå på sparlåga. Att fortsatt utreda frågan om behand- Frågan behandlades i huvudbetänkan- lingen av motioner från den allmänna det. Efter ytterligare beredning har motionstiden. kommittén stannat för att inte föreslå 1 Jfr budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, volym 1, s. 258) några andra åtgärder. I detta sammanhang kan också mo- tionsinstitutets utformning komma att beröras men någon förändring av motionsinstitutet som kräver grund- lagsändring bör inte komma i fråga. Att svara för parlamentarisk insyn och se nedan parlamentariskt inflytande i det fort- satta utredningsarbetet när det gäller den statliga revisionen. Att utreda och lämna förslag som i Beredning av frågan pågår för närva- enlighet med vad konstitutionsutskot- rande på tjänstemannanivå. tet anfört i 2000/01:KU8 tillgodoser eget behov av revisionslik- nande insatser. (1999/2000:RS1, 2000/01:KU8, 2000/01:116, 2000/01: RS 6), Att följa revisionsfrågans fortsatta Kommittén samrått med de tre utredningar som tillsattes av regeringen efter riksda- (1999/2000:RS1, 2000/01:KU8, gens principbeslut om den statliga 2000/01:116, 2000/01: RS 6), revisionen (grundlagsändringar, övri- ga lagändringar och en organisations- tagits över av riksdagsstyrelsen. 2 behandlade frågan . Uppdraget slutredovisades i budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1, utgiftsområde 1, anslag 90:3). Att utreda och lämna förslag om änd- Efter beredning av frågan har kom- rad benämning av den ekonomiska mittén stannat för att inte föreslå vårpropositionen och en ändring av någon ändring. 9 kap. 4§ regeringsformen. (2000/01:KU23, 2000/01: RS11). Att göra en teknisk översyn av riks- Ett förslag har lämnats till riksdags- dagsordningen. styrelsen, styrelsen har lämnat förslag 2002/03:RS1 till . (RSprot 2000/01:11) III: Genomförande av förslag Riksdagsdirektören tillsatte en tjänstemannagrupp för ge- nomförande av beslut med anledning av Riksdags- kommitténs förslag. Arbetet i gruppen har i huvudsak bedrivits i projektform. Ett projekt har hanterat frågan om förbättrat stöd till oppositionspartierna i fråga om bedömning av makroekonomiska och fördelningsmässiga konse- kvenser av partiernas budgetalternativ (enligt uppdrag från riksdagsstyrelsen till riksdagsdirektören, se 2000/01:KU23, 2000/01: RS11). Detta arbete liksom arbetet med uppföljning/utvärdering och EU-frågornas hantering som bedrivits i två andra projekt håller nu på att slutredovisas i gruppen. Genomförandegruppens arbete avses bli redovisat till Riksdagskommit- tén.3 3 Redovisades för . har i stort sett slutfört sitt arbete. De två utestående frågorna är beredningen av frågan om eget behov av revisionslik- nande insatser och att följa det fortsatta arbetet med det s.k. . I bilaga finns en sammanställning över kommitténs arbete och vilka frågor kommittén har och har haft att utreda samt utredningsläget och kommitténs ställningstagande i dessa frågor. Fråga har uppkommit om kommittén skall finnas kvar även efter det att kommittén slutfört sitt arbete med återstående frågor för att vid behov bereda och lämna förslag till riksdagsstyrelsen i uppkommande frågor som rör riks- dagsarbetet. Kommittén har ett mycket brett uppdrag och kan enligt direktiven utöver vad som uttryckligen anges också förutsättningslöst pröva andra frågor av vikt för riksdagsarbetets utveckling . Det finns mycket som talar för att kommittén skall finnas kvar för att på så sätt skapa kontinuitet i arbetet med att utveckla riksda- gens arbetsformer. Kommittén förutsätts ta hand om de frågor om riksdagsar- betet som kan komma att överlämna till riksdagsstyrelsen men även frågor som initieras på annat sätt. Det finns också anledning att följa upp och utvärdera beslut med anledning av kommitténs huvudbetänkande. Det gäller arbetet med uppföljning och utvärdering, hanter- ingen av EU-frågor och budgetprocessen. När det särskilt gäller budgetpro- cessen bör erfarenheterna av processen efter valet bli föremål för en särskild utvärdering. Ledamöterna i utses av riksdagsstyrelsen. Ny ordfö- rande och nya ledamöter bör nu utses. Partiställningen i efter valet talar för att kommittén utöver talmannen som ordförande bör ha två s- ledamöter och en ledamot från varje övrig partigrupp. Partigruppernas sär- skilda företrädare förutsätts även fortsättningsvis ingå i kommittén. ges i uppdrag att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör utvecklingen av arbetsformer m.m. Utser ordförande och ledamöter i Redogörelsen för kommitténs hittillsvarande arbete läggs till handlingarna beslutade att tillkalla en parlamen- tarisk kommitté för Översyn av vissa riksdagsfrågor . Kommitténs arbete skulle inriktas på följande fyra områden: arbete med uppföljning, utvärdering och revision, arbete med EU-frågor. För vart och ett av områdena IIIV utsåg kommittén en särskild parlamenta- risk referensgrupp med uppgift att fortlöpande delta i utredningsarbetet. Riksdagsstyrelsen har därutöver vid skilda tillfällen gett kommittén i upp- drag att utreda vissa speciella frågor. Kommittén har avgett ett huvudbetän- kande och fyra delbetänkanden samt i övrigt redovisat sina överväganden till riksdagsstyrelsen. lämnades en redogörelse för kommitténs arbete till riks- dagsstyrelsen. fick kommittén i uppdrag av styrelsen att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör utvecklingen av ar- betsformer (Riksdagsstyrelsens protokoll 2002/03:2). Kommittén har haft och har ett mycket brett uppdrag och kan enligt direk- tiven utöver vad som uttryckligen anges också förutsättningslöst pröva andra frågor av vikt för riksdagsarbetet utveckling och andra frågor som uppstår under utredningsarbetets gång. Inför riksdagsstyrelsens beslut nämndes bl.a. att det finns anledning att följa upp och utvärdera beslut med anledning av kommitténs hu- vudbetänkande. Det gällde bl.a. arbete med EU-frågor. Det finns skäl som talar för att redan nu inleda kommitténs arbete med ut- värdering av riksdagsbeslutet om hantering av EU-frågor. Ett nytt konstitutionellt fördrag för EU håller på att arbetas fram, nya medlemsstater kommer att inträda i unionen och formerna för samarbetet mellan Vidare pågår ansträngningar inom med att finna fastare former för hantering av EU-samarbetets olika dimensioner. En regeringskonferens om ett nytt konstitutionellt fördrag för Europeiska unionen inleds , och ett nytt fördrag kan väntas träda 2006. Förslag om ett nytt fördrag har utarbetats av konventet för EU:s framtid som avslutade sitt arbete . Ett nytt konstitutionellt fördrag får både direkt och indirekt återverkningar på arbete. Konventets förslag innebär en rad förändringar både i EU:s arbetsformer och vad gäller de nationella parlamentens roll i EU- samarbetet. De nationella parlamentens roll stärks i EU-samarbetet. EU:s institutioner åläggs direkt i fördraget att informera och tillställa parlamenten vissa förslag och initiativ. De nationella parlamenten skall också kunna delta i viss kontroll och utvärdering. I ett särskilt protokoll om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen föreskrivs vidare en betydligt utvidgad skyldighet för olika EU-institutioner att sända dokument direkt till de nationella parlamen- ten. I protokollet tas också det mellanparlamentariska samarbetet i unionen upp. Ett konkret förslag är vidare att om ett visst antal nationella parlament framför invändningar mot kommissionens förslag från subsidiaritetssynpunkt är kommissionen skyldig att ompröva sitt förslag. Formerna för denna pröv- ning regleras i ett särskilt protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. med regeringskonferensen pågår också ett arbete inom ramen för med att finna former för samarbete och informa- tionsutbyte mellan parlamenten i unionen. Detta pågående förändringsarbete kräver en översyn av hanter- ing av EU-frågor i olika dimensioner både vad gäller ansvars- och befogen- hetsfrågor och organisation av arbetet. Den senaste utvärderingen och föränd- ringen av EU-arbete gjordes för varför det också av detta skäl finns anledning att göra en samlad översyn. Kommittén skall kartlägga och analysera konsekvenserna för av det nya fördraget både vad gäller formella regler och sakligt innehåll. Kommittén skall utvärdera beslut med anledning av Riksdagskom- mitténs förslag om EU-frågornas hantering (2000/01:RS1, 2000/01:KU23). Kommittén skall därefter förutsättningslöst pröva formerna för arbete med EU-frågor och föreslå de organisatoriska och författningsmässiga förändringar kommittén finner nödvändiga för att skall kunna delta i EU-samarbetet på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Kommittén skall finna former för hantering av och beslut om EU-samarbetets olika dimensioner. Som ett led i detta arbete ingår också att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Det står kommittén fritt att i övrigt, i enlighet med uppdrag, pröva andra EU-frågor av vikt för riksdagsarbetets utveckling . En utgångspunkt för kommitténs arbete är att EU-frågorna så långt möjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet och att alla ledamöter skall ha möjlighet att sätta sig in i och följa EU-frågorna. En annan är att tydliggöra roll och stärka inflytande i EU-samarbetet. EU-arbetet i skall slutligen präglas av öppenhet och med goda möjligheter till insyn för medborgarna. Kommittén skall utse en parlamentarisk referensgrupp med uppgift att fortlö- pande delta i utredningsarbetet i denna del. Referensgruppen biträds av en expertgrupp under riksdagsdirektörens ledning. Riksdagsdirektören utser expertgruppen och sekreterare i referensgruppen. Referensgruppens arbete börjar . En avrapportering till kom- mittén skall göras senast .