frsrdg · GS04RS2 · 2005-01-01 00:00:00 — Sida finansierar verksamheten, som fortsätter att vara inriktad på områdena information och kunskapsuppbyggnad samt parlamentets kontrollmakt. arrangerade ett seminarium i huvudstad för att stödja uppbyggnaden av ett väl fungerande parlament i landet. Ett särskilt demokratiseminarium, finansierat av Sida, arrangerades för tjänstemän från parlamenten på västra . Ledamöternas enskilda internationella engagemang. Exempel på nätverk i med internationell anknytning är AWEPA (Association Western European Parliamentarians for ), av okontrollerad spridning av lätta vapen, Globe Europe - miljönätverket i riksdag, Parliamentarians for Global action, för en human flyktingpolitik och Riksdagsgruppen för mänskliga rättigheter. RIK har medverkat vid planering, besök och konferenser även i sådana sammanhang. Det gäller exempelvis en parlamentarikerkonferens mot spridning och användning av lätta vapen som hölls i . finns i parlamentariska vänskapsgrupper för kontakter med parlament i så skilda länder som , , , , , , , , , , , , , , , och . Ledamöternas uppfattning om 2004 2003 internationella kansli andelen nöjda ledamöter i procent 49 41 andelen missnöjda ledamöter i procent 1 1 Index 48 40 Den svenska Europarådsdelegationen har vid två sessioner i på plats fått stöd av tekniker från IT-avdelningen, som undersökt möjligheterna för en snabbare, enklare och säkrare uppkoppling mot Internet. Uppgifter till andra länder. En stor del av utredningstjänstens uppdrag har gällt förhållanden i andra länder. Utredningstjänsten har också hjälpt ett 40-tal parlament och internationella organisationer med omfattande uppgifter om svenska förhållanden. Flertalet av dessa uppdrag har förmedlats av organisationen (). IPEX, InterParliamentary EU information eXchange, har fortsatt sitt arbete. Från IPEX nuvarande webbplats finns länkar till EU-relaterad information för de deltagande länderna. Webbplatsen har en provisorisk karaktär. En mer permanent webbplats skall vara färdig . Där kommer dokument från att finnas och där kommer de deltagande länderna att kunna visa sin preliminära inställning till vissa EU-förslag, speciellt i frågor som rör subsidairietsprincipen. Styrgruppen för IPEX leds av riksdagsdirektören och består av representanter för parlamenten i , , , , och samt för ECPRD. EPRI, Initiative, har bl.a. till uppgift att arrangera konferenser för parlamentariker i EU-länderna inom informations- och kommunikationsteknik. arrangerade en konferens i andrakammarsalen som hade drygt 100 deltagare från ett 20-tal nationella parlament. De engelska webbsidorna på webbplats, faktabladen och andra publikationer på engelska har uppdaterats efter valet. Löpande översättnings- och granskningsuppdrag inkluderar pressmeddelanden, webbsidor, brev, konferensmaterial och språkkonsultationer. översätts pressmeddelandena från sammanträden till engelska. De publiceras också på engelska webbplats. Talmansbesök som talman varit värd för talman , talman , talman , talman , den tyska förbundsdagens talman , talman , talman . Exempel på andra utländska företrädare som talmannen tagit emot: president , premiärminister , president , MR-kommissionär , utrikesminister , president , premiärminister , president , premiärminister . Antalet tillsvidareanställda uppgick till 638 personer vid utgången av , 14 fler än vid utgången av . Det genomsnittliga antalet anställda var 629. Räknat i årsarbetskrafter har antalet ökat till 2004 från 553 året innan. Det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter var 558 . Ökningen av antalet tillsvidareanställda beror bl.a. på att EU-upplysningen och bevakningsenheten har fått tre nya medarbetare vardera. Bevaknings-enheten har dessutom tillsatt ett antal tjänster som varit vakanta och som tidigare täcktes genom inhyrd extra personal. På flera enheter har man haft personer deltidssjukskrivna eller på rehabilitering och för att kompensera för arbetskraftsbortfallet har man i viss utsträckning anställt vikarier. Relationen mellan antalet män och antalet kvinnor är oförändrad jäm-fört med föregående år. Vid utgången av hade riksdagsför-valtningen 368 kvinnor () och 270 män () anställda. Bland de anställda är könsfördelningen jämnare, är kvinnor och är män. Bland utskottsorganisationens föredragande är kvinnor och bland utredarna är kvinnor. Medelåldern för de anställda är . En knapp tredjedel () av de anställda är och medianvärdet är , dvs. av de anställda är . Personer som är eller äldre utgör av de anställda och av de anställda är eller äldre. Inom kansliet för informations- och kunskapsförsörjning samt utskotten är andelen högre, respektive , medan IT-avdelningen bara har av sina anställda i det åldersintervallet. Av riksdagsförvaltningens chefer (exkl. sektionschefer) är 13 stycken, dvs. Anställda fördelade på ålder och kön 2004 Intervall ålder K M Totalt % -24 4 7 11 25-29 20 17 37 30-34 37 29 66 35-39 50 43 93 40-44 59 54 113 45-49 33 32 65 50-54 43 28 71 55-59 69 34 103 60- 53 26 79 Totalt 368 270 638 Medelålder Anställningstid fördelad på kvinnor och män 2004 Intervall anställningstid (år) K M Totalt % -1 22 18 40 1-3 77 69 146 4-5 38 25 63 6-10 82 70 152 11-14 47 35 82 15-19 56 27 83 20-24 17 11 28 25- 29 15 44 Totalt 368 270 638 Medelvärde anställningstid Kvinnor Män Totalt Antalet anställda fördelat på avdelning och kön 2004 Avdelning K M Totalt % K % M Riksdagsdirektören, kammarkansliet, , riks-dagens internationella kansli 67 39 106 Utskotten, 78 43 121 Administrativa kontoret, ledning och stabsenheter 30 11 41 Avd. för intern service 79 80 159 IT-avdelningen 27 44 71 Kansliet för informations- och kun-skapsförsörjning 87 53 140 Totalt 368 270 638 Personalomsättningen har minskat, främst beroende på arbetsmarknadsläget, och var . Som jämförelse var personalomsättningen året innan . Totalt slutade 34 personer sin anställning varav 13 avgick med pension. har 49 personer tillsvidareanställts eller fått lång-tidsvikariat. Dessutom har flera anställda bytt arbetsuppgifter inom organi-sationen. Arbetsmarknadsläget gör att det är många sökande till varje utlyst tjänst. Exempelvis fick förvaltningen 634 sökande till en tjänst som lokalvårdare och 242 sökande till en tjänst som utredare vid utredningstjänsten. Medelanställningstiden i riksdagsförvaltningen är , vilket är en ökning med närmare jämfört med . Bland föredragandena har varit anställda eller mindre och eller mindre. Vad gäller utredare har varit anställda eller . Den registrerade övertiden har ökat. registrerades jämfört med året innan. En stor del av ökningen har skett på bevakningsenheten. Det bör noteras att många anställda har avstått rätten till övertidskompensation mot en högre fast lön. Attitydundersökningen som genomfördes har följts upp 2004 med enhets-visa åtgärdsplaner. Åtgärderna varierar beroende på resultatet för respektive enhet. Den förvaltningsövergripande åtgärdsplanen innefattar bl.a. framtagandet av en förbättrad mål- och resultatstyrningsmodell samt en översyn av riks-dagsförvaltningens organisation med början på administrativa kontoret. En framgångsfaktor för verksamheten är de anställdas kompetens. Att de anställdas kompetens upprätthålls och förstärks i de olika personal-kategorier-na är därför viktigt. har satsningen på kompetensutveckling för personalen skett i ungefär samma omfattning . Totalt har riksdagsförvaltningen använt () av anslagsförbruk-ningen på riksdagsförvaltningens förvaltningsanslag 90:3 för kompetens-utveck-ling. Av dessa medel användes nära för kansliernas och enheternas egna utbildningsinsatser och dylikt. Resterande del användes för centralt anordnade kompetensutvecklingsåtgärder. Kompetensanalyser har utarbetats för olika tjänstekategorier, bl.a. för föredragande och byråassistenter i utskotten. Analyserna har resulterat i utvecklingsplaner som är tänkta att användas i utvecklingssamtalen med medarbetarna. har dessa planer resulterat i olika aktiviteter. Ett internat anordnades för samtliga utskotts-assistenter där bl.a. en diskussion fördes om hur arbetsuppgifterna kan komma att förändras . Seminarier har också arrangerats på olika teman, såsom utskottens budgetprocess, och framtidsfrågor samt EU, institutionerna och beslutsprocessen. Utbildningar har anordnats i projektledning, presentationsteknik och processmodellering. har 75 medarbetare deltagit i språkcirklar i engelska eller i franska. Härutöver har specialinriktande utbildningar an-ordnats, exempelvis har nio stenografer deltagit i en sådan utbildning. Inför anföranden, resor m.m. har medarbetare fått möjlighet till specialträning i engelska. 11 medarbetare deltog i en veckas intensivutbildning i franska och 15 medar betare i en veckas intensivutbildning i engelska. Som exempel på ytterligare utvecklingsinsatser kan nämnas möjligheter till livs- och karriärplanering samt kurser i gruppdynamik. Ett internat för samtliga chefer anordnades där bl.a. resultatet av attitydundersökningen diskuterades. Vidare behandlades den framtida kompetensförsörjningen med inriktning på hur riksdagsförvaltningen skall kunna vara en attraktiv arbetsplats. Som ett resultat av attitydundersökningen har satsningar gjorts på förvaltningens olika ledningsgrupper. Cirka 16 chefer har deltagit i s.k. handledningsgrupper. Ett par chefer har gått kurs i gruppdynamik och ett par chefer har deltagit i externa chefsutvecklings-program. För att marknadsföra sig som arbetsplats har riksdagsförvaltningen bl.a. del-tagit i juristernas arbetsmarknadsdagar, tagit emot studiegrupper från och från . Förvaltningen har även samarbetat med i ett traineeprogram. Det årliga introduktionsprogrammet för alla nyanställda har genomförts. Programmet har bestått av en obligatorisk del och ett tiotal valfria seminarier. Omkring 35 anställda har deltagit. Yrkesgrupperna inom riksdagsförvaltningen är många och kompetens-profilerna skiftar inom organisationen. Den kompetensutveckling som sker på kansli- och enhetsnivå avspeglar därför naturligt verksamheternas olika inriktning. Enheter har även gjort studieresor och studiebesök, anställda har deltagit i olika seminarier och nätverk och litteratur har köpts in. Kurser har exempelvis genomförts avseende projektarbete, IT och säkerhet. 2004 2003 Total sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 5,1 5,3 Antal årsarbetare* 605 599 Antal individer med sjukfrånvaro 319 307 Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till total sjukfrånvaro i % 66,7 70,4 Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till tillgänglig tid i % 3,4 3,8 Antal individer med sjukfrånvaro 319 307 Antal individer med långtidssjukfrånvaro 44 49 Kvinnors sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 6,4 6,5 Antal kvinnliga årsarbetare 348 348 Antal kvinnor med sjukfrånvaro 206 193 Mäns sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 3,4 3,8 Antal manliga årsarbetare 257 251 Antal män med sjukfrånvaro 113 114 Sjukfrånvaro för åldersgruppen 29 eller yngre i % av tillgänglig arbetstid 3,7 5,6 Antal årsarbetare i åldersgruppen 36 41 Antal individer i åldersgruppen med sjukfrånvaro 28 32 Sjukfrånvaro för i % av tillgänglig arbetstid 5,6 5,5 Antal årsarbetare i 318 305 Antal individer i med sjukfrånvaro 167 158 Sjukfrånvaro för åldersgruppen 50 eller äldre i % av tillgänglig arbetstid 4,6 5,1 Antal årsarbetare i åldersgruppen eller äldre 250 253 Antal individer i åldersgruppen eller äldre med sjukfrånvaro 124 117 *Antalet årsarbetare är inte jämförbart med antalet årsarbetskrafter bl.a. på grund av att sjukledigheter och föräldraledigheter inte är avräknade vid beräkningen av antalet årsarbetare. Källa: Statistik från avseende 2004. Den genomsnittliga sjukfrånvaron har minskat från 18 per anställd vilket innebär en total sjukfrånvaro på . Kris- och stressrelaterade sjukdomars andel av sjukskrivningarna har ökat medan andelen som var sjukskrivna på grund av besvär från nacke, axlar, rygg och armbågar har minskat. har antalet långtidssjukskrivningar inom IT-avdelningen ökat. IT-avdelningen har därför, tillsammans med företagshälsovården, bildat en erfarenhetsgrupp med syfte att utifrån samlade erfarenheter av längre arbetsrelaterade sjukskrivningar/överansträngningar formulera möjliga lärdomar samt identifiera olika utvecklingsområden inom verksamheten och ge förslag till utvecklingsinsatser. Samarbetet med företagshälsovården har utvecklats ytterligare, särskilt när det gäller åtgärder för att förebygga faktorer i arbetsmiljön som kan orsaka psykosociala problem. En fortsatt uppföljning av ergonomin vid enskilda arbetsplatser har också varit en aktuell fråga. Riktade hälsokontroller har erbjudits både riksdagsledamöter och anställda enligt tidigare fastställd plan. En fortsatt satsning på friskvårdsarbetet inom förvaltningen har inneburit såväl aktiviteter för att främja hälsa och välbefinnande som aktiviteter för att förebygga sjukskrivningar och ohälsa. Ett brett utbud av friskvårdsaktiviteter har erbjudits och möjligheterna till friskvård har tagits till vara av såväl anställda som riksdagsledamöter. Arbetsmiljöfrågorna kommer alltmer i fokus och får allt större betydelse när det gäller att åstadkomma och behålla en god arbetsmiljö. En särskild satsning på arbetsmiljöområdet har inletts . Fokusering kommer också att göras på skyddskommitténs roll och delegering/ansvar av arbetsmiljöarbetet. Ett dokument för omhändertagande av riksdagsförvaltningens personal vid en krissituation har arbetats fram. Dokumentet beskriver olika krissituationer och vad som måste göras och i vilken ordning. Hjälpmedel i form av checklistor finns också framtagna. Revidering av riksdagsförvaltningens jämställdhetsplan. har förvaltningens jämställdhetsplan reviderats, och den nuvarande planen gäller . Olika aktiviteter har genomförts med anledning av planen. informerades samtliga anställda att möten och konferenser normalt skall förläggas för att förbättra möjligheterna för småbarnsföräldrar att delta. Intervjuer har genomförts med nyblivna "pappor" för att se om förvaltningen har underlättat för dem att ta längre föräldraledigheter. Utvärderingen är inte färdigbearbetad, men det verkar över lag vara främst positiva omdömen. Den kvinnodominerade lokalvårdsenheten har aktivt verkat för att anställa fler män med målsättningen att varannan nyanställd skall vara man. Ett chefsseminarium på temat "jämställdhet" genomfördes . Deltagarna fick bl.a. fördjupad kunskap om bakgrund till och olika aspekter på hur sexuella trakasserier kan ta sig uttryck. Vidare gjordes en genom-gång av riksdagsförvaltningens policydokument mot sexuella trakasserier. Resultaträkning (tkr) Not VERKSAMHETENS INTÄKTER Intäkter av anslag 1 005 703 984 839 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 1 58 119 58 792 Intäkter av bidrag 912 523 Finansiella intäkter 2 894 807 SUMMA 1 065 628 1 044 961 VERKSAMHETENS KOSTNADER Kostnader för personal och ledamöter 3 -703 132 -700 450 Kostnader för lokaler -14 428 -12 137 Övriga driftkostnader -319 437 -325 711 Finansiella kostnader 2 -2 610 -2 871 Avskrivningar och nedskrivningar -87 660 -67 308 SUMMA -1 127 267 -1 108 477 VERKSAMHETSUTFALL -61 638 -63 516 TRANSFERERINGAR Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag 323 285 276 445 Lämnade bidrag 4 -323 285 -276 445 5 -61 638 -63 516 Balansräkning (tkr) Not TILLGÅNGAR IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Balanserade utgifter för utveckling 1 632 35 200 Rättigheter och andra imateriella anläggningstillgångar 3 507 SUMMA IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 6 5 139 35 200 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Byggnader, mark och annan fast egendom 978 338 1 004 099 Förbättringsutgifter på annans fastighet 3 981 4 041 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 102 704 107 141 Pågående nyanläggningar 62 518 13 098 SUMMA MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 7 1 147 541 1 128 379 FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Andelar i dotterföretag och intresseföretag långfristiga värdepappersinnehav 2 159 2 159 SUMMA FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 8 2 159 2 159 VARULAGER M.M. Varulager och förråd 1 389 SUMMA VARULAGER M.M. 1 389 FORDRINGAR Kundfordringar 1 712 2 041 Fordringar hos andra myndigheter 9 16 223 13 868 Övriga fordringar 328 86 SUMMA FORDRINGAR 18 263 15 995 PERIODAVGRÄNSNINGSPOSTER Förutbetalda kostnader 26 777 28 516 Upplupna bidragsintäkter 27 28 Övriga upplupna intäkter 195 230 SUMMA PERIODAVGRÄNSNINGSPOSTER 10 26 999 28 774 AVRÄKNING MED STATSVERKET 11 -83 642 -42 890 KASSA OCH BANK Behållning räntekonto i 12 94 419 66 052 Kassa, postgiro och bank 30 30 SUMMA KASSA OCH BANK 94 449 66 082 SUMMA TILLGÅNGAR 1 210 908 1 235 088 SKULDER MYNDIGHETSKAPITAL Statskapital 13 80 - Balanserad kapitalförändring 14 991 680 1 055 196 Kapitalförändring enligt resultaträkningen 5 -61 638 -63 516 SUMMA MYNDIGHETSKAPITAL 930 122 991 680 AVSÄTTNINGAR Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 15 769 1 217 SUMMA AVSÄTTNINGAR 769 1 217 SKULDER M.M. Lån i 16 129 922 102 416 Skulder till andra myndigheter 17 18 Leverantörsskulder 70 228 56 141 Övriga skulder 18 14 359 13 878 SUMMA SKULDER M.M. 232 557 190 222 PERIODAVGRÄNSNINGSPOSTER Upplupna kostnader 37 634 41 268 Övriga förutbetalda intäkter 9 826 10 701 SUMMA PERIODAVGRÄNSNINGSPOSTER 19 47 460 51 969 SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 1 210 908 1 235 088 STÄLLDA PANTER - - ANSVARSFÖRBINDELSER - - Anslagsredovisning (tkr) Ingående överförings-belopp Årets till-delning enl. anslags- belopp Totalt disponibelt belopp Utgifter Utgående överförings-belopp Anslag 1:90:2, ramanslag ledamöter och partier m.m. 28 703 634 265 - 662 968 640 618 22 350 Anslag 1:90:3, ramanslag förvaltningskostnader Not 20 20 210 556 942 - 577 152 516 598 60 554 Anslagspost 1 -150 506 942 - 506 792 487 396 19 396 Anslagspost 2 20 360 50 000 - 70 360 29 202 41 158 Anslag 1:90:6, ramanslag Stöd till politiska partier Not 21 9 718 156 200 - 165 918 171 396 -5 478 Anslag 2:90:2, ramanslag revisorer 24 520 - - 520 520 0 Anslagspost 2 disposition 520 - - 520 520 0 Anslag 2:90:3, ramanslag revisorer: 25 674 - - 674 -64 738 SUMMA TOTALT 59 825 1 347 407 1 407 232 1 329 068 78 164 Finansiella villkor: Anslagskredit Anslag 1:90:2 ledamöter och partier m.m. 63 427 Anslag 1:90:3 förvaltningskostnader Anslagspost 1 50 694 Anslagspost 2 5 000 Anslag 1:90:6 Stöd till politiska partier 6 560 Anslag 2:90:2 revisorer - Anslag 2:90:3 revisorer: - Redovisning mot inkomsttitel redovisar inte mot någon inkomsttitel. Bemyndiganden: Inga. Finansieringsanalys (tkr) 2004 2003 DRIFT Not Kostnader -1 029 956 -1 Finansiering av drift Intäkter av anslag 1 005 703 984 839 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 57 998 58 580 23 Intäkter av bidrag 912 523 Övriga intäkter 894 807 Summa medel som tillförts för finansiering av drift 1 065 507 1 044 749 Ökning (-)/minskning (+) av lager 1 389 1 438 Ökning (-)/minskning (+) av kortfristiga fordringar -493 649 Ökning (+)/minskning (-) av kortfristiga skulder -2 091 6 140 Kassaflöde från/till drift 34 356 13 178 INVESTERINGAR Investeringar i finansiella tillgångar Investeringar i materiella tillgångar -83 779 -56 155 Investeringar i immateriella tillgångar -3 210 -6 663 Summa investeringsutgifter -86 989 -86 989 -62 818 -62 818 Finansiering av investeringar Lån från 56 955 36 670 - amorteringar -29 449 -15 800 Andra långfristiga lån - amorteringar Ökning/minskning av statskapital med medel som erhållits från/tillförts statsbudgeten 80 Försäljning av anläggningstillgångar 251 752 Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar 27 837 21 622 Förändring av kortfristiga fordringar och skulder 12 411 12 411 343 343 Kassaflöde från/till investeringar -46 741 -40 853 2004 2003 TRANSFERERINGSVERKSAMHET Lämnade bidrag -323 285 -276 445 Utbetalningar i transfereringsverksamhet -323 285 -276 445 Finansiering av transfereringsverksamhet Medel från statsbudgeten 323 285 276 445 medel som erhållits för finansiering av transfereringsverksamhet 323 285 276 445 Kassaflöde från/till transfereringar 0 FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL -12 385 -27 675 SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början 23 192 50 867 Ökning (+)/minskning (-) av kassa och postgiro 0 Ökning (+)/minskning (-) av tillgodohavande RGK 28 366 -14 279 Ökning (+/-)/minskning (-/+) av avräkning med statsverket -40 751 -13 396 Summa förändring av likvida medel -12 385 -27 675 LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS SLUT 10 807 -23 192 Sammanställning över väsentliga uppgifter (tkr) 2004 2003 2002 2001 2000 Låneram hos 450 000 350 000 192 800 92 800 71 300 Kontokredit hos 119 121 164 814 103 981 100 Beviljad anslagskredit* 125 681 120 656 110 771 74 064 69 850 Utnyttjad anslagskredit - - 6 433 - - ANSLAGSSPARANDE Ramanslag ledamöter, partier m.m. 22 350 28 703 42 624 44 757 37 684 60 554 20 210 -6 433 35 370 69 893 revisorer: avvecklingskostnader 738 - - - - revisorer 0 520 - - - Summa anslagssparande 83 642 49 433 36 191 80 127 107 577 Anslagssparande Stöd till politiska partier -5 478 9 718 5 363 3 824 8 578 Ränteintäkter på räntekonto -820 761 3 332 3 953 4 183 Driftskostnad per årsarbetskraft** 856 836 819 802 794 Årets kapitalförändring -61 638 -63 516 -64 402 -23 803 -22 257 Balanserad kapitalförändring 991 680 1 055 196 1 119 598 1 143 401 1 165 658 (antal) 2004 2003 2002 2001 2000 Medelantal kvinnor 366 363 368 361 355 Medelantal män 261 249 241 243 Medelantal anställda 629 624 618 602 598 Antal årsarbetskrafter 558 553 548 527 526 * Endast anslagen 1:90:2, 1:90:3 och 1:90:6 har anslagskredit. ** Med driftkostnad avses personalkostnader, övriga driftkostnader enligt resultaträkningen samt lokal- och fastighetskostnader exkl. avskrivningar. Tilläggsupplysningar och noter (tkr) Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Vissa undantag är beslutade av riksdagsstyrelsen (RFS 2001:9). Fordringar har tagits upp med de belopp som beräknas inflyta. Varulager har värderats till det lägsta beloppet av anskaffningskostnaden eller verkligt värde. Skulder har tagits upp med sina nominella belopp. Tillgångar avsedda för stadigvarande bruk med en anskaffningskostnad på och en beräknad ekonomisk livslängd eller längre har bokförts som anläggningstillgångar. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över den ekonomiska livslängden. Följande avskrivningstider tillämpas: Persondatorer med tillbehör m.m. 3 år Bilar, kontorsinventarier, immateriella anläggningstillgångar 5 år skrevs en immateriell anläggningstillgång ned med sammanlagt och lån på löstes in. Dessutom omvärderades två pågående arbeten som kostnadsfördes med sammanlagt . Anläggningstillgångar som är anslagsfinansierade redovisas under statskapital . Som periodavgränsningspost bokförs belopp överstigande . Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2004 2003 Intäkter av hyror 29 655 30 043 Intäkter av försäljningsverksamhet 18 228 20 544 Övrigt 10 236 8 205 Summa 58 119 58 792 Not 2 Finansiella intäkter och kostnader 2004 2003 Finansiella intäkter Ränteintäkter från 820 760 Övrigt 74 47 Summa 894 807 Finansiella kostnader Räntekostnader 2 516 2 728 Övrigt 94 143 Summa 2 610 2 871 Not 3 Kostnader för personal och ledamöter 2003 Ersättning till ledamöter inkl. arbetsgivaravgifter 393 356 401 444 Lön till personal inkl. arbetsgivaravgifter 307 914 295 265 Övriga kostnader för ledamöter och personal 1 862 3 741 Summa 703 132 700 450 varav lönekostnader, exkl sociala avgifter 427 587 423 577 Not 4 Lämnade bidrag 2004 2003 Stöd till politiska partier 171 396 139 724 Stöd till partigrupperna i 136 780 121 971 12 683 12 763 IPU 766 788 746 718 Övrigt 914 481 Summa 323 285 276 445 Not 5 Årets kapitalförändring 2004 2003 Anslagsfinansierade anläggningstillgångar exkl. statskapital -25 1 025 Amorteringar 29 449 15 800 Avskrivningar och nedskrivningar -87 660 -67 308 Förändring av periodiseringar -3 402 -13 033 Summa -61 638 -63 516 Not 6 Immateriella anläggningstillgångar 2004 2003 För ärendehandläggningssystemet URIS tillämpades avskrivningstid. har URIS nedskrivits till .