frsrdg · GS04NR1 · 2005-01-01 00:00:00 — presidium består av en president och högst tolv andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt tillser att rådets verksamhet samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och internationella organisationer. Presidiet behandlar även budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Svenska representanter i presidiet har varit , som 2004 också var rådets president, , som 2004 var rådets vice president, och . Prioriteringar har varit avlägsnandet av gränshinder och minskad friktion för den fria rörligheten, liksom en starkare förankring av det nordiska samarbetet i de nationella parlamenten. Samarbetet med har också varit högt prioriterat liksom och det nordiska samarbetets roll i ett nytt . Bättre samarbete för att förhindra människohandel för sexuella ändamål har stått högt på dagordningen. Såsom tidigare nämnts har presidiet också vid ett flertal tillfällen diskuterat det nordiska samarbetets roll i en förändrad omvärld och särskilt då tankarna på ett parlamentariskt partnerskap för norra . Medlemmar av presidiet har mött representanter för ryska federationsrådet och statsduman och samt deltagit i Baltiska församlingens, interparlamentariska församling, och British-Irish Interparliamentary Bodys (BIIPB) sessioner och hållit möten med dessa organisationers presidier. Presidiet har även mött representanter för och . kontakter med nordvästra intensifierades särskilt genom samarbete med (). Under rådets session i framfördes från rysk sida önskemål om konkret samarbete inom bl.a. företagsamhet och lokalt självstyre samt bättre möjligheter för ryska ungdomar att studera i de nordiska länderna. I diskussioner mellan EU, , och vid ett rundabordssamtal framkom förslag om ett parlamentariskt forum för den Nordliga dimensionen. Viktiga ärenden som presidiet förde fram till sessionen var ministerrådsförslaget om det nordiska samarbetets budget samt redogörelsen för planerna för det nordiska samarbetet och två ministerrådsförslag om en strategi för samarbetet med , och 2006-2008 respektive samarbetet med nordvästra 2006-2008. Inom kultur- och utbildningsutskottets område behandlas frågor rörande kultur, dvs. allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt frivilligsektorn, och dessutom behandlas utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar har varit (ordförande), , Skånberg samt . I samband med utskottets februarimöte hölls en dialogkonferens om Kvalitet i skolan med deltagare från de nationella parlamentens utbildningsutskott, lärarföreningar, skolledarföreningar, forskare, elevorganisationer, föräldrar samt deltagare från och . Konferensen behandlade det utvecklingsarbete som sker inom skolans område. Mot bakgrund av bl.a. Pisaundersökningar diskuterades brister i skolsystemen. En arbetsgrupp om kvalitet i skolan, ledd av , hade arrangerat konferensen. Arbetet med detta ämne fortsatte i arbetsgruppen om med studiebesök i skolor samt ett miniseminarium i . Utskottet har fortsatt att utveckla samarbetet på forskningsområdet. På ett möte under rådets session med diskuterades det framtida nordiska samarbetet kring forskning och innovation mot bakgrund av vitboken rekommenderar att ett nordiskt rum för forskning och innovation upprättas i syfte att stärka i den globala konkurrensen. Diskussionen hölls mot bakgrund av att de nordiska näringsministrarna utvecklat ett nytt samarbetsprogram kring innovation som baserats på den innovationsbok som utarbetats . Ett medlemsförslag om folkbildning lades fram mot bakgrund av Nordiska ministerrådets planer på en ny struktur för området och att den stödordning som varit målstyrd till de nordiska blockorganisationerna skulle ändras till att bli projektinriktad genom organisationen nätverk för vuxnas lärande. Planerna innebär även att folkliga akademi läggs ned. I medlemsförslaget föreslogs att blockstödet till nordiska frivilligorganisationer skulle bibehållas inom ramen för Nordiska ministerrådets budget och att det skulle tas initiativ till en kvalitetssäkrad utvärdering av folkliga akademi. Flertalet i utskottet gick emot medlemsförslaget och stödde i stället ministerrådets planer. Mindretalet i utskottet reserverade sig mot beslutet. Vid sessionen enades dock de båda parterna om en kompromiss i form av ett tillägg till utskottets förslag. Presidiet stödde kompromissen och församlingen antog en rekommendation till om att de nordiska folkbildningsorganisationerna tilldelas ett verksamhetsbidrag på för att underlätta omställningen. En utvärdering skall ske för att se om bidragen givit ett nordiskt mervärde. Även organisationen nätverk för vuxnas lärande skall evalueras . Utskottets arbetsgrupp om en nordisk dimension i lagstiftningen om bioteknologi och bioetik har varit tvärfackligt sammansatt under ledning av , . Gruppen förberedde ett seminarium som hölls i samarbete med Nordiska bioetiska kommittén och med deltagande av forskare på området. Arbetsgruppen om nordisk grannlands-TV avslutade vid sessionen sitt arbete med att lägga fram en redogörelse. Gruppen uppfordrade till ett starkare samarbete och ser möjlighet till detta speciellt inom nordisk text-TV och en eventuell barnkanal. Gruppens majoritet ansåg att etablerandet av en överordnad nordisk TV-kanal var alltför kostnadskrävande och därför orealistiskt och bör därmed avslutas. Utskottet ställde sig bakom slutsatserna. Utskottet har diskuterat nordiskt samarbete på kulturområdet mot bakgrund av förslaget till Nordiska ministerrådets nya handlingsplan på kulturområdet samt av Nordiska ministerrådets rapport som utarbetats av på kulturministrarnas uppdrag. Rapporten, som innehåller förslag till strukturförändringar, bl.a. upprättande av ett nordiskt konstråd, diskuterades på ett möte mellan utskottet och de nordiska kulturministrarna under sessionen. Bland andra frågor som utskottet har behandlat återfinns stadgarna för nordiskt filmpris och upprättandet av . Vid sessionen antogs även en rekommendation om inrättandet av en nordisk-baltisk MBA-utbildning inom design. svarar för ärenden som rör välfärds- och trygghetssystem, social- och hälsovård, handikapp, bostadspolitik, familj, barn och unga samt alkohol och narkotika. har varit den enda svenska medlemmen i utskottet. har främst arbetat med frågor som rör problematiken omkring den åldrande befolkningen samt hälsovårdssektorns och välfärdssamhällets struktur och finansiering. Detta har man gjort genom att arrangera utfrågningar, dels om äldreomsorgen i , dels om sjukfrånvaron i . Utskottet informerade sig även på plats om den danska äldrevården och den kommande danska kommunreformen. Utskottet har fortlöpande fört en dialog om sina arbetsformer där man uttalat att man kommer att fördjupa sig i ett mindre antal frågor och driva dem på ett mera djuplodande sätt för att få bättre diskussioner och beslutsunderlag. Utskottet har även framfört kritik mot ministerrådets svar på de rekommendationer som lämnats på utskottets område, vilka man ansett vara svaga och inte svarat på rekommendationernas uppmaningar. Som en del av temamöte om den nordliga dimensionen arrangerade välfärdsutskottet ett seminarium, The Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing. Under seminariet behandlades frågorna om spridningen av tuberkulos och hiv/aids i - vilket är en angelägen fråga för de nordiska länderna då sjukdomar inte känner några landgränser - spridningen av välfärdssjukdomar som diabetes och överdödligheten i trafiken på grund av alkoholmissbruk. I samband med utskottets behandling av ett medlemsförslag om att inbjuda de baltiska staterna att delta i för alkohol- och drogforskning (NAD) hade utskottet bjudit in en representant för nämnden till sitt möte i för att höra dess syn på vilka konsekvenser ett baltiskt medlemskap skulle få för nämndens verksamhet. Mot bakgrund av denna information föreslog utskottet att rådet inte skulle företa sig något med anledning av förslaget eftersom det redan fanns ett väl fungerande samarbete med de baltiska länderna om dessa frågor och ett utvidgat medlemskap riskerade att innebära att en större andel av medlen skulle gå till administrativa kostnader. Arbetsgruppen för barn och unga under ledning av har, trots de ansträngningar som gjorts från gruppens sida, inte kunnat avlämna sin slutrapport . har rest frågan om det lämpliga med arbetsgrupper som arbetsform på grund av svårigheterna att behålla kontinuiteten i gruppen och svårigheterna att hitta mötestidpunkt. Hon har framfört förslag om att i stället utse rapportörer för viktiga frågor. Utskottet ansvarar för ärenden rörande demokrati, mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, konsumentfrågor, säkra livsmedel, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), lagstiftning, invandring och flyktingar samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar har varit , , och . Prioriterade områden har varit jämställdhet, människohandel för sexuellt utnyttjande samt organiserad brottslighet. Även bioetik och bioteknologi samt urfolkens situation i har behandlats av utskottet. Utskottet anordnade, i samarbete med den svenska delegationen, ett seminarium i på temat människohandel för sexuellt utnyttjande. I seminariet deltog unga parlamentariker från , och mötet resulterade i en gemensam deklaration mot människohandel. Ett möte om trafficking i ett utökat EU arrangerades i . Som en följd av dessa seminarier riktade tillsammans med . ett upprop till manliga riksdagsledamöter att bilda ett nätverk i syfte att verka för att motarbeta människohandel för sexuellt utnyttjande. anordnade utskottet ett seminarium om män och våld i . Seminariet var ett led i utskottets jämställdhetsarbete. Ett medlemsförslag om jämställdhetsprinciper i behandlades vid den 56:e sessionen. Resultatet blev ett beslut om att införa integrering av jämställdhetsaspekten i arbete. En arbetsgrupp av ämbetsmän med uppgift att utarbeta riktlinjer för denna jämställdhetsaspekt i det nordiska samarbetet har som resultat av detta beslut utsetts. Internationell och organiserad brottslighet har också stått på utskottets agenda . Ett seminarium, Organiserad kriminalitet - utvecklingen och de viktigaste uppgifterna, arrangerades i . Som en uppföljning av detta seminarium beslutade utskottet att ha en fortsatt dialog med berörda ministrar inom området. Beslutet innefattade bl.a. att de nordiska länderna bör etablera ett samarbete med i kampen mot organiserad kriminalitet. Medborgar- och konsumentutskottet har, tillsammans med de övriga utskotten, initierat en arbetsgrupp som behandlar bioetik och bioteknologi. Man vill därigenom ge en möjlighet att i den politiska miljön skapa en fördomsfri debatt om problemställningar på detta område. Arbetsguppen betraktar området bioetik och bioteknologi som mycket komplext och menar därför att en nordisk debatt skulle kunna bidra till att klarlägga de politiska centrala punkterna. Urfolkens situation i uppmärksammades i utskottet. Detta ledde till att utskottet utsåg en rapportör, . , som fick mandat att framföra förslag till hur samarbetet och dialogen med Samiskt parlamentariskt råd skall vidareutvecklas, samt hur på egen hand, eller tillsammans med Samiskt parlamentariskt råd, kan arbeta för att förbättra livssituationen för urfolken i Nordvästryssland. Ett utskottsförslag om samarbete med urfolken i väcktes på grundval av rapportörens arbete, och förslaget resulterade i en rekommendation. Enligt den gällande utskottsindelningen svarar miljö- och naturresursutskottet för ärenden inom miljö- och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Svenska medlemmar har från varit , , och . Utskottet gav samarbetet med Baltiska församlingens motsvarande utskott hög prioritet . hölls ett möte i mellan representanter för utskottet och Baltiska församlingens naturskydds- och energiutskott samt kommunikations- och informationsutskott, delvis som en uppföljning av ett trilateralt parlamentariskt symposium i mellan , och interparlamentariska församling. Detta symposium hade bl.a. utmynnat i en uppmaning till regeringarna och Europeiska kommissionen att ratificera Kyotoprotokollet samt snabbt samordna de politiska beslut som uppfyller de skyldigheter som fastslås i protokollet. Mötet i behandlade energi och miljö, särskilt energibesparing - isolering av byggnader - och centraliserade och decentraliserade värmeanläggningar. hölls en trilateral energikonferens i med representanter för miljö- och naturresursutskottet, Baltiska församlingens samt respektive utskott på temat politiska och finansiella instrument för att främja användningen av hållbara och säkra energikällor. Underteman var förnybar energi, högre energieffektivitet, den öppna energimarknaden och kärnenergi i europeisk energipolitik. Vid 56:e sessionen antogs två rekommendationer mot bakgrund av betänkanden av miljö- och naturresursutskottet. Den ena avsåg en framtidskonferens för kustfisket i . Utskottet tillsatte tre representanter i en arbetsgrupp, som tillsammans med och relevanta organisationer skall förbereda konferensen, som förutsätts äga rum . Den andra rekommendationen avser ekologiska lantbruksvaror i . presenterade ett förslagspaket, Ministerrådsförslag om en reviderad strategi för bärkraftig utveckling i - "Hållbar utveckling - en ny kurs för , reviderad utgåva med mål och insatser 2005-2008". I detta paket ingår förslag om en reviderad strategi för genetiska resurser i , ett handlingsprogram för det nordiska miljösamarbetet 2005-2008, ett förslag om handlingsprogram för nordiskt fiske-, jord- och skogsbruks- samt livsmedelssamarbete 2005-2008 samt slutligen "ett nordiskt lyft för värdeskapande och livskvalitet". Utskottet fann att dessa förslag var så omfattande att de ej kunde färdigbehandlas före sessionen, och dialogen med ministerrådet fortsätter. Utskottet ansvarar för ärenden som rör villkoren för ekonomi och produktion, näring/industri, inre marknad, handel, fri rörlighet, borttagande av gränshinder, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, infrastruktur, transport och kommunikation samt IT. Svenska medlemmar i utskottet har varit , Per , och . ersattes Per av och ersattes av . överlämnade näringsutskottet två förslag till presidiet som utskottet behandlat . Presidiet antog i enlighet med utskottets förslag en framställning om ett nordiskt skattekontor samt två framställningar om (), dels till om att etablera ett Open Source med i huvudsak rådgivande och vägledande uppgifter, att utveckla ett nätverk i den icke-kommersiella sfären som kan bidra till den fortsatta utvecklingen av OSS samt att nordiska institutioner använder mjukvara som understöder öppna källkoder, dels till de nordiska ländernas regeringar om öppna källkoder/i nationella IT-strategier. Redan vid den 56:e sessionen i avskrevs framställningen om ett nordiskt skattekontor mot bakgrund av att den av finansministrarna tillsatta nordiska skattegruppen lämnat förslag om upprättande av en samnordisk skatteportal och ett samnordiskt virtuellt skattekontor. Utskottet bedömde det inte som realistiskt att de nordiska länderna skulle tillmötesgå rådets önskemål om ett fysiskt skattekontor. Som en del av temamöte om den nordliga dimensionen arrangerade näringsutskottet ett seminarium, Industrial Development in the Baltic Sea Region. Utskottets konklusioner efter seminariet var att kan basera sin konkurrenskraft på de kunskapsmässiga och organisatoriska resurserna utan måste hitta andra sätt att möta utmaningarna i form av utflyttning av arbeten till länder med lägre kostnader för arbetskraften. Utskottet beslöt att ta initiativ till att arrangera ett seminarium om konkurrenskraft och de strukturella förändringarna inom industrin. Detta seminarium kommer att äga rum och arrangeras i samarbete med och Nordiska innovationscentret. I samband med septembermötena väcktes ett medlemsförslag om en nordisk skattekonferens som skulle fokusera på att lösa problem som uppstått på grund av de nordiska ländernas olika system för beskattning för medborgare och företag som rört sig över gränserna. överlämnade förslaget till presidiet som antog en framställning i enlighet med utskottets förslag. Det medlemsförslag som den svenska delegationen väckt om ett nordiskt patentinstitut hänvisades till näringsutskottet för behandling. Efter att medlemsförslaget väckts ingick , , och ett avtal om ett gemensamt nordiskt patentinstitut, medan valde att ställa sig utanför detta med hänvisning till att man i stället önskade ett begränsat samarbete baserat på kontakter mellan länderna. konstaterade med beklagande att det inte varit möjligt att nå enighet om ett nordiskt patentinstitut. Utskottet har därutöver behandlat två ministerrådsförslag, ett om program för Nordiska ministerrådets samarbete på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet 2005-2008 och ett om nordiskt innovationspolitiskt samarbetsprogram 2005-2010. hälsade med tillfredsställelse att samarbetsministrarnas särskilde representant arbete med att avlägsna gränshinder i fortsättningen även skulle komma att omfatta gränshinder för näringslivet. Utskottet kommer att noga följa resultatet av detta arbete. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna och svarar för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt även ärenden i samband med nordiska samarbetsavtal, rådets arbetsordning och interna stadganden. Medlem av presidiet kan inte ingå i . Svenska medlemmar i har varit och . har som årets kontrolluppgift granskat det nordiska gränsregionala samarbetet och de gränsregionala samarbetsorganisationerna. Kommittén uppdrog åt Nordisk institutt for by- og regionforskning (NIBR) att utföra granskningsuppgiften i enlighet med kommitténs direktiv. På grundval av den rapport som utarbetades av NIBR föreslog kommittén en rekommendation om nordiskt gränsregionalt samarbete. Texten till framställningar, rekommendationer och interna beslut finns i bilaga 3. Det parlamentariska Östersjösamarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. Den första parlamentariska (, BSPC) organiserades av riksdag . Då det var viktigt att involvera de baltiska länderna som då ännu hörde till kom denna och följande konferenser att ha både nationella och regionala parlament som deltagare. Den andra konferensen organiserades av i . sekretariat har därefter fungerat som sekretariat för Östersjökonferenserna. Den parlamentariska möts en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer. Dessutom är ett stort antal frivilligorganisationer inbjudna. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljöfrågor och sjösäkerhet, och bidrar till ett ökat informationsutbyte mellan . Samarbetet är också ett viktigt instrument för ett närmare samarbete med . Den trettonde parlamentariska hölls den 30-31augusti 2004 i Bergen under det övergripande temat Bärkraftig utveckling - gemensamma utmaningar och ansvar i . Tre teman behandlades under konferensen: samarbete i , hälsa och socialt välmående samt miljöutmaningar, särskilt övergödning. Dessutom diskuterades det parlamentariska samarbetet i norra . talman föreslog i sitt tal ett partnerskap för parlamentariskt samarbete i norra innefattande , Barents, Östersjösamarbetet och . har inte en permanent Östersjödelegation, utan den utses inför varje konferens. Delegationen skall bestå av fem ledamöter som utses av partierna enligt fördelningen tre från s, en från m och en från fp. Från riksdag deltog i konferensen (s), (), (), () och () och för (), () och (). Den parlamentariska permanenta kommittén Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ och består av åtta parlamentariker: från 2, 1, 1, 1, 2 och från konferensens värdland 1. Kommittén möts cirka . Kommitténs mandat är att förbereda Östersjökonferenserna i samarbete med värdlandet och att följa upp de årliga resolutionerna. Varje konferens avslutas med antagandet av en resolution som arbetats fram av en kommitté bestående av representanter för alla deltagande länder. Vid i Bergen fick den permanenta kommittén i uppdrag att närmare utreda hur den parlamentariska dimensionen av Östersjösamarbetet bäst bör utformas . Ett förslag kommer att föreläggas nästa konferens i . Den permanenta kommittén har redan uttalat sig för en utvidgning av sitt mandat så att kommittén kan aktualisera frågor även mellan konferenserna. Vidare önskar kommittén föreslå att inbjuds att delta i kommitténs arbete och att möjligheten att ställa skriftliga frågor till Östersjöregeringar undersöks. Konferensen 2005 äger rum i . Teman för denna konferens är stabilitet och demokrati i ett utvidgat , former för ett närmare samarbete i ett utvidgat och samarbete i . Regeringarnas Östersjösamarbete äger rum inom Östersjöstaternas råd (, ) med sekretariat i (). Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen i bilaga 4. Verksamheten i det arktiska parlamentariska samarbetet har varit omfattande för den svenske representanten . Han har dels deltagit i de tre kommittémötena som hållits , dels ansvarat för en arbetsgrupp, tillsammans med de norska och finska representanterna, om utveckling av ett IT-projekt i och dels lett den svenska delegationen vid den arktiska parlamentarikerkonferensen i Nuuk, . Den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls i något av medlemsländerna och är det högsta beslutande organet inom det arktiska parlamentariska samarbetet. Den sjätte arktiska parlamentarikerkonferensen hölls i Nuuk, , . Ett 60-tal parlamentariker och lika många tjänstemän och experter deltog i konferensen. har inte en permanent arktisk delegation, utan den utses inför varje konferens. Delegationen skall bestå av fem delegater (tre från s, en från m, en från fp), vilka nomineras av respektive parti. Följande ledamöter ingick i den svenska delegationen till : (), (), (), () och (). Därutöver deltog () i egenskap av president samt () i egenskap av ordförande i den permanenta kommittén för . Huvudfrågorna under den sjätte konferensen var klimatförändringarna, social och ekonomisk utveckling i den arktiska regionen samt ekoturism och maritim transport. Ett slutdokument med rekommendationer till , EU:s institutioner och regeringarna i de åtta medlemsstaterna antogs. Den arktiska parlamentariska samarbetskommittén Den arktiska parlamentariska samarbetskommittén har hållit tre möten . I samband med att konferensen i Nuuk avslutades avtackades ordföranden i kommittén och goda insatser som ledare för den permanenta kommittén. Till ny ordförande valdes enhälligt från norska . Ett särskilt uppdrag för den svenska representanten, som löpt , har varit att leda en arbetsgrupp som har haft till uppgift att ta fram ett projektförslag gällande IT-utveckling i en begränsad del av den arktiska regionen. Åtskilliga studiebesök har genomförts i de norra delarna av , och . Vid Arktiska rådets ministermöte presenterades förslaget från den arktiska parlamentariska samarbets-kom-mit-tén. Ingen slutgiltig ställning har ännu tagits till förslaget. Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen i bilaga 5. Per () Ersattes av Skånberg (kd) () Ersattes av () Ersattes av () Ersattes av () Ersattes av () Ersattes av () Ersattes av Deklaration antagen vid seminarium om människohandel för sexuellt utnyttjande, Vi unga parlamentariker i och representanter för medborgar- och konsumentutskott