frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — Ut- skottens uppföljning och utvärdering är ett sätt för att få resultatin- formation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Anta- let uppföljningar och utvärderingar har ökat, men målet för beslut är inte uppnått förrän uppföljning och utvärdering är en integrerad del i alla utskotts ärendeberedning. Kommittén menar att uppföljning och utvärde- ring inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas för att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i beredningsarbetet. Återkopplingen till utskottens beredning av propositions- och motionsärenden behöver i många fall göras tydligare. För att dialogen mellan riksdag och regering skall kunna fortsätta är det viktigt att alla utskott granskar den resul- tatinformation som regeringen lämnar i budgetproposition och resultatskrivel- ser och att regeringen på ett bättre sätt lever upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Ett fördjupat utbyte mellan utskotten när det gäller uppföljnings- och ut- värderingsfrågor inom ramen för ordförandekonferensen bör kunna bidra till fortsatt utveckling. För att fullfölja handlingsplan är det angeläget att utskotten arbetar långsiktigt genom att i sin verksamhetsplanering tydlig- göra hur uppföljning och utvärdering kommer in i beredningen av motioner och propositioner. Kommittén anser avslutningsvis att det är viktigt att stödet till utskotten fortsätter att utvecklas. Medlemskapet i Europeiska unionen har bl.a. aktualiserat frågan om vissa förändringar av kammarens sammanträdesplan. Som redan erinrade om förutsätter kommittén att ut- skotten sammanträder även under plenifria veckor och längre uppehåll i den utsträckning så är behövligt. Detta kan nu få en ökad aktualitet särskilt i och med kommitténs förslag om ett utökat ansvar för utskotten att följa EU-frågorna. Kammaren kan vid enstaka tillfällen be- höva sammanträda även under längre uppehåll för att kunna fatta beslut med anledning av t.ex. ett utskottsinitiativ i en EU-fråga. När det gäller statsminis- terns återrapportering från Europeiska rådets möten framhåller kommittén vikten av att denna återrapportering sker i kammaren och i nära anslutning till mötet. 2005/06:RS3 SAMMANFATTNING Kommittén anser att utvecklingen talar för att bör sammanträda mer kontinuerligt över året. Antalet sammanträdesveckor bör dock i princip inte öka. Ledamöterna måste ges utrymme för kontakter med hemorten, det lokala partiarbetet, väljarna och för andra uppdrag som följer med leda- motskapet, t.ex. deltagande i utredningar och interparlamentariskt samarbete. Kommittén anser att riksdagsstyrelsen i första hand bör överlägga om en förkortning av sommaruppehållet genom att lägga in sammanträden något senare och eventuellt . Sammanträdestiden i kammaren under enkammarriksdagen har inte föränd- rats särskilt mycket. En påtaglig ökning kan dock noteras för /05. Ökningen är i huvudsak hänförlig till en ökning av interpellations- debatter och särskilt anordnade debatter, vilket ställer ökade krav på både ledamöter och statsråd och även partierna som sådana, särskilt de mindre partigrupperna. Kommittén utgår från att talmannen och gruppledarna beva- kar utvecklingen och vidtar åtgärder om så skulle behövas. Kommittén har initierat vissa förändringar i debattformerna. Syftet med försöken har varit att vitalisera debatterna i kammaren. När det gäller ärende- debatter har bl.a. prövats en annan debattordning med en kort inledning, kortare taletid och en ny placering av debattdeltagarna i kammaren. Kommit- tén ser positivt på försöket med ny form för ärendedebatter, men anser det nu vara för tidigt att göra modellen till norm. Kommittén utgår från att talman- nen och gruppledarna träffar en överenskommelse om formen för ärendede- batter i den nya plenisalen. Kommittén anser att försöket med en statsministerns frågestund har varit lyckat och funnit en form som fungerar väl. Det är dock enligt kommitténs mening för tidigt att nu ta ställning till om försöket med allmän debattimme skall permanentas. Kommittén förutsätter att försöket utvärderas inför nästa mandatperiod. Vad gäller interpellationsdebatternas inplacering anser kommittén det an- geläget att det finns en mekanism som bidrar till att reducera andelen försena- de svar och som gör det möjligt att snabbt kunna ange när en interpellation kommer att besvaras. Den ordning som tillämpats har dock varit till sådan nackdel för interpellanterna att kommittén ställt sig bakom den förändring som tillämpats fr.o.m. /05, dvs. att det slutligen är talmannen som bestämmer vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. När det gäller voteringar konstaterar kommittén att den tid kammaren äg- nar åt voteringar har minskat kraftigt det senaste . Kommittén anser inte att tidsåtgången på denna nivå utgör något större problem i riksdagsarbetet som skulle motivera en förändring av voteringssystemet eller i gällande regler. Den överenskommelse som finns om att begränsa antalet voteringar följs dock . Kommittén pekar på möjligheten att avgöra ett ärende, även där yrkande framställts i kammaren, genom acklamation och på så sätt undvi- SAMMANFATTNING 2005/06:RS3 ka både uppresning och rösträkning. Kommittén framhåller att det ankommer på gruppledarna att träffa överenskommelse om rekommendationer till parti- grupperna och ledamöterna om begränsningar av voteringarna. Systemet med fasta voteringstider anses fungera väl. Det ankommer vidare enligt kommittén på partigrupperna i att genom frivilliga överenskommelser begränsa förekomsten av massinstäm- manden i kammaren som har karaktären av applåder. Kommittén föreslår att kravet i riksdagsordningen på ett i förväg fattat en- hälligt beslut för att ha utskottssammanträde under interpellationsdebatter och särskilt anordnade debatter tas bort. Arbetet i för en jämställd riksdag Kommittén har i olika sammanhang tagit upp frågan om arbets- former utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Kommittén har också tagit vissa initiativ för att driva på arbetet för en jämställd riksdag och nära följt det arbete som initierats i andra sammanhang. Efter en skrivelse från Socialdemokraterna i till riksdagsstyrel- sen tillsattes en arbetsgrupp som lade fram en rapport 15 förslag för en jämställd riksdag (Utredningar från riksdagsförvalt- ningen 2004/05:URF1). Riksdagsstyrelsen beslutade att lägga rapporten till grund för det fortsatta jämställdhetsarbetet. Förslagen i rapporten går ut på att skall arbeta planmässigt för ökad jämställdhet. Bland de 15 konkreta förslagen ingår att öka synliggöran- det av och kunskaperna på området. Grundtanken i rapporten är att riksdags- styrelsen för varje mandatperiod skall fastställa ett handlingsprogram för jämställdhet med olika slag av insatser som skall genomföras under mandat- perioden. En uppföljning skall ske . fattade riksdagsstyrelsen beslut om ett handlingsprogram för innevarande mandatperiod. Ett led i programmet är den rapport ? Röster från (Ut- redningar från riksdagsförvaltningen 2005/06:URF2) baserad på djupintervju- er med kvinnliga och manliga riksdagsledamöter som presenterades vid ett seminarium för utskottspresidierna. I rapporten ger de inter- vjuade sin syn på maktförhållandena i ur ett jämställdhetsperspek- tiv. Möjligheterna att förena riksdagsuppdraget med ansvaret för hem och familj blir belysta. Även om det finns kritik träder bilden fram av en riksdag på väg mot jämställdhet. Avsikten är att rapporten skall ges en vidare sprid- ning inom och tjäna som underlag i det fortsatta arbetet. Parallellt med detta arbete har kommittén mer övergripande diskuterat be- hovet av forskning om riksdagsuppdraget ur ett genusperspektiv. I samarbete med genomfördes ett offentligt semi- narium där en sammanställning över befintlig forskning om som institution från ett genusperspektiv presenterades. Syftet med seminariet var 2005/06:RS3 SAMMANFATTNING att initiera en diskussion om behovet av ytterligare forskning och om forsk- ningen kan bidra till arbetet med att göra riksdagsuppdraget jämställt. Kom- mittén noterar med tillfredsställelse att har visat intresse för fortsatt forskning inom området. Kommittén har även initierat olika studier som bl.a. avser att belysa skill- nader mellan manliga och kvinnliga ledamöters arbetssituation. Bristande jämställdhet låter sig enligt kommitténs mening inte förenas med de demokratiska tankar som styr vårt representativa styrelseskick. En väl fungerande riksdag förutsätter att ledamöterna, både manliga och kvinnliga, kan utöva sitt förtroendeuppdrag på jämställda villkor. Arbetet för att öka jämställdheten i är dock speciellt. ledamöter är inte anställda i och omfattas därför inte av jämställdhetslagen. Särskilda mekanismer behövs därför för hanteringen av jämställdhetsfrågorna i riks- dagsarbetet. En god kunskap om olika förhållanden och problem är av stor vikt för det fortsatta arbetet. Olika tillvägagångssätt och metoder bör utnyttjas. De nämn- da rapporterna är ett led i detta arbete och bör tjäna som underlag för fortsatta diskussioner i bl.a. partigrupperna och i arbetet med att bredda och fördjupa kunskapen på området i . Det handlar inte bara om attityder och förhållningssätt i det interna arbetet utan även om hur en djupare insikt på detta område mer långsiktigt kan avspegla sig i behandlingen av olika sakfrå- gor. Det är enligt kommitténs mening av största vikt att jämställdhetsarbetet i bedrivs planmässigt och kontinuerligt. Kommittén anser därför att riksdagsstyrelsen även fortsättningsvis skall ta ett särskilt ansvar för detta främst genom att fastställa ett handlingsprogram för varje mandatperiod och genom att följa upp och utvärdera jämställdhetsarbetet. behov av egna undersökningar Undersökningar om förtroendet för och uppfattningar om riksda- gens arbete har visat sig vara av värde för utvärderingsarbete och reformer av och dess arbetsformer. Undersökningarna är också ett komplement till annan information och statistik om och riksdagsarbetet. Det kan enligt kommitténs mening av flera skäl ifrågasättas om riksdagsförvaltningen bör beställa forskning och undersökningar om som genomförs av oberoende forskningsinstitutioner och opinionsföretag. Ansvaret för den långsiktiga och djupgående forskningen ligger på universiteten och forsk- ningsinstitutionerna. Vad gäller forskning på riksdagsområdet har Riksban- kens Jubileumsfond ett särskilt ansvar, och kommittén utgår från att de goda kontakter som finns mellan Jubileumsfonden och upp- rätthålls. SAMMANFATTNING 2005/06:RS3 kan dock ha behov av egna undersökningar om och riksdagsarbetet. Det kan också bli aktuellt framöver att gjorda undersökningar följs upp. bör enligt kommittén hålla sig väl informe- rad om den forskning och de undersökningar om som görs på annat håll. De i betänkandet framförda förslagen får enligt kommitténs mening konse- kvenser för om intentionerna skall kunna förverkligas. Det handlar framför allt om en förstärkning av resurserna på EU-området. Här har i praktiken mycket lite resurser tillförts utskotten sedan inträdet i Europe- iska unionen. Men även andra områden, som t.ex. utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor och interparlamentariska samarbete aktualiserar resursförstärkningar. Var och hur resurserna fördelas bör an- komma på riksdagsförvaltningen att besluta om inom ramen för de resurser som ställer till förfogande. En arbetsgrupp under ledning av riks- dagsdirektören bör få riksdagsstyrelsens uppdrag att bereda resursfrågorna m.m. vidare. Frågan om utökade möjligheter för ledamöterna att göra tjänste- resor inom EU liksom frågan om utskottens resor inom EU har överlämnats till som riksdagsstyrelsen tillsatte (se Traktamente Bilersättning EU-resor (Utredningar från riksdagsförvalt- ningen 2005/06:URF3). huvudbetänkande är det tredje större översynsarbetet av arbetsformer . Kontinuiteten i reformar- betet har varit stor och präglats av ambitionen att nå långsiktigt fungerande arbetsformer för och att utveckla arbetet i takt med förändringar i omvärlden. Kommittén anser det värdefullt att reformarbetet inom bedrivs i kommittéform och att kommittén inte bör avvecklas nu utan skall kunna fortsätta sitt arbete framöver när så är påkallat. 2005/06:RS3 SAMMANFATTNING Grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument (avsnitt 3.2) (s) och (båda s) anser att syftet med behand- lingen av EU-dokument inte är att på ett tidigt stadium binda regeringen vid en viss ståndpunkt utan att skapa utrymme för en debatt som visar på olika synsätt på de aktuella frågorna. De föreslår att utskottets utlåtande anmäls i kammaren av talmannen och när denna anmälan sker kan den ledamot som så önskar begära ordet. Hanteringen i kammaren av EU-dokumenten bör avslu- tas med att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna utan ställningstagan- de. Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (s) och (båda s) anser att kommitténs majori- tetsförslag om tillfälligt inhoppande ersättare i motverkar konti- nuitet i och sammanhållning av nämndens arbete. Det står i strid med all vedertagen föreningspraxis och parlamentarisk praxis där ersättare och deras inträde alltid är noga definierade och förutsägbara. Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (mp) () anser att skall läggs ned och att de olika fackutskotten i , med den specialkompetens dessa besitter om de olika sakområdena, i stället skall bli ansvariga för respektive samråd med regeringen. Så länge finns kvar menar hon att dess möten bör vara öppna. Kontakter med andra parlament (avsnitt 3.6) (fp) () anser att EU-politiken måste föras närmare medborgarna. Politiker i måste göra Europapolitiken mer vardaglig. Ett steg i denna riktning vore att ge Europaparlamentarikerna ett eget formaliserat och öppet forum för återrapportering. De svenska Europaparlamentarikerna bör därför ges möjlighet att delta i särskilt anordnade EU-debatter i den svenska riksda- gen. Det konstitutionella fördraget (avsnitt 3.7) (fp och kd) () och () anser att bör arbeta med en subsidiaritetskontroll enligt det konstitutionella fördraget, även om det konstitutionella fördraget inte träder i kraft. SAMMANFATTNING 2005/06:RS3 Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (s) och (båda s) anser att någon sammanslag- ning av lagutskottet och bostadsutskottet inte skall ske och att därmed antalet utskott i förblir oförändrat. (avsnitt 5.3.4) (m och fp) () och () anser att två allmänna motionsti- der bör ersätta den nuvarande ordningen med en allmän motionstid. Den största fördelen med två allmänna motionstider är enligt deras uppfattning att ledamöternas och partigruppernas motionsarbete kan fördelas jämnare över riksdagsåret, som rimliga möjligheter till arbetsplanering för ut- skotts- och kammarkanslierna bibehålls. Höstens motionsperiod skulle kom- ma att koncentreras på budgetrelaterade frågor medan mer principiellt inrik- tade förslag sannolikt skulle komma att väckas under den allmänna motions- tiden . (avsnitt 5.3.4) (kd, c och mp) (), () och () anser att den nuvarande ordningen med en allmän motionstid vid inledning bör ersättas av en ordning där motioner får väckas när som helst , även när kammaren inte sammanträder. Den innebär att partier och ledamöter kan väcka motioner då en fråga är aktuell eller då ett väl under- byggt och genomarbetat förslag föreligger. Någon ökning av antalet motioner som en följd av den nya ordningen förutses inte. Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (kd) () anser att ett särskilt organ för forsknings- och framtids- frågor bör inrättas för att höja statusen på forsknings- och framtidsfrågorna i . Huruvida den organisatoriska formen skall vara ett utskott, en delegation eller en beredning, får närmare utredas. 2005/06:RS3 SAMMANFATTNING Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (c) () anför att bör läggas ned, men att som en kompromiss kan hon dock acceptera kommitténs förslag. Det konstitutionella fördraget (avsnitt 3.7) (m och c) () och () anför att de delar den uppfatt- ning om subsidiaritetsfrågan och arbetssätt som görs gällande i reservation 5 men anser det svårt att förorda förändringar i riksdagsordningen som uttryckligen hänvisar till ett fördrag som ännu inte har trätt i kraft. Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (v) () anför att kommittén borde ha övervägt om inte arbets- marknadsutskottet borde ges en annan beteckning för att ytterligare markera utskottets speciella ansvar på jämställdhetsområdet och om inte det föreslagna civilutskottet borde ges en beteckning som lyfter fram detta utskotts ansvar för bostadspolitiken. Han anför också att kommitténs förslag till ärendeför- delning mellan utskotten kan behöva övervägas ytterligare. Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (c) () anför att försvarsutskottet, när dess beredningsområde utvidgas, bör ändra beteckning till försvars- och räddningsutskottet (FRU). Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (v) () anför att det är angeläget att forsknings- och framtidsfrå- gorna tydliggörs i riksdagsarbetet men menar att ett nytt parlamentariskt sammansatt organ inte kan förenas med kommitténs förslag på annat ställe i betänkandet att minska antalet utskott i syfte att underlätta för alla partier att vara representerade i samtliga utskott. debattformer (avsnitt 6.3) (s) och (båda s) anför att de i första hand vill reservera kammartiden till de grundlagsfästa uppgifter som ankommer på kammaren. Ärendedebatter och beslut har en fundamental betydelse för förståelsen av beslut i lagstiftnings-, budget- och kontrollären- den. Nya eller utökade aktiviteter inom ramen för konkurrerar tidsmässigt med ledamotens engagemang i valkretsen. SAMMANFATTNING 2005/06:RS3 förutsättningarna för valkretsarbetet skall även ha hög priori- tet. debattformer (avsnitt 6.3) (m) () anför att det finns en risk med en fortsatt utveckling som innebär att taletiderna begränsas i ärende-, interpellations- och frågede- batter. Formella talaregler som är alltför snävt tilltagna riskerar att leda till en snuttifiering, utan att det avsedda önskemålet uppnås. Därför vill han varna för en utveckling där det införs alltfler nya debattformer, som inte har ett samband med grundlagsfästa roll. arbete med EU-frågor............................................................. Arbetet i utskott ....................................................................... Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten ........... Forsknings- och framtidsfrågor ......................................................... Uppföljning och utvärdering.............................................................. Arbetet i kammare ................................................................. Arbetet i för en jämställd riksdag............................................ behov av egna undersökningar ....................................... Resurs- och genomförandefrågor....................................................... Kommitténs fortsatta arbete............................................................... Grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument (avsnitt 3.2) (s)............................................................................. Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (s) .................... Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (mp)................. Kontakter med andra parlament (avsnitt 3.6) (fp).......................... Det konstitutionella fördraget (avsnitt 3.7) (fp och kd) ................. Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (s) ........................................................ (avsnitt 5.3.4) (m och fp) ................................... (avsnitt 5.3.4) (kd, c och mp)............................. Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (kd)....................... Samråd mellan regering och riksdag (avsnitt 3.3) (c).................... Det konstitutionella fördraget (avsnitt 3.7) (m och c).................... Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (v)........................................................ Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten (avsnitt 5.2.10) (c)........................................................ Forsknings- och framtidsfrågor (avsnitt 5.4.4) (v)......................... debattformer (avsnitt 6.3) (s)...................................... debattformer (avsnitt 6.3) (m) .................................... Förslag till riksdagsbeslut.............................................................................. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2005/06:RS3 Riksdagsarbetet och arbetsformer .................................... 2.1.1 Fortsatta förändringstendenser och utmaningar......................... 2.1.2 Översyn av arbetsformer ................ Utredningen och utredningens arbetsformer ...................................... Disposition av huvudbetänkandet ...................................................... 3 arbete med EU-frågor .............................................................. Grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument.................. 3.2.2 Olika typer av dokument ........................................................... 3.2.3 Hantering i ................................................................ Samråd mellan regering och riksdag .................................................. 3.3.1 Gällande lagreglering ................................................................ 3.3.2 Stärkt roll för utskotten.............................................................. Utskottens planering och internationella kontakter ...................... Relationer till regeringen.............................................................. 3.3.4 Öppenhet i utskotten och i ................................... 3.3.5 Utskottens arbete ....................................................................... EU-debatter i kammaren om lagstiftningsprogram ............................ Kontakter med andra parlament ......................................................... 3.6.1 Kontakter med nationella parlament m.m. ................................ 3.6.2 Kontakter med Europaparlamentariker...................................... Det konstitutionella fördraget............................................................. 3.7.2 Information från Europeiska unionon........................................ 3.7.4 Hantering i ................................................................ 3.7.5 Förberedelser för kommande förslag samt kontakter med 3.7.6 Kontakter med och regional nivå............................. 3.7.7 EU-förslags förenlighet med svensk grundlag .......................... 3.7.8 Möjligheten att väcka talan vid domstolen................................ 2005/06:RS3 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 3.7.9 Övriga frågor med anledning av det nya fördraget ................... Invändning mot övergång till beslut med kvalificerad Riksdagsordningen i övrigt.......................................................... 4 interparlamentariska samarbete............................................... 4.3 delegationer till de interparlamentariska 4.3.3 parlamentariska församling ......................................... 4.3.4 Interparlamentariska unionen ................................................... 4.3.5 Natos parlamentariska församling ............................................ 4.3.6 Västeuropeiska unionens församling ........................................ 4.3.9 Arktiska parlamentarikerkonferensen....................................... 4.4 Kommitténs överväganden ................................................................ 5 Arbetet i utskott ........................................................................ 5.2 Utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten ......... 5.2.3 Utskottens arbetsbelastning ...................................................... 5.2.4 Utjämnad arbetsbörda genom förändrad ärendeindelning ........