frsrdg · GS04ER1 · 2005-01-01 00:00:00 — Från delegation vid Sammanfattning Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och yttranden. 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 och , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , 45 , 46 . 1 roll i det europeiska samarbetet 5 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 5 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 7 2.1 Sessionen 2004 7 2.2 Budget och omstrukturering av verksamheten 7 2.4 Utvidgningen av medlemskretsen och granskning av efterlevnaden av åtaganden 9 2.5 Politiska frågor 12 2.5.1 samarbetsstrukturer i omvandling 12 2.5.2 Relationerna till andra internationella organisationer 12 2.5.7 Kampen mot terrorismen 15 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter 16 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet 17 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut 17 2.6.3 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna 18 2.6.4 Jämställdhet mellan kvinnor och män 19 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. 19 2.8 Seminarium i 20 2.9 Europeiskt talmansmöte 20 Den svenska representationen 22 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 25 4.1 Granskning av hur medlemsländer uppfyller sina åtaganden 25 4.1.4 Bosnien och 27 4.2 Politiska frågor 30 4.2.1 Kampen mot terrorism 30 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 34 4.3.2 Fängelseförhållandena i 35 4.3.3 Rörelsefriheten mellan medlemsländer 35 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning 37 4.6 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 39 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 39 4.8 Jordbruk och miljö 40 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män 40 1 roll i det europeiska samarbetet har under ett drygt halvsekel varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund kring krav på demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. historiska uppdrag är att åstadkomma en fastare enhet mellan medlemmarna bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. tillhörde grundarna när stadgar undertecknades av 10 västeuropeiska stater i . Genom sina 194 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. Stöd för och uppföljning av den samhälleliga utvecklingen i Öst- och nya demokratier har präglat arbetet i den parlamentariska församlingen . utvidgning blev möjlig sedan det tagit slut. Medlemskretsen har mer än fördubblats. /05 hade 46 medlemsländer. Fördjupning och utvidgning av integrationen i EU har bevakats av som en fråga som direkt påverkar egen framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. Genom EU:s östutvidgning integrerades ytterligare 10 av medlemsländer i unionens samarbete. Även Nato har fattat viktiga beslut om att acceptera nya medlemsländer och har genom sin utvidgning fått en gemensam gräns med i . Dessa förändringar i samarbetsstrukturer ställer inför nya utmaningar. 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ - ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ - den parlamentariska församlingen och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå - den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. Ledamöterna i den parlamentariska församlingen utses av medlems-ländernas parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Sedan blev medlem är antalet delegater i församlingen 315. Lika många suppleanter utses. finns inga länder kvar i kategorin "församlingens särskilda gäster". Parlamentariker från , och deltar i församlingens arbete med observatörsstatus. Även om den från början kallades den rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen den parlamentariska församlingen. Partisamarbetet över gränserna har fått allt större betydelse. Fem parti-grupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), den europeiska demokratiska gruppen (), den liberala, demokratiska och reformistiska gruppen (LDR) samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. Vid utvidgningen av har församlingen medverkat aktivt. I detta arbete har ingått att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor som de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt har bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Stora förändringar i omvärlden och egen utvidgning har motiverat en kontinuerlig översyn av verksamhetens inriktning och formerna för det europeiska samarbetet. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institu-tionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning. Det ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar - och därigenom dess trovärdighet - inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer är därför en viktig del av verksamheten i såväl den parlamentariska församlingen som i ministerkommittén och i kongressen för lokala och kommunala myndigheter. För att medlemmarnas ombud skall kunna fullgöra sina uppgifter i ministerkommittén, i den parlamentariska församlingen och i sekretariatet erfordras privilegier och immunitet. Dessa är fastställda i första konvention (ETS nr 1) som är en allmän överenskommelse om privilegier och immunitet och undertecknades 1949. Med tanke på den samhälleliga utvecklingen sedan undertecknandet har principer när det gäller parlamentarisk ansvarsfrihet klargjorts. Det gäller också att förklara innebörden av flera termer som ingår i den allmänna överenskommelsen samt fastställa normer för upphävandet av parlamentarisk immunitet. Vidare har det varit viktigt att tidsmässigt precisera medlemmarnas parlamentariska immunitet. Dessa förändringar genomfördes . Församlingen underströk då också vikten av samarbete och informationsutbyte med de nationella parlamenten när det gäller frågor om parlamentarisk immunitet. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i , i och i . Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, avgavs rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och direktiv, gjordes uttalanden i aktuella frågor samt debatterades akut uppkomna kriser. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott eller deras underutskott som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på speciell inbjudan av respektive lands parlament. Till president för församlingen omvaldes (socialist) från . En ledamot kan enligt praxis väljas till president i högst . är församlingens 22:e president. Utöver 20 vicepresidenter som väljs av församlingen på roterande basis ingår de politiska gruppernas ordförande ex officio i byrån. som UEL:s gruppledare ingick därmed i byrån . Vid sidan av utskotten har byrån, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandenas möten viktiga roller när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. högsta tjänstemän utses av parlamentarikerförsamlingen. Val av generalsekreterare ägde rum vid junisessionen. (Labour, ) valdes med absolut majoritet (157 röster) till generalsekreterare för en femårig mandatperiod som började . Motkandidaterna var den dåvarande generalsekreteraren (92 röster) och utrikesminister (48 röster). Parlamentarikerförsamlingens sekreterare, som även han numera tituleras generalsekreterare, väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (63 §). har haft posten . Hans andra femåriga mandatperiod sträcker sig till 2005. 2.2 Budget och omstrukturering av verksamheten Församlingen har rätt att yttra sig över organisationens budget. Det är dock ministerkommittén som beslutar om budgeten. Debatten ägde rum vid april Som underlag för debatten fanns ekonomiutskottets två rapporter: budget och församlingens egna utgifter (dok. 10129, 10130, yttrandena 248, 249). Församlingens anslag uppgick till (var siffran 14 099 700). I yttrandet över budget stöder församlingen generalsekreterarens förslag till tre huvudprioriteringar: stärka övervakningen, koncentrera nya insatser till demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer samt förbättra samarbetet med andra internationella organisationer och då särskilt EU. vill ha mera resurser till verksamheten. Att tilldelats extra resurser välkomnas liksom en särskild budget för domarnas pensioner. Stöd för demokratisk utveckling i anses vara av stor betydelse. Vid en utvärdering av aktiviteterna inom bör beaktas att förväntningarna och trycket på organisationen har ökat i och med den kraftiga utvidgningen av medlemskretsen . Däremot har resurser inte tillförts i motsvarande grad. Med tanke på speciella uppgifter i institutionella struktur är det viktigt att regeringarna förser organisationen med tillräckliga resurser bl.a. för att delta i den internationella kampen mot terrorism, organiserad brottslighet, korruption och människohandel samt för att se till att kan arbeta effektivt. Församlingen stöder initiativet att anordna ett tredje toppmöte med stats- och regeringscheferna. kommer att stå som värd i . Det är i alla parters intresse att toppmötet blir en framgång. Församlingens politiska utskott har förberett en särskild rapport inför toppmötet som debatterades vid januarisessionen 2005. Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () och (). fortsatte som ordförande för sin partigrupp UEL och ingick därmed i byrån ex officio. valdes till förste vice ordförande för utskottet för procedur- och immunitetsfrågor. valdes till ordförande för underutskottet för barnfrågor. valdes till vice ordförande för underutskottet för vetenskap och etik. valdes till ordförande för underutskottet om våld mot kvinnor. En del av Europarådsdelegation besökte Kosovo . I delegationen ingick , , , och . 2.4 Utvidgningen av medlemskretsen och granskning av efterlevnaden av åtaganden Med utvidgningen av medlemskretsen har uppföljning och kontroll av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden blivit en allt viktigare del av verksamhet. Församlingens granskningsutskott har varit verksamt (res. Utskottet har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. Dess ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår de politiska och juridiska utskottens ordförande ex officio. En granskning inleds med ett skriftligt yttrande från två av utskottet utsedda rapportörer som skall representera olika politiska grupperingar. Två ledamöter från det granskade landets Europarådsdelegation ingår också i granskningsutskottet, men utan rätt att delta i utskottets voteringar. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Nio länder har varit föremål för granskning. Församlingen debatterade landrapporter om , , , och , , och samt . Andra stater som är föremål för granskning är , och . Ackreditering av ledamöter kan också användas som ett instrument för att granska huruvida medlemsländerna fullföljer sina åtaganden. Enligt stadgan skall församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (6.3 §). Bristande jämställdhet ledde till ett beslut att upphäva rösträtten för och nyutnämnda delegationer vid inledningen av januarisessionen. Orsaken var att parlamenten nominerat enbart manliga delegater (dok. 10051, res. Enligt en ändring i församlingens stadga ska det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. I varje fall måste en person i delegationen vara av det underrepresenterade könet. Ackrediteringen av och delegation ifrågasattes vid aprilsessionen. Det handlade dock om en enskild delegat som tillhör ett extremistparti men reglerna gör det möjligt att avvisa enbart en hel delegations ackrediteringar. Följaktligen ackrediterades den serbisk-montenegrinska delegationen men församlingen beslutade att se över denna regel. Församlingens frågestund i samband med sessionerna ger ytterligare ett tillfälle att följa upp huruvida ministerkommittén verkställer församlingens redogör utrikesministern för ministerkommitténs ordförandeland för verksamheten i ministerkommittén. Ledamöterna har sedan möjlighet att ställa frågor till utrikesministern. Vid aprilsessionen ställde en fråga till ordförandelandet statsminister om behandlingen av asylsökande i . Valövervakning är ett komplement till granskningen av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med och . Parlamentariker som valövervakare bedöms ur politisk synvinkel vara av stor betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare till , , , och . För att harmonisera principer som styr valobservation och bedömning av valadministration har församlingen antagit en uppförandekod i valfrågor (rek. 1595 (2003)). Genom att reformarbete framskridit blev förutsättningarna för landets medlemskap i klara . hade lämnat in sin medlemskapsansökan . Under de efterföljande sex åren har församlingen undersökt om uppfyller normer. Församlingen hade ställt ett antal krav för medlemskap: en konstitutionell reform som också berörde parlamentets befogenheter, ett nytt valsystem samt en ny medborgarskapslag. Dessutom ansåg församlingen att fördrag med innebar begränsningar i landets suveränitet. måste dessutom uppfylla kriterier när det gäller skattesamarbete. Vid aprilsessionen tillstyrkte församlingen ansökan om medlemskap under villkor att en överenskommelse nås om reformeringen av fördrag med (dok. 10128, yttrande 250). Vid junisessionen hade en sådan bekräftelse kommit. Med har 46 medlemsländer. tillträde uppmärksammades vid höstsessionen i en ceremoni i Europapalatset. Fyra parlamentariker från kommer därmed att ingå i församlingen. ansökte ånyo om medlemskap i . Församlingens byrå beslutade att inte ta upp frågan om gäststatus. Landet anhöll om medlemskap men det vitryska parlamentets gäststatus suspenderades av byrån sedan president avsatt det folkvalda parlamentet och själv utsett ett parlament. har hållit parlaments- och presidentval , 2001 och 2004 utan att de uppfyllt internationell standard för fria och demokratiska val. inbjöds inte som valobservatör till parlamentsvalet . Situationen i är i stort sett oförändrad, och därmed saknas förutsättningar för att skulle återfå sin särskilda gäststatus. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna fortsätter, det civila samhället och det lokala styrelseskicket är underutvecklade, rättsväsendets oberoende ifrågasätts och parlamentets befogenheter är begränsade. Församlingen är också oroad över ett stort antal försvunna medborgares öden samt övergrepp på yttrandefriheten och mediers möjligheter att arbeta. En långdragen isolering av ligger dock inte i det vitryska folkets eller omvärldens intresse. Isolering kan bromsa demokratins utveckling i landet. I samråd med andra internationella institutioner har tagit initiativ för ökade kontakter. Relationerna har dock förblivit ansträngda även sedan mission har fått möjlighet att återuppta sin verksamhet i . Det politiska utskottet fortsätter sitt arbete med att analysera relationerna mellan och genom ett särskilt underutskott för detta ändamål. Även försvinnanden som tros ha politisk anknytning utreds av församlingen. har möjlighet att delta i verksamhet. i 1993 skapade en ny typ av observatörsstatus för . Det är ministerkommittén som beslutar om ett lands observatörsstatus. Beslutet träder i kraft sedan parlamentariker-församlingen har lämnat ett positivt yttrande. Med stöd av beslutet får en observatör delta i det samarbete som är underställt ministerkommittén. Ett land med observatörsstatus måste dessutom anhålla om att få sända observatörer till den parlamentariska församlingen som fattar beslut i frågan. , och medverkade som observatörer i den parlamentariska församlingen. har ansökt om observatörsstatus. för relationer med icke-medlemsländer har till uppgift att sköta kontakterna med observatörerna. Församlingen har etablerat en politisk dialog med genom att församlingens president undertecknat en överenskommelse med Nurtay Abikayev, talmannen för . Syftet med överenskommelsen är att främja parlamentarisk demokrati, rättstatens principer och respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. Överenskommelsen är det första av sitt slag som församlingen undertecknat. 2.5.1 samarbetsstrukturer i omvandling Församlingens president inledde sitt tal vid öppnandet av vårsessionen med konstaterandet att ett starkare och mer samlat skapas när EU utvidgas. Målet om ett gränslöst tar ett steg närmare den politiska verkligheten. I och med är mer än hälften av medlemsstater också medlemmar i . Undertecknandet av EU:s konstitutionella fördrag välkomnades av ledning som ett betydelsefullt steg i den europeiska integrationsprocessen. Fördragets genomförande kommer att leda till ett starkare och effektivare samt påverka hela kontinenten, sade församlingens president och generalsekreterare i ett gemensamt pressmeddelande. Genom det konstitutionella fördraget banas väg för att uppfylla det önskemål som länge har framfört nämligen att gemenskapen ska tillträda om de mänskliga rättigheterna. Enligt församlingen erbjuder en unik plattform för diskussioner och samarbete för EU:s medlemsstater, icke-medlemsstater och själva unionen. Genom sina juridiskt bindande konventioner har varit en aktiv partner i EU-utvidgningens tidiga skede. När institutionella strukturer förändras måste tydliggöra sin framtida roll, menar församlingen. Det är viktigt att kunna anpassa organisationen och verksamheten till den nya verkligheten. Genom EU:s grundrättighetsstadga stärktes principerna om demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. Närmare samarbete mellan ministerkommittén och det samt mellan församlingen och eftersträvas av församlingen. Den har även föreslagit en trojka bestående av , och för att öka samarbete och ömsesidig information samt för att undvika överlappning i verksamheten. Andra förslag går ut på att EU öppnar ett kontor i och att EU beviljas ett associerat medlemskap i . 2.5.2 Relationerna till andra internationella organisationer Dialogen med andra organisationer av betydelse för har fortsatt även . samarbetar med både allmänpolitiska organisationer och fackorgan. Samarbete mellan EU, och , deras respektive parlamentariska församlingar samt med FN och dess fackorgan utvärderas vid särskilda debatter och i samband med möten mellan ledande representanter för dessa institutioner. debatterade relationerna mellan FN och . har en årlig debatt om relationerna stått på generalförsamlingens dagordning. Stödet till FN är ett återkommande debattämne och ingick i aprilsessionens dagordning. Församlingen har länge förespråkat en ökad parlamentarisk medverkan i Församlingen föreslår även att en permanent representation i för . En niomannadelegation från den parlamentariska församlingen under president ledning mötte FN:s högnivåpanel som utnämnts av generalsekreterare . ingick i delegationen. och har ett entydigt åtagande och gemensamt ansvar för att stärka demokrati, rättsstatlighet och de mänskliga rättigheterna. har intensivt följts av den parlamentariska församlingen och utvidgningens konsekvenser har debatterats från olika perspektiv. Ekonomiska aspekter av och särskilt dess följder för rörelsefriheten mellan medlemsländer var bland debattämnena under den första delsessionen (dok. 10012, 9979 rev., 10025, rek. 1647, 1648, res. Våldet och terrorn fortsätter i . Vägen till ett fredligt och demokratiskt har visat sig bli längre och svårare än befarats. Vid återkommande debatter har församlingen uttryckt sin djupa oro med anledning av kriget i och dess konsekvenser. Det internationella samfundet står inför stora utmaningar när det gäller återuppbyggnaden och demokratiseringen av det ockuperade . Vid en debatt underströk församlingen återigen vikten av att FN ges en central roll när det gäller civila återuppbyggnad. Den militära konflikten i har varit ett av de dominerande debattämnena vid församlingens sessioner . Situationen i karakteriseras av grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, kränkningar av folkrätten och krigsförbrytelser begångna av båda sidor i konflikten. I sin kritik har församlingen fokuserat på brott mot de mänskliga rättigheterna under kriget. Församlingens förslag att låta en internationell tribunal behandla krigsförbrytelser i har avfärdats av de ryska parlamentarikerna. Den gemensamma arbetsgrupp som upprättades mellan församlingen och den ryska statsduman har ersatts av rundabordssamtal i det politiska utskottets regi. Avsikten är att tillsammans med ryska och tjetjenska representanter följa utvecklingen i . Sedan och blev medlem ingår samtliga länder på i . söker aktivt stödja en demokratisk utveckling på . Demokratiska institutioner är avgörande för både den politiska och den ekonomiska återuppbyggnaden, liksom för den lokala förvaltningen och det humanitära arbetet. Vid uppbyggnaden av demokratiska institutioner på har församlingen velat ge en framskjuten roll. Kosovos regionala status är en olöst fråga. Kosovo står tills vidare under FN:s administration. Målet är att säkerställa att området utvecklas till en autonom multietnisk demokrati. Utvecklingen i Kosovo har stor bäring på förhållandena i grannländerna. Provinsens utveckling har visst visat framsteg men de våldsamheter som bröt ut gjorde det uppenbart att det kommer att ta att uppnå en situation där stabilitet, grannsämja och framtidstro råder. hölls val av provinsparlamentet. Valet bojkottades av den serbiska minoriteten och valdeltagandet blev . En del av Europarådsdelegation besökte Kosovo kort innan våldsamheterna bröt ut i regionen. Det juridiska utskottet anordnade en utfrågning om MR-situationen i Kosovo. Frågeställningarna handlade om politisk auktoritet och administrativa strukturer, mekanismer för att skydda de mänskliga rättig-heterna samt tillämpningen av standard i praktiken. En serie parlamentariska konferenser om stabilitetspakten för sydöstra utgör ett samarbetsprojekt mellan och församlingar samt . Den femte konferensen ägde rum i . Från den svenska delegationen deltog . konferenser har hållits i , och två gånger i . Församlingen stödjer detta samarbete. För att uppnå politisk stabilitet, fred och regional säkerhet behövs snabb ekonomisk utveckling, samarbete mellan länderna på och deras integration i europeiska samarbetsstrukturer. För att upprätta en fungerande förvaltning och rättsstat i och har ett omfattande samarbete med . I detta syfte öppnades ett gemensamt kontor i .