frsrdg · GS04RJ1 · 2005-01-01 00:00:00 — Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser förlagda både i och utomlands, arbetskonferenser rörande nya forskningsområden, seminarieverksamhet eller förberedelser av nya forskningsprogram och projekt. Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ regelmässigt egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJ:s mångåriga stöd till utgivningen av Forskning & Framsteg och stöd till föreningen . avsatte budget för att stödja forskningsinitiering, vilket är en förstärkning med av denna post jämfört , detta för att i någon mån kompensera för de uteblivna anslagen ur Kulturvetenskapliga donationen. behandlades 147 sådana ansökningar varav 98 av dessa kunde beviljas anslag, med andra ord kunde hela två av tre ansökningar om forskningsinitiering stödjas detta år. Bland de många beviljade anslagen kan nämnas den sommarskola som Wissenschaftskolleg zu och dess direktör anordnade på i , under rubriken "Literatures and Borders - Delimitations. Transgressions" eller "Litteraturer och gränser". Bakom dessa ord döljs samma fråga som den tyske diktaren formule Finns det en "världslitteratur"? Vari består den i så fall? har forskare och författare grubblat på saken. I globaliseringens tidevarv har idé fått ny aktualitet, vilket ytterligare bekräftades vid detta veckolånga evenemang, där doktorander och postdoktorer gavs möjlighet att fördjupa sig i denna tematik. föreläste bl.a. den libanesiske författaren , Sabry , professor i modern arabisk litteratur, SOAS, , samt forskarna , båda vid . Sommarskolan uppmärksammades med inte mindre än tre längre artiklar i . anordnade , vid en konferens på temat . Konferensen, som ägde rum i , samlade representanter från hela Nordostasien, dvs. , , , och . Tanken med detta möte var att i denna spänningsfyllda region skapa en plattform för akademiker, politiker och militärer att träffas i en förtroendeingivande kontext som gagnar utvidgning av formellt samarbete mellan akademiker och praktiker. Konferensen gav även tillfälle till utbyte av nationella perspektiv på konflikthantering och konfliktprevention, vilket kan ge betydelsefulla insikter gällande synen på, och möjligheterna för, utveckling av en gemensam kultur av konflikthantering och konfliktprevention i regionen. Mötet bestod också av en workshop med syfte att formulera ett nytt forskningsprojekt som skall analysera konflikter i regionen för vidareutveckling av implementeringsverktyg samt evaluera och rekommendera alternativ konflikthantering och preventiva metoder. Närvarade gjorde bl.a. professorerna samt ambassadör , UD. har deltagit i finansieringen av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royalties från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 130 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. I nu gällande stadgar för RJ anges att "hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild". En sådan donation erhölls 1992 från den avlidne hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgick /05 till ca . Avkastningen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s.k. postdocstipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar". Nuvarande stipendiater är och , , sektionen för geriatrik. Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgår till . Avkastningen av den nya donationen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s.k. postdocstipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren". Nuvarande stipendiat är , . instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordf.), , , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Vid en prisceremoni i uppmärksammades tre mottagare av stipendierna ur . Stipendierna utdelades till: - Filosofie doktor , . Hon är inbjuden att forska vid Max-Planck-Institut für Wissenschaftsgeschichte i . Hennes ämne är vetenskapshistoria och hon arbetar med projektet . - Filosofie doktor , , som är inbjuden till i . Tillsammans med skall hon förebereda ett jämförande europeiskt forskningsprojekt om informations- och kommunikationsteknologins betydelse för företagslokalisering. Det tredje stipendiet, vars mottagare utsågs av medlem i , gavs till: - , , , i . , , enheten för molekylär toxikologi, har inbjudit honom att forska där. Stipendierna (vardera) överlämnades av , hustru till framlidne . Ytterligare ett stipendium delades ut vid denna prisceremoni. Stiftelsens ordförande överlämnade RJ:s "Forschungspreis für Deutsche Wissenschaftler" inom ramen för det ömsesidiga utbytesavtalet med . Priset utdelades till den tyske historikern . , Neuere und Neueste Geschichte, zu . och religionsvetenskap vid har inbjudit honom, och han arbetar i nära anslutning till det av RJ stödda projektet som leds av docent vid historiska institutionen, . Ett avtal mellan stiftelserna innebär att RJ utdelar ett pris till en framstående tysk forskare för vistelse vid någon forskningsinstitution i och att ger ett motsvarande pris till en framstående svensk forskares vistelse i . Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. har det tagits flera initiativ från såväl staten som enskilda högskolor för att initiera forskning inom det konstnärliga området. har haft särskilda medel för detta ändamål, vilka tilldelats ett antal s.k. kollegier (samarbetsgrupper). Några av de konstnärliga högskolorna har också startat forskarutbildning. RJ har aktivt uppmärksammat området, bl.a. genom områdesgruppen för forskning om konst och gestaltning (1998-2002). Stiftelsen finansierade även en internationellt jämförande studie av konstnärlig forskarutbildning som resulterade i docent , klapp eller kyss (2002). har området fått ökad aktualitet med anledning av de stora samhälleliga satsningar som gjorts på design och hithörande utbildningar. har varit deltidsanställd vid RJ för att följa utvecklingen inom området. Härigenom har RJ kunnat initiera egna aktiviteter, men också lämnat bidrag vid svenska och internationella konferenser. anordnade sålunda RJ tillsammans med en större konferens i under rubriken "Forskning-Reflektion-Utveckling. Högskolans konstnärliga institutioner och vägvalet ". Konferensen samlade ca 50 deltagare från hela landet. Som föreläsare medverkade , Reader in , , Hatfield (UK), professor emeritus , forskningschef vid , , professor , i , utredare , , och ordföranden i grupp för konstnärlig FoU, forskningskoordinator , , och statssekreterare , . Konferensen avslutades med ett panelsamtal under ledning av professor emeritus , . I samtalet medverkade , doktorand , och konstkritiker , . Forskningsdirektör , RJ, avslutade konferensen och konstaterade att inlägg och diskussioner illustrerat områdets bredd och dynamik. Han förväntade sig att torde komma att präglas av fortsatt debatt kring begreppet konstnärlig forskning men också av experiment och initiativ till nya arbetsformer. Konferensen har dokumenterats i en gemensam rapport från RJ och (: H 0018, 2004) redigerad av . RJ har även uppmärksammat bristen på modern och relevant forskning om kulturvanor, särskilt ungdomsgruppernas. Dagens kulturstatistik förmår inte fånga trender och beteendemönster, som ligger utanför de traditionella "institutionella" strukturerna. Dit hör Internetbaserade kontaktmönster, olika typer av rollspel etc. Som ett första steg i att uppmärksamma dessa frågor anordnade RJ ett seminarium med ett tjugotal deltagare med representanter från , , Tema Q, , kulturförvaltning m.fl. , utredare , , och fil.dr , medverkande som inledare. Forskarskola i moderna språk Jubileumsfonds forskarskola i moderna språk har avslutat sitt femte studieår. Forskarskolans styrgrupp gjorde sin årliga granskning av doktorandernas studieresultat och gjorde då bedömningen att majoriteten av de 30 doktoranderna kommer att ha disputerat senast under /06. Vid styrelsens sammanträde presenterade professor en första preliminär utvärdering av verksamheten inom forskarskolan. Genomströmningen av doktorander hade gått något långsammare än förväntat, även om majoriteten av dem arbetat utifrån en studieplan innefattande (institutionstjänstgöring ). En stor del av förseningarna beror emellertid på barnledigheter och sjukdomar. Han gjorde dock bedömningen att forskarskolans doktorander kommer att ha disputerat betydligt snabbare än genomsnittsdoktoranden inom humaniora. ansåg att doktorandernas utbildning varit av god kvalitet, framför allt interdisciplinärt och vad gäller kontakterna mellan olika teori- och skolbildningar. Doktoranderna har - bl.a. med stöd från forskarskolan - byggt upp omfattande nationella och internationella kontakter samt deltagit i internationella konferenser. De är sålunda mycket väl rustade att gå vidare i en akademisk karriär när de disputerat. /05 hade 8 av doktoranderna avlagt sina examina. Forskarskolans styrgrupp bestående av professorerna , ordförande, , koordinator, , , , och , avslutade sitt uppdrag i och med utgången av . Forskningsdirektör har ingått i gruppen som kansliets representant. Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning För att stärka matematikämnet i skolan beslutade att satsa som ett engångsanslag på en nationell forskarskola i matematik med ämnesdidaktisk inriktning. Forskarskolan kommer att få stor betydelse för att påskynda framväxten av detta i ännu ganska outvecklade forskningsfält. stöder också forskarskolan med ett anslag som förnyades . Forskarskolan startade sin verksamhet . Totalt deltar 20 doktorander vid tio olika universitet och högskolor från i norr till i söder. De flesta doktoranderna antogs som forskarstuderande som de började i forskarskolan . inlemmades ytterligare tre doktorander i forskarskolan som ersättare för totalt fyra doktorander som avbröt sina studier . Fem av doktoranderna har varit föräldralediga under delar av året. Samtliga doktorander utom en innehar doktorandanställningar och de flesta ägnar av sin arbetstid åt forskarstudierna och åt undervisning och annat institutionsarbete. En är anställd som adjunkt men har liknande villkor som vid anställning som doktorand. Ett par ägnar hela arbetstiden åt forskning och kan därför beräknas bli färdiga med doktorsexamen tidigare än de övriga. De flesta är doktorander i matematik med inriktning mot ämnesdidaktik, medan några i stället har ett forskningsämne som kallas Matematik och lärande eller liknande. Samtliga har ett program som innehåller kurser såväl i matematik som i matematikdidaktik, och alla bedriver forskning i matematikdidaktik. har sex av doktoranderna avlagt licentiatexamen, vilket nu innebär att totalt nio licentiatexamina vid sex universitet/högskolor har avlagts inom forskarskolan. De första doktorsavhandlingarna kommer enligt planerna att framläggas . Handledningen sker i samverkan mellan matematiker, matematikdidaktiker och pedagoger. Många av institutionerna har anlitat utländska forskare inom matematikdidaktik som biträdande handledare för att stärka miljöerna. har totalt åtta doktorander en biträdande handledare som är professor i något annat land, och fler sådana samarbeten planeras. Ett speciellt nära samarbete om handledning sker med , i . Flera gemensamma kurser har givits inom forskarskolan. avslutades en kurs vid om artefakter (böcker, laborativt material, tekniska hjälpmedel) i matematikutbildning och en kurs gavs vid om skrivprocessen. Alla kurser som ges inom forskarskolan behandlar olika aspekter på matematikdidaktiken som forskningsfält. Kurserna bedrivs genom sammandragningar på kursorterna med förberedelser, uppgifter och seminarier på hemmainstitutionen som stöd och är öppna också för andra doktorander. Lärare är inbjudna specialister, i många fall utländska forskare, med den breda kompetens och långa erfarenhet som krävs för att göra ämnet rättvisa. Även har möten hållits med forskarskolans handledare och doktorander. Ett möte i behandlade frågor om kvalitet i forskningen, med speciellt fokus på artiklar för publicering i vetenskapliga tidskrifter. Ett gemensamt utåtriktat möte anordnades vid tillsammans med forskarskolan i matematik och beräkningsvetenskap. Två inbjudna forskare från tog upp frågor om den utveckling som pågår inom forskarutbildningen i matematik, tillämpad matematik och matematikdidaktik, utifrån ett perspektiv från . Doktorander i de båda forskarskolorna presenterade sin egen forskning. Ledningsgruppen för forskarskolan består av nio personer utsedda av . Forskarskolan har en koordinator som arbetar på halvtid med den uppgiften. Ledningsgruppens ledamöter har utsetts att vara mentorer för doktoranderna. Syftet är att ledningsgruppen genom en tätare kontakt skall kunna stödja miljöerna ytterligare och att ledamöterna på så sätt får en bättre inblick i verksamheten. Som mentorer till doktoranderna skall de komplettera det stöd som doktoranderna får inom institutionen och av externa handledare. Forskning om tillhör de mest internationaliserade delarna av humaniora och samhällsvetenskap. Forskningsresultaten har global spridning i , , och . beslutade styrelsen för RJ att i samverkan med av högre utbildning och forskning (STINT) göra en satsning för att stärka den vetenskapliga kompetensen i på området. Satsningen innefattar forskarskola, gästfors karprogram, postdoktorala befattningar, internationella konferenser och aktiviteter för att bygga nätverk mellan svenska forskningsmiljöer och det internationella forskarsamhället. I ett första steg anslog RJ 2,6 mnkr till finansiering av förberedelser, koordinering och postdoktorala tjänster. RJ lämnade 2002--2004 ett stöd om och kommer fortsättningsvis att tillskjuta ytterligare medel. Professor , vid i , var programmets koordinator fram till och dess sekreterare. tillträdde professor som koordinator med (STINT) som administrativ resurs. Styrgruppen består av professor , , ordförande, professor , i , professorn i freds- och konfliktforskning vid , seniorforskaren vid för Asienstudier i och chefen för i . Som representant för RJ har forskningssekreterare varit adjungerad i styrgruppen. STINT har representerats av direktör . I styrgruppens strategiska handlingsplan utgör ledstjärnorna strävan efter högsta möjliga vetenskapliga kvalitet och understödjande av största möjliga internationella exponering av svensk forskning. I ingår åtta doktorander, till vilken en av tio sökande har knutits i ansökningsomgångar 2002 och 2003. Doktorandtjänsterna vilar på 50-50-finansiering med universiteten. Forskarskolan tillhandahåller biträdande handledning, medel för forskningsresor i , handledningsinternat och forskarkurser också öppna för andra doktorander. Den första disputationen skedde . SSAAPS postdoktorsakademi stöder de mest lovande unga forskarna genom tre postdoktorala tjänster på 2+2 år, i vilka ingår ett obligatoriskt utlandsår vid någon av världens ledande institutioner på området. Det svenska forskarsamhället har generalmönstrats med hjälp av nationella konferenser och 2003 bl.a. i syfte att utveckla samarbetet mellan lärosätena. Programmet med internationella workshops består 2005 av fyra workshops - i , , och - som behandlar problemställningar vid forskningsfronten, bygger nätverk och upparbetar manuskript för publicering i kvalitetstidskrifter och vid ledande förlag. Forskarsammankomster på hög nivå organiseras i för ämnesföreträdare och yngre forskare. hölls i i samarbete med ett s.k. vinterseminarium om . I detta deltog ett 30-tal svenska forskare tillsammans 20-talet samhällsforskare från de sydöstasiatiska länderna och . Ett nytt vinterseminarium är projekterat i i samarbete med om "Economic Development and Its Social Cost", där såväl disciplinära ämnesföreträdare som Kinaspecialister i tillsammans med centralt placerade kinesiska, europeiska och amerikanska forskare skall diskutera problemställningar, som kan föra forskningsfronten framåt. Inom deltar SSAAPS i tillsammans med bl.a. Studies i , Science-Po i , det nederländska postdoktorsinstitutet i och det tyska nationella centret för samtidsorienterad für Asienkunde i . SSAAPS bidrar finansiellt till Alliansens kvalificerade Series i samarbete med () i , vars största bidragsgivare är . SSAAPS-programmet och internationella samarbetspartner presenteras närmare på den speciella hemsidan, . har , bl.a. genom att anordna egna konferenser, uppmärksammat museernas roll i forskningen om vårt kulturarv. Som ett utflöde av dessa aktiviteter kom RJ snart att uppmärksammas på behovet av att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda och att härigenom stimulera till ökad forskning på material i museernas samlingar. Detta var utgångspunkten för styrelsens beslut att anslå till ett forskarutbildningsprogram för museianställda. RJ:s anslag täcker kostnaden för tio doktorandtjänster , alltså tjänstgöring. har bidragit med medel för ytterligare en doktorandtjänst. Tjänsterna är så konstruerade att innehavarna skall bedriva fullständiga doktorandstudier vid ett universitet och disputera , som de är anställda på sina ordinarie arbetsplatser, tjänstgöring på respektive grundtjänst. De elva doktorander som utvaldes bland 86 sökande påbörjade sin utbildning . Samtliga elva doktorander har fullgjort sin utbildning med gott resultat. föreslog forskarskolans ledning att man borde anta ytterligare två doktorander. Det fanns ett fortsatt stort behov inom sektorn, och forskarskolan hade genom en god hushållning genererat ett visst utrymme i budgeten för en utökning. Styrgruppen tillstyrkte förslaget men ansåg att de nya tjänsterna skulle inrättas på samma villkor som de tidigare, dvs. Detta skulle kräva ett tillskott på totalt från de båda finansiärerna , vilka sedermera efter särskild ansökan beslutade tillskjuta ytterliggare vardera. De två nya tjänsterna utlystes och innehavarna av tjänsterna utsågs . I enlighet med forskarskolans studieplan har doktoranderna även likaledes varit samlade till tematiska läskurser och redovisningsseminarier. samlade styrgruppen doktoranderna, deras arbetsgiva re och vetenskapliga handledare till den årliga uppföljningskonferensen på . anordnade forskarskolan en seminariedag på temat "att vara forskarutbildad och arbeta på museum". Till denna inbjöds alla vid landets museer verksamma disputerade tjänstemän. Vid seminariet, som lockade ett sjuttiotal deltagare från hela landet, medverkade bl.a. , som höll ett föredrag med rubriken "Finansiering av museiforskning. Hur museer kan söka medel till forskningsprojekt". Forskarskolan har liksom tidigare letts av en av RJ och utsedd styrgrupp. I denna har ingått docent , ordförande, professorerna , och , , , styresman , , docent , forskningsdirektör, , och fil. , , sekreterare och koordinator. Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället Områdesgruppen har sammanträtt . Det första sammanträdet arrangerades . Professor gav då en lägesrapport från projektet . presenterade även tekn. sitt treåriga projekt . Projektet kommer att vara en del av SISTER:s satsning på forskning om internationalisering av svensk utbildning och forskning. planerar att fokusera på tre huvudområden: (1) det svenska deltagandet i europeiskt forskningssamarbete via EU:s ramprogram och större centrum för naturvetenskaplig forskning (t.ex. , ), (2) forskningssamarbete med utvecklingsländerna, (3) forskarinitierat samarbete mellan olika forskarlag och -nätverk. vill med sitt projekt ge ett brett faktaunderlag för en diskussion av den framtida svenska policyn beträffande forskningens internationalisering. Detta projekt samfinansieras med SSF, STINT och . Strategin för har diskuterats , och vid detta sammanträde presenterade institutets VD den nya forskningsstrategin. Ett resultat av den nyorientering som initierats blev det framlagda "strategiska institutsprogrammet". Rubriken på detta projekt, som beräknas pågå , är "Framtidens nya kunskapsmiljöer - universitetens villkor och dess effekter på innovation och samhälle". Projektet vill bidra till att öka kunskapen om universitetens betydelse för den svenska samhällsutvecklingen och därmed "förbättra beslutsunderlag för sektorns olika aktörer och ge en bättre jordmån för att diskutera strategiska vägval och lösningar inom det svenska universitetssystemet". Projektet finansieras under det inledande året av RJ tillsammans med SSF, STINT, , och . Därefter kommer en utvärdering att äga rum. Vid sammanträdet diskuterades framtida samarbetsmöjligheter mellan RJ och STINT kring internationalisering inom vetenskapsområdet humaniora och samhällsvetenskap. Därefter redogjorde professor för arbetet med "ett studie- och forskningsprogram om lärandeprocesser" som inledningsvis stötts av RJ och . Diskussionerna kring detta forskningsprojekt fortsätter med ytterligare ett antal intresserade finansiärer. gavs även en preliminär rapportering från "Stiftelse-projekt 2004" och den kommande studien över löntagarfondsstiftelsernas tioåriga verksamhet. En större forskningspolitisk konferens kommer att genomföras med som organisatör för att diskutera denna studie som väntas föreligga i bokform . hölls en heldagskonferens i andrakammarsal , där de s.k. löntagarfondsstiftelserna (Kulturvetenskapliga donationen vid RJ inbegripen) manifesterade sitt tioårsjubileum. höll ett välkomstanförande. Professor , , och docent , , presenterade delar av den ovan nämnda utvärderingen av stiftelserna. från VolkswagenStiftung gav sedan under rubriken en bild av hur stiftelser och universitet kan arbeta tillsammans. Professor , , , gav sedan en motsvarande bild från kanadensisk horisont med betoning av innovationsperspektiven. Förmiddagen avslutades så med ett tillbaka- och framåtblickande samtal mellan de tidigare utbildnings- och forskningsministrarna och direktör under rubriken . Dagen i sin helhet modererades av . Eftermiddagen ägnades åt en presentation av en rad forskningsprojekt under den överordnade rubriken . Från RJ:s sida deltog fil.dr , SCASSS. Hon reflekterade med uppmaningen "Satsa på spetsforskning!"