frsrdg · GS04JO1 · 2005-01-01 00:00:00 — Skulle ställföreträdaren ha en annan uppfattning än barnet, bör han med beaktande av barnets önskemål hävda den uppfattning som han anser bäst tjänar barnets intres- se. Om barnet så önskar, skall han t.ex. se till att beslut och domar blir överklagade. Ställföreträdaren är barnets offentliga biträde och skall i den egenskapen ta till vara barnets bästa i olika hänseenden. Han skall bl.a. fungera som barnets rådgivare. Vidare skall han bevaka att nödvändig ut- redning angående barnets person, t.ex. utlåtanden från barnpsykologer el- ler annan expertis, inhämtas. När det gäller vilka uppgifter som ett offentligt biträde har kan nämnas ett beslut enligt vilket JO fann att biträdet hade rätt att närvara vid ett samman- träde då socialnämnden skulle ta ställning till om nämnden skulle ansöka om vård enligt LVU (JO:s ämbetsberättelse 1983/84 s. 180). Beträffande det offentliga biträdets uppgifter är också ett uttalande i allmän- na råd Handläggning och dokumentation inom (1994:3) av intresse, även om råden inte gäller längre. anförde (s. 37, 2 004 /0 5:JO1 andra upplagan) att det i ett offentligt biträdes skyldigheter inte ingår t.ex. att följa med barnet eller förälder då PBU utreder barnets situation. I departementspromemorian Utövandet av barns rättigheter i familjerätts- processer, Ds 2002:13, har det föreslagits att det i LVU införs en ny bestäm- melse angående det offentliga biträdets uppgifter. Enligt förslaget skall ett offentligt biträde ta till vara den unges rätt i målet eller ärendet samt lämna stöd och hjälp till den unge. Härutöver skall biträdet ha en skyldighet att läm- na information till den unge och se till att barnets inställning klarläggs och redovisas för rätten (se promemorian s. 161 f. och s. 185 f.). Promemorian har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Av utredningen framgår att länsrätten hade förordnat att R.K. skulle beredas vård enligt LVU. Domen hade inte vunnit laga kraft när det aktuella mötet skulle äga rum. var således alltjämt offentligt biträde för R.K. och även dennes ställföreträdare i frågor som rörde målet. Förvaltningen har anfört att det vid mötet inte skulle avhandlas frågor som rörde vården enligt LVU utan att syftet med mötet var att möjliggöra kontakt mellan R.K. och dennes far. Enligt min mening har A.E. inom ramen för sitt uppdrag att biträda R.K. i LVU-målet inte haft rätt att vara med på mötet. Detta utgör dock inte svar på frågan om förvaltningen likväl borde ha låtit honom delta. Den frågan får emellertid närmast besvaras utifrån vad som allmänt gäller om en utomståendes rätt att vara med vid ett möte mellan en enskild och en myndighet. Frågan om en enskilds rätt att anlita s.k. stödperson har behandlats av JO när det gäller en person som skall företräda inför socialnämnden (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1992/93 s. 417). JO anförde därvid bl.a. följande. Att uppträda vid ett sammanträde inför en nämnd eller annan myndighet torde inte sällan innebära betydande svårigheter för en enskild, som sak- nar erfarenhet av att agera i sådana sammanhang. Det kan därför vara av stort värde för honom eller henne att under sammanträdet ha sällskap av någon anhörig eller vän. Förvaltningslagen lägger inte något hinder här- emot. Däremot kan sekretesskäl, t.ex. uppgifter om andra partens förhål- landen, som inte kan omfattas av den biträddes medgivande, mana till viss försiktighet när det gäller den information som kan lämnas inför en stödperson. Detta motiverar dock inte att stödpersonen helt förbjuds att närvara. I förevarande fall var det fråga om ett möte som beskrivits som ett behand- lingssamtal. var underårig och vårdades enligt LVU. I ett sådant fall är det ytterst socialnämnden som med stöd av 11 § LVU har att fatta beslut i olika frågor rörande den unge. Hit hör bl.a. att ta ställning till vilka behand- lingsinsatser som är aktuella. Inom ramen för denna beslutanderätt ligger också att avgöra olika praktiska frågor som t.ex. vem som skall vara närva- rande vid ett möte som det nu aktuella. Enligt nämndens yttrande hade R.K. vid mötet stöd av sin socialsekreterare och sin kontaktperson vid det s.k. HVB-hem där han var placerad. Förvalt- ningen bedömde uppenbarligen att det inte var lämpligt att låta även A.E. Som jag nämnt ligger detta avgörande inom ramen för den 2 004 /0 5:JO1 bestämmanderätt som nämnden har enligt 11 § LVU. Enligt min mening finns det inte skäl att rikta kritik mot den bedömning som förvaltningen gjorde rörande lämpligheten av A.E:s deltagande. Vad som i övrigt har förekommit föranleder inte något uttalande från min sida. Med hänsyn till det lagstiftningsarbete som pågår rörande de uppgifter som ett offentligt biträde skall ha finner jag skäl att tillställa en kopia av detta beslut. En socialnämnd kan inte överlämna till annan nämnd att avgöra var ett barn som vårdas enligt LVU skall vistas (Dnr 304-2002) I en anmälan, som inkom till JO , framförde S.C. klago- mål mot i . Klagomå- len avsåg handläggningen av ett ärende gällande hennes barnbarn A., född , som vårdades enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU. riktade kritik mot hur flyttningen av A. från Klingsta barnhem till ett jourhem i gick till, detta mot bakgrund av att två poliser, två socialarbetare samt fyra anställda från barnhemmet medverkade . Hon var även, särskilt med hänsyn till att hon och hennes sambo från första början meddelat förvaltningen att A. kunde bo hos dem, kritisk till att A. fick byta jourhem/familjehem fyra gånger. Inledningsvis inhämtades från kopior av bl.a. journalanteckningar rörande A. för tiden mellan och , ordförandebeslut, daterade och , enligt 11 § första stycket LVU, Länsrättens i dom (mål nr 9774-01) gällande beredande av vård enligt LVU samt PM, daterad , angående S.C. och hennes sambo . Vidare inhämtade en tjänsteman vid JO:s expedition vissa kompletterande upplysningar per telefon från socialsekreteraren vid nämnda förvaltning. Därefter remitterades anmälan till i kommun som anmodades att göra en utredning och yttra sig över vad S.C. hade anfört i sin anmälan. I remissen angavs att yttrandet särskilt skulle avse hur frågan om var barnet skulle vistas hade handlagts formellt. överlämnade som sitt re- missvar ett av tf. socialinspektören upprättat yttrande, vari anfördes följande. A. placerades jml § SoL tillsammans med sin mamma på Akut- och utredningshemmet Klingsta . meddelar Klingsta att de har observerat allvarlig omsorgsbrist hos mamman. När mamman överväger att avbryta placeringen meddelar handläggarna att det under rådande omständigheter inte kan accepteras att A. följer med sin mamma hem och fattas beslut om att omhän- derta A. enligt 6 § LVU. Enligt planeringen ska A. och hans mamma till- sammans vara kvar på Klingsta för att genomgå en omsorgsutredning. 2 004 /0 5:JO1 Kontaktpersonerna på Klingsta informerar handläggarna och A:s mamma att de på grund av mammans aggressiva beteende inte kan ha kvar A. och henne på institutionen. Handläggarna undersöker möjlighe- ten till en fortsatt mor- och barnplacering för utredning på en annan insti- tution, men då det ej är möjligt att finna en sådan fattas be- slut enligt 11 § LVU om att placera A. i ett jourhem via Jourhemsverk- samheten HVB. Placeringsbeslutet avser inte ett specifikt jourhem, utan Jourhemsverksamheten HVB avgör vilket av deras jourhem som är bäst anpassat till A:s behov. , 200l-06- 08, informeras A:s mamma om att det ej har varit möjligt att finna en samplacering för henne och sonen och att han därför kommer att placeras i jourhem. Hon meddelar då att det kommer hon aldrig att acceptera. Beslut fattas utifrån det om att polis bör finnas med vid separationen mel- lan mor och barn. besöker handläggarna A:s mamma på Klingsta för att ytterligare en gång meddela att det ej varit möjligt att fin- na en samplacering och att beslutet om att A. ska placeras i ett jourhem nu ska verkställas. Med vid det mötet är de två handläggarna från stads- delsförvaltningen, föreståndaren och kontaktpersonen från Klingsta samt A:s mamma och hans mormor. Mamman informeras även om att det finns poliser i ett angränsande rum, men det blir aldrig aktuellt att de kommer in. Vid mötet informeras mamman om det jourhem som A. ska till. Handläggarna skjutsar därefter A. till jourhemmet I.Å. 200l-08-08 meddelar mormodern att hon önskar bli familjehem till A. , 200l-08-09, tar mormodern åter upp A:s placering. Hon uppger då att jourhemmet I.Å. ska ha semester och att mormodern under den tiden önskar ta emot A. i sitt hem. Handläggarna uppfattar att mor- modern är pendlande i sin önskan att ta emot A. och har svårt att avgöra huruvida det skulle röra sig om en tillfällig eller permanent placering hos mormodern. Innan denna fråga är utredd kan inte handläggarna initiera en familjehemsutredning. Frågan om jourhemmets semester tas istället upp med jourhemsverksamheten HVB. De bekräftar att I.Å. ska ha semester och om stadsdelsförvaltningen även fortsättningsvis öns- kar använda sig av jourhemsverksamhetens tjänster kommer de inom ra- men för verksamheten att finna en annan jourhemsplats åt A. Handläg- garna meddelar Jourhemsverksamheten att behovet av ett jourhem åt A. fortfarande finns. A. kommer att vara i jourhemmet I.M. under perioden 2001-09-l3200l-09-22 samt i jourhemmet I.H. Anledningen till att A. inte återvänder till I.Å. är att hon i samband med sin semester blir sjukskriven. Planeringen och verkställigheten av ompla- ceringarna ombesörjer Jourhemsverksamheten HVB. Vid ett möte 200l-09-17 står det slutligen klart att mormodern och hennes sambo önskar bli ett tillfälligt familjehem till A. i avvaktan på en mer permanent lösning. Utifrån detta initieras en mindre familjehemsutredning. Ett hem- besök görs och begäran om polisregisterutdrag skickas till polismyndig- heten. inkommer svaren från polismyndigheten och handläg- garna gör den samlade bedömningen att det är okej att mormodern och hennes sambo tar emot A. då och då. Det går dock ej att godkänna hemmet för en längre tids vistelse utan en vidare ut- redning av de uppgifter som framkommit om bl.a. sambons tidigare kri- minalitet. En sådan utredning blir inte aktuell p.g.a. att frågan endast gäller att bli jourhem i avvaktan på ett stadigvarande familjehem. Slutli- gen 2001-12-l5 omplaceras A. till familjehemmet P.L. Ett beslut om omplaceringen enligt 11 § LVU fattas av ordförande i soci- aldelegerade . Härefter anmodades i att yttra sig över frågan huruvida Jourhemsverksamheten HVB hade fattat beslut om placeringar i jourhem och om så var fallet på vilken grund ett sådant be- 2 004 /0 5:JO1 slut hade fattats. Till remissen fogades kopior av bl.a. S.C:s anmälan till JO och stadsdelsnämnds remissvar. överläm- nade som sitt remissvar ett av socialtjänstförvaltningen i upprättat tjänsteutlåtande. I utlåtandet anfördes under rubriken ningens synpunkter följande. Jourhemsverksamheten inom HVB barn och ungdom Jourhemsverksamhetens uppdrag är att erbjuda stadsdelsnämnderna plats för ensamplacerade barn i jourfamiljehem för utredning eller i avvaktan på andra varaktiga lösningar för barnet. Stadsdelsnämnderna beslutar om placering och jourhemsverksamheten tillhandahåller plats i jourfamilje- hem. Barnen lever i jourfamiljerna och följer deras vardag. De två jour- hemskonsulenter som arbetar i verksamheten följer de placerade barnens utveckling i jourfamiljehemmen och ansvarar för dokumentation och att utredningsuppdrag utförs. Jourhemsverksamheten medverkar vid barnens kontakt med föräldrar eller andra närstående , förbereder och ger stöd vid barnens återflyttning till hemmet samt vid inskolning när barnen flyttar till familjehem. Verksamheten har egna lokaler där föräldrabesök och möten kan ske. Lokalerna kan också användas vid speciella observationer av och vid miljöterapeutiskt arbete med barnen. Inför varje placering görs en plan för föräldrars och andra närståendes besök av barnet, hur, var och när det ska ske. Placering av A. genom jourhemsverksamheten inom HVB barn och ungdom Enligt överenskommelse med handläggare från stadsdels- nämnd flyttade A. till jourhemmet I.Å. I samband med inskrivningen informerades handläggare om att jourför- äldrarna hade en inplanerad semesterresa till 13 sep- tember15 oktober 200l. besökte jourhemskonsulent , socialsek- reterarna och jourhemmet. Då diskuterades hur placeringen skulle se ut för A. under I.Å:s semester. Modern hade, trots upprepade försök från jourhemskonsulenterna, inte någon kontakt med A. under placeringen i jourhemmet. Även jourföräl- dern I.Å. försökte vid upprepade tillfällen nå modern utan resultat. av vistelsen, , ringde A:s mamma till honom. Mormodern ringde regelbundet till A. Han hade också telefonkontakt med sin moster. Mormodern träffade A. ett fåtal gånger innan jourhem- mets semester. Det var tidigare aktuellt att mormodern skulle bli familje- hem för A. Mormodern meddelade sedan socialsekreterarna att hon kan- ske hellre vill vara ett avlastningshem. Placeringen av A. i familjehem dröjde således, och därmed började jourhemsverksamheten på uppdrag av stadsdelsnämnden i att planera för var A. skulle vara un- der jourhemmets planerade semester. Jourhemsverksamheten erbjöd i samråd med nya Gårds akut- och utredningshem att A. tillsammans med mor- modern kunde bo på institutionen under jourhemmets semester. Jour- hemskonsulenterna skulle då regelbundet träffa A. Detta avböjde mor- modern. För att A. skulle få tillgång till personer som han kände placerades han istället hos en av jourhemskonsulenterna för att sedan skolas in i ett annat, av jourhemsverksamheten, anlitat jourhem. 2 004 /0 5:JO1 träffade jourhemskonsulenten honom regelbundet för att se att han fann sig väl till rätta. återkom från sin semester blev jourmam- man sjuk, vilket gjorde att A. inte kunde flytta tillbaka. i beslutade då att A. skulle stanna i det "tillfälliga" jourhemmet tills han skulle familjehemsplaceras då han hade funnit sig mycket väl till rätta där samt att han inte skulle utsättas för fler omflyttningar än nödvändigt. A. placerades i familjehem . JO har begärt yttrande från socialtjänstnämnden huruvida jourhemsverk- samheten inom HVB barn och ungdom har fattat beslut om placeringar i jourhem och om så är fallet på vilken grund beslutet har fat- tats. Av redogörelsen ovan framgår att jourhemsverksamheten inom HVB barn och ungdom har i uppdrag att erbjuda stads- delsnämnderna plats för ensamplacerade barn i jourfamiljehem för utred- ning eller i avvaktan på andra varaktiga lösningar för barnet. Stadsdels- nämnderna beslutar om placering och jourhemsverksamheten tillhanda- håller plats i jourfamiljehem. Man verkställer således beslut som fattats av den stadsdelsnämnd som har ansvaret för ärendet. Vid förfrågan om plats erbjuder jourhemsverksamheten en plats och stadsdelsnämnden beslutar om placering. Om behov av omplacering skulle uppstå gör jourhemsverksamheten en kvalificerad bedömning vad som är bäst för barnet och försöker om möjligt erbjuda en annan plats inom jourhemsverksamheten. beslutar om man ska ta den erbjudna platsen. Vid placering av A. genom jourhemsverksamheten inom HVB barn och ungdom har det gått till på detta sätt. i har efterfrågat en plats för placering. De fick ett erbjudande som de tackade ja till och informerades om att placeringen tidsmässigt var begränsad på grund av jourhemmets planerade semester- resa. Då behov av omplacering uppstod lämnade jourhemsverksamheten förslag på annan placering och stadsdelsnämnden beslutade om placering enligt de förslag på lösningar jourhemsverksamheten lämnade. yttrade sig över remissvaren. I ett beslut anförde JO följande. I 11 § LVU första stycket anges att socialnämnden bestämmer hur vården av den unge skall ordnas och var han eller hon skall vistas . I 10 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, vid i ärendet aktuell tid- punkt 47 § socialtjänstlagen (1980:620) föreskrivs bl.a. att uppdrag att be- sluta på socialnämndens vägnar i ärenden enligt 11 § första stycket LVU får ges endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden. Av sistnämnda bestämmelse följer således att det inte är tillåtet att till tjänsteman delegera rätten att besluta om var ett barn skall vistas under vård- tiden. Det kan emellertid uppstå sådana situationer då ett beslut om var barnet skall vistas eller ett beslut om att ett barn måste flyttas från det hem där det ursprungligen har placerats, måste fattas med kort varsel och att det därför 2 004 /0 5:JO1 inte är möjligt att avvakta att nämnden sammanträder och fattar beslut i frå- gan. I anledning härav har det i 11 § tredje stycket LVU införts en möjlighet för nämndens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har för- ordnat att fatta beslut på nämndens vägnar. Ett sådant s.k. ordförandebeslut skall enligt samma stycke i 11 § LVU anmälas vid nämndens nästa samman- träde. Ett beslut om var vården av den unge skall inledas eller ett beslut om att flytta den unge från det hem där han vistas får enligt 41 § första stycket LVU överklagas hos länsrätten. Som framgår ovan ankommer det enligt 11 § första stycket LVU på social- nämnden att bestämma var den unge skall vistas . Det följer således direkt av lagrummets lydelse att det av ett beslut om var den unge skall placeras måste framgå var han/hon skall vistas , vilket i praktiken innebär att det ifrågavarande jourhemmet/familjehemmet skall anges i beslutet. I lydelsen ligger även att det, bl.a. på grund av att dessa be- slut kan överklagas till länsrätten, åligger nämnden att fatta ett särskilt beslut inför varje omplacering av den unge. I 11 § första stycket LVU anges vidare att det är socialnämnden som skall fatta beslut om var den unge skall vistas . Enligt 10 kap. 4 § SoL kan rätten att delegera beslut om var den unge skall vistas endast delege- ras till utskott. Det är således inte möjligt att delegera rätten att fatta ett sådant beslut till en enskild tjänsteman. I brådskande fall finns dock enligt 11 § tred- je stycket LVU en möjlighet för ordföranden eller annan av nämnden förord- nad ledamot att besluta om den unges placering. I beslutet som fattades av en ledamot i stadsdelsnämnden anges att A. med stöd av 11 § första stycket LVU skall flyttas till Jourhems- verksamheten, Lättingebacken 34, 163 62 . I stadsdelsnämndens remissvar anges i denna del att placeringsbeslutet inte avser ett specifikt jour- hem, utan att det är Jourhemsverksamheten HVB som avgör vilket av deras jourhem som är bäst anpassat till A:s behov. har i sitt remissvar förklarat att besluten om att placera barn i jourhem fattas av stadsdelsnämnderna och inte av jourhemsverksamheten i HVB. har vidare uppgett att jourhemsverksamhetens uppdrag består i att erbjuda stadsdelsnämnderna möjliga jourhemsplaceringar i avvak- tan på andra varaktiga lösningar och att verkställa de beslut som fattats av den stadsdelsnämnd som ansvarar för ärendet. Att i beslutet endast ange att A. skulle flyttas till jour- hemsverksamheten är, mot bakgrund av vad jag anfört om att det åligger nämnden att besluta om var den unge skall vistas, inte korrekt. Såsom beslutet är utformat har det i praktiken även inneburit att nämnden har överlämnat åt jourhemsverksamheten att fatta beslut om var A. skulle vistas. Som följer av 11 § första stycket LVU är det inte möjligt. När det sedan gäller omplaceringarna av A. till nya jourhem den 13 och har detta, som jag har uppfattat det, i praktiken be- 2 004 /0 5:JO1 stämts av de ansvariga handläggarna i ärendet efter det att samråd skett med Jourhemsverksamheten HVB. Beslut om var den unge skall vistas kan som tidigare nämnts inte delegeras till tjänsteman. Om- placeringarna har, såvitt framkommit, inte heller föregåtts av något formellt beslut utan har skett formlöst. Detta har, vilket är allvarligt, medfört att A:s vårdnadshavare har betagits möjligheten att överklaga de ifrågavarande om- placeringarna. Av det anförda framgår att det i nu aktuella delar har funnits brister i hand- läggningen av ärendet. kan, bl.a. mot bakgrund av att A:s vårdnadshavare har betagits möjligheten att överklaga omplaceringarna den 13 och , inte undgå allvarlig kritik för hur ärendet i dessa delar har handlagts. Enligt min mening tyder felaktigheterna i hand- läggningen även på bristfälliga kunskaper om gällande lagstiftning på områ- det. Jag förutsätter därför att nämnden, om så inte redan har skett, vidtar er- forderliga utbildningsåtgärder bland berörd personal för att komma till rätta med detta. När det gäller de klagomål som S.C. har framfört mot att A. fick byta jourhem/familjehem vid fyra tillfällen, vill jag säga att det givetvis är djupt olyckligt att A. måste placeras om så . Jag finner emellertid, med hänsyn till vad som kommit fram i ärendet rörande denna fråga, inte skäl att rikta någon kritik mot nämndens agerande. En yngling som vårdades med stöd av 3 § LVU hade enligt 15 a § LVU getts rätt att vistas utanför det särskilda ungdoms- hem där han var placerad. Fråga om det fanns skäl för att besluta om att han skulle hämtas tillbaka till hemmet. fråga om utformningen av beslut enligt 15 a § LVU om vistelse utanför hemmet (Dnr 4329-2002) beslutade ordföranden i i att omhänderta R.S. enligt 6 § LVU. placerades på Margrete- lunds utrednings- och behandlingshem (Margretelund) i . Margrete- lund är ett sådant särskilt ungdomshem som avses i 12 § LVU. Efter ansökan av socialnämnden beslutade Länsrätten i att R.S. skulle ges vård med stöd av 1 § andra stycket och 3 § LVU. var även fortsättningsvis inskriven på Margretelund. fattades ett beslut enligt 15 a § LVU om att R.S. skulle vistas utanför institutionen i faderns hem. När en behandlingsassistent från Margretelund skul- le besöka R.S. i hemmet var han inte där och hade inte heller varit i skolan. Från behandlingshemmets sida fanns misstanke om att R.S. hade missbrukat och att han manipulerat de drogtester som han regelbundet genomgick vid Vårdcentralen i . Efter samråd med R.S:s social- sekreterare beslutades att R.S. skulle återföras till Margretelund. Beslutet innebar även att han skulle vårdas på den låsbara enheten Täppan. 2 004 /0 5:JO1 Urintester utfördes på R.S. enligt 17 a § LVU. Testerna visade inga spår av droger. avslutades vår- den på Täppan. Efter samråd med R.S:s socialsekreterare beslutades att R.S. skulle återföras till hemmet och fortsätta vården enligt tidigare uppgjord be- handlingsplan. framförde i en anmälan till JO klagomål mot i och Margretelund. anförde bl.a. följande. Vid den senaste be- handlingskonferensen träffades en överenskommelse innebärande bl.a. att om han drogtestade sig på Vårdcentralen i och var ren skulle han skrivas ut från behand- lingshemmet . kom han hem från en resa och trodde då att han var utskriven från behandlingshemmet. Eftersom han var sjuk meddelade han skolan att han skulle vara hemma . var han hemma hos sin bror i . Han fick då veta av sin far att personal från Kinnebäck (en avdelning vid Margrete- lund, JO:s anm.) letade efter honom. Han meddelade fadern att han var hos sin bror och att Kinnebäcks personal kunde komma dit om de ville prata med honom. När personalen anlände blev han tillsagd att sätta sig i bilen annars skulle han bli efterlyst. När de kom till behandlingshemmet pla- cerades han på Täppan som är en sluten avdelning. För att få klarhet i varför han hämtats till behandlingshemmet och placerats på en sluten avdelning ringde han sin socialsekreterare. Hon upplyste honom om att det fanns miss- tankar om missbruk och att han därför skulle testas. Resultatet var negativt. fick han lämna ytterligare ett prov som även det var negativt. Hans socialsekreterare upplyste honom per telefon om att hon skulle få provsvaren från vårdcentralen och att de då skulle fatta ett beslut. fick han besked av chefen för behandlingshemmet att det som hänt var ett miss- förstånd. Socialsekreteraren hade fått alla provsvar och de var samtliga nega- tiva.