frsrdg · GS04RRS10 · 2005-01-01 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Myndigheten startade sin verksamhet och denna årsredovisning avser det första hela verksamhetsåret. Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för ska styrelsen besluta om årsredovisning för myndigheten. Detta ärende har avgjorts av styrelsen vid sammanträde . 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 11-13 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet Lag (2002:1023) med instruktion för årsredovisning undertecknas i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag av samtliga styrelseledamöter och av myndighetens chef. () () () () Per () () Per () () Per () () Riksrevisorerna har ordet 4 Uppgifter och mål 6 Organisation och ledning 6 Avgiftsfinansierad årlig revision 12 Kostnadsfördelning - verksamhetsgrenar 13 Inriktning och omfattning 15 Kostnader och intäkter 17 Inriktning och omfattning 20 Inriktning och omfattning 24 Kostnader och intäkter 27 Den årliga rapporten 28 Sammanställning över väsentliga uppgifter 34 Tilläggsupplysningar och noter 41 Uppgifter om ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § FÅB 49 är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. ska genom oberoende revision skapa demokratisk insyn och medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. Utifrån vårt uppdrag och vårt mandat som en del av kontrollmakt har vi formulerat en vision för verksamheten: Fullt förtroende för förvaltningen i staten. Målsättningen har varit att uppfylla vårt uppdrag och utveckla den nya verksamheten. 2004 var första hela verksamhetsår efter myndighetens start . En utmaning har varit att utveckla en gemensam syn på och inriktning av granskningsverksamheten. Det har handlat om att tydliggöra uppdrag och omsätta det i kraftfull revision. En annan utmaning har varit att bygga upp och utveckla det interna arbetet med sikte på en gemensam myndighetskultur. Vår revision har uppnått goda resultat . Den årliga revisionen har i rätt tid och med god kvalitet genomfört den granskning av delårsrapporter och årsredovisningar som vi enligt lag är ålagda. Inom ramen för den årliga revisionen har lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag och förordnat revisorer i ett sextiotal bolag och stiftelser. Ett trettiotal effektivitetsgranskningar har genomförts. Några prioriterade teman har varit Regeringens styrning av myndigheter och bolag samt Regeringens rapportering till . Granskningarna har uppmärksammats såväl av som av medierna. Av de 21 rapporter som har slutbehandlats i har styrelsen i 17 fall utnyttjat sin initiativrätt i . 12 av 16 utskott har berörts av de ärenden som överlämnats till . Vi har utvecklat våra kontakter med utskott i syfte att kommunicera resultatet av vår granskning. tredje verksamhetsgren är den internationella verksamheten, som bl.a. bedrivs inom ramen för det anslag för internationellt bistånd som disponerar. Biståndsprojekt har pågått i bl.a. Bosnien, , och . har lett arbetet med . Under den svenska ledning har omfattande insatser gjorts av experter från ett tjugotal länder för att, i nära samarbete med den privata revisionens företrädare inom the International (), utveckla internationella revisionsstandarder och vägledningar gemensamma för offentlig och privat sektor. För detta arbete har också etablerat ett utbyte av expertsynpunkter rörande enskilda standarder med representanter för den svenska kommunala revisionen. Det gångna året har präglats av utvecklingsarbete inom en rad områden. Inom den internationella verksamheten innebär biståndsanslaget en särskild roll och nya uppgifter för myndigheten. Förändringen har inneburit att vi utvecklat nya arbetsformer, exempelvis har nya avtalslösningar och former för upphandling utarbetats. Vi har vidare påbörjat arbetet med att skapa en gemensam inriktning för granskningsverksamheten. Därtill har vi utarbetat en modell för kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionen som börjar tillämpas 2005. Detta är väsentligt både för att säkra kvaliteten i granskningarna och för att det samlade resultatet av våra granskningar ska bli så bra som möjligt. En översyn av vägledningen för den årliga revisionen har påbörjats . ska betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Detta ställer höga krav på våra interna processer, inte minst våra ekonomiadministrativa rutiner. Den negativa medieuppmärksamhet vi fick kring brister i ekonomiadministrationen ledde till omfattande insatser för att utvärdera och förstärka ekonomiadministrationen. Vi riksrevisorer redovisade vår bild av läget och de åtgärder vi vidtog vid en offentlig utfrågning i finansutskottet . En medarbetarundersökning genomfördes . Syftet var att få ett underlag för ett systematiskt förbättringsarbete. Undersökningen visade att såväl ledarskapet, den organisatoriska effektiviteten och kommunikationen behöver utvecklas. Resultatet av undersökningen har analyserats och en konkret åtgärdsplan har tagits fram. Ett stort engagemang från medarbetarnas sida har funnits i arbetet. Vår målsättning är att ska vara en öppen och attraktiv arbetsplats med en bra arbetsmiljö. har organisationen varit delaktig i utvecklingen av en strategisk plan för 2005-2007. Denna innefattar vår vision, våra långsiktiga mål och våra prioriterade utvecklingsområden. Utifrån strategin har ett arbete påbörjats bl.a. när det gäller utveckling av vårt uppdrag och våra produkter, våra externa relationer samt vår kompetensförsörjning. Arbetet med att utveckla och bygga upp till en organisation med gemensam kultur och identitet har förts ett stort steg framåt . Denna process har krävt omfattande insatser från myndighetens medarbetare. Dessa insatser har varit betydelsefulla för vår framtida verksamhet. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . har två huvuduppgifter. Dessa är att granska myndigheternas redovisning och förvaltning - årlig revision - samt att granska att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser - effektivitetsrevision. Därutöver har i uppgift att bedriva viss internationell verksamhet. beslutade om anslag och andra villkor för . beslutade senare på tilläggsbudget att öka låneramen till . Enligt lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ska förvaltningen (2 §) meddela föreskrifter för utnyttjande av medel som anslagits för och dess myndigheter (anslagsdirektiv). Riksdagsstyrelsen har beslutat om anslagsdirektiv för . I anslagsdirektiven anges som mål att verksamheten ska ta sin utgångspunkt i den roll och i de uppgifter för som lagt fast i regeringsformen och i övrig lagstiftning. Uppgiften att revidera hela beslutskedjan i den verkställande makten och förse med kvalificerat beslutsunderlag ställer krav på myndigheten. och dess verksamhet bör därför, enligt anslagsdirektiven, präglas av hög effektivitet, och myndigheten bör sträva efter att betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Den övergripande organisationen och ledningen av är given genom de av beslutade reglerna i regeringsformen, riksdagsordningen samt lagen med instruktion för . Myndighetens verksamhet leds av de tre riksrevisorerna (12 kap. 7 § regeringsformen). Riksrevisorerna beslutar och leder enligt bestämmelserna i regeringsformen verksamheten inom . har enligt samma bestämmelse också en styrelse, vilken utses av . Styrelsens uppgift är att: lämna de framställningar och redogörelser till som granskningsrapporter och revisionsberättelser ger anledning till, besluta om förslag till anslag på statsbudgeten för efter det att riksdagsstyrelsen yttrat sig, besluta om årsredovisning och delårsrapport för , besluta om yttranden till riksrevisorerna om granskningsplanen. Avsikten är att det inflytande som får genom styrelsen ska vara så avvägt att självständighet och oberoende i granskningsverksamheten inte påverkas. Ansvarsfördelningen mellan riksrevisorerna är sådan att de gemensamt beslutar om fördelningen av granskningsområden mellan sig och om granskningsverksamhetens huvudsakliga inriktning. Riksrevisorernas beslut ska redovisas i en granskningsplan. Riksrevisorerna beslutar var för sig inom sina respektive granskningsområden. De beslutar självständigt om vad som ska granskas, hur granskningen ska bedrivas och vilka slutsatserna blir. De ska för styrelsen redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Riksrevisorerna beslutar också var för sig om innehållet och slutsatserna i granskningsrapporterna. Varje riksrevisor avgör själv i vilken utsträckning granskningsärenden kan delegeras till någon annan tjänsteman vid myndigheten. En av riksrevisorerna ska enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen svara för administrativa ledning. har beslutat att har denna uppgift. Enligt lagen med instruktion för beslutar riksrevisorerna gemensamt om verksamhetens organisation och arbetsordning. Arbetsordningen för myndigheten ger respektive riksrevisor ansvar för granskningsärenden enligt följande fördelning av granskningsområden: (Säkerhet, samordning, samhällsekonomi och finansförvaltning) (Arbete, välfärd och hälsa) (Tillväxt, utbildning och utveckling) Av arbetsordningen framgår även att myndigheten har sex avdelningar för effektivitetsrevision och sex för årlig revision. Myndigheten har dessutom tre specialfunktioner: funktionerna för metod och kvalitet, internationell verksamhet samt bolag och särskild granskning. organisation omfattar även stödfunktioner för personaladministration, informationsverksamhet, ekonomiadministration, IT samt för rättsliga frågor. För att utveckla verksamheten långsiktigt har det på olika nivåer, och med hjälp av många medarbetare, bedrivits strategiska diskussioner med syfte att ta fram en strategisk plan. Den strategiska planen definierar vision - Fullt förtroende för förvaltningen i staten - de långsiktiga målen samt de strategiska frågor som måste uppmärksammas för att verksamheten ska utvecklas på bästa sätt. Arbetet med den strategiska planen resulterade i att fyra områden lyftes fram som särskilt viktiga. Dessa områden är: Våra medarbetare och vår arbetsplats Under respektive område har målsättningar formulerats med ett antal tillhörande strategier för hur vi ska nå dessa mål. Vidare har en medarbetarundersökning genomförts för att ge ett underlag för ett systematiskt förbättringsarbete inom . Utifrån resultatet av denna undersökning har diskussioner förts inom organisationen med syfte att ta fram avdelningsspecifika handlingsplaner. På central nivå har en partsgemensam arbetsgrupp tagit fram förslag till en central åtgärdsplan. Beslut med anledning av åtgärdsplanen fattades av riksrevisorerna . har även kraft ägnats åt att utveckla och säkra kvalitet och effektivitet i produkter och processer. Inom den årliga revisionen togs en ny version av för att stödja den årliga revisionen - "Verktyget" - i drift. Arbetet med att utveckla och anpassa vägledningen för årlig revision har påbörjats . Inom effektivitetsrevisionen har en modell för kvalitetssäkring av granskningsrapporterna tagits fram. Beslut om denna modell fattades och implementeras fr.o.m. . Inom den årliga revisionen har revisionsberättelser avseende årsredovisningarna för alla myndigheter genomförts i rätt tid. Sammanlagt lämnades 18 invändningar. infördes en ny finansieringsmodell för den årliga revisionen, vilken innebär att myndigheterna faktureras för genomförd årlig revision. Inom ramen för effektivitetsrevision har resultatet av granskningen redovisats i 29 granskningsrapporter, inklusive den årliga rapporten. Ett antal planerade granskningsrapporter har fördröjts och har avrapporterats . Utöver effektivitetsgranskning och årlig revision har det även genomförts fördjupad granskning av befarade oegentligheter där underlag lämnats vidare till rättsvårdande myndigheter i ett antal fall. har avrapporterat resultatet av sina granskningar till regeringen, myndigheter och andra reviderade organisationer. Resultaten har också redovisats för . Av de rapporter som styrelsen har behandlat har 17 granskningsrapporter föranlett framställningar eller redogörelser till i enlighet med vad som stadgas i 12 kap. 7 § regeringsformen. bedriver även verksamhet inom ramen för internationella utvecklingssamarbete. Denna verksamhet inriktas på att utveckla långsiktig institutionell kapacitet inom det statliga revisionsområdet. disponerar ett särskilt anslag för detta ändamål. har bl.a. initierats ett samarbetsprojekt i som syftar till att utveckla den tanzaniska statliga revisionen. Utöver den verksamhet som finansieras via biståndsanslaget har genomfört några internationella revisionsuppdrag avseende organisationer som är medlem i. Inom det personaladministrativa området har bl.a. pågått ett arbete med att ta fram kompetensprofiler för de olika verksamhetsgrenarna som ett inslag i myndighetens kompetensförsörjning. Den administrativa uppbyggnaden har fortsatt . Inom ekonomiadministrationen har en ny modell för ekonomistyrning utvecklats och tillämpas fr.o.m. . har också ett antal åtgärder vidtagits för att stärka den interna styrningen och kontrollen. Detta arbete fortsätter . På informationsområdet har vi förbättrat den externa och interna kommunikationen. Bland annat har en ny version av intranätet tagits i drift. Inom IT-området har vi utvecklat driften i enlighet med de förslag till förbättringar som kommit fram genom den genomlysning av IT-stödet på myndigheten som tidigare genomförts. Anpassning av har genomförts . har myndighetens verksamhet och arbetsformer utvecklats och kraven på arbetsmiljön har blivit tydligare. Ett arbete med att ta fram en långsiktigt hållbar lokalpolicy har därför påbörjats. Denna policy ska omfatta organisationens samtliga lokaler och utgå från såväl lagstadgade krav på arbetsmiljön som verksamhetens behov av ändamålsenliga lokaler. Den ekonomiska översikten ger en bild av finansieringen av verksamheten, redovisningen av det ekonomiska resultatet av den avgiftsfinansierade årliga revisionen samt den internationella uppdragsverksamheten. Fördelningen av kostnader per verksamhetsgren visas sist i avsnittet. verksamhet finansieras med anslag 90:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslag 8:6 : Internationella uppdrag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I tabellen nedan redovisas disponibla anslag, utfall samt anslagssparande för . (tkr) Ingående anslags-sparande Tilldelade medel Årets utfall Utgående anslags-sparande Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 90:1 10 894 269 067 258 161 21 800 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag - 40 000 25 378 14 622 Summa 10 894 309 067 283 539 36 422 Det utgående anslagssparandet 2004 för 90:1 planerar att förbruka . Uppbyggnaden av myndigheten pågår fortfarande. En verksamhetsnivå som överensstämmer med anslaget som disponerar beräknas uppnås . Det utgående anslagssparandet för 8:6 : Internationella uppdrag beror framför allt på övergången till en anslagsfinansiering av verksamheten. Denna har bl.a. inneburit omläggning av rutiner, arbete med nya avtal och kontrakt, förändring av anställningsvillkor m.m. bedömer att verksamheten kommer i nivå med anslagstilldelningen . ska ta ut avgift för årlig revision samt för revision i de fall som avses i aktiebo-lagslagen och stiftelselagen. Avgiften ska beräknas så att full kostnadstäck-ning uppnås. redovisar intäkterna mot inkomsttiteln 2558 Avgifter för årlig revision och disponerar således inte avgifterna. Av tabellen nedan framgår att den avgiftsfinansierade verksamheten efter det första verksamhetsåret uppvisar ett underskott. gör bedömningen att verksamheten kommer att redovisa ett överskott. Avgiftsfinansierad årlig revision (tkr) 2004 Intäkter 120 626 Kostnader 122 385 Underskott -1 759 fakturerade vissa myndigheter för årlig revision. Intäkterna redovisades under Intäkter av avgifter och andra ersättningar och disponerades av . I årsredovisningen redovisades ett överskott på . Enligt beslut får disponera detta överskott i enlighet med förslag från . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för får myndigheten inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området (i den fortsatta framställningen benämnt uppdragsverksamhet). Uppdragsverksamheten inom den internationella verksamheten uppvisar ett underskott på . Kostnaderna uppgår till . Jämförelsesiffrorna utelämnas eftersom större delen av den internationella uppdragsverksamheten 2003 numera finansieras med ett särskilt anslag. Internationell uppdragsverksamhet (tkr) 2004 Intäkter 2 590 Kostnader 2 705 Underskott -115 Kostnadsfördelning - verksamhetsgrenar redovisar sin verksamhet inom tre verksamhetsgrenar; årlig revision, effektivitetsrevision samt internationell verksamhet. Kostnaderna för verksamhetsgrenarna inkluderar myndighetens gemensamma kostnader. Dessa fördelas utifrån personalkostnaderna inom respektive verksamhetsgren. fördelar sig kostnaderna enligt följande: Kostnaderna i resultaträkningen uppgår till . Skillnaden mellan fördelade kostnader - - och kostnader enligt resultaträkningen, ca utgörs av kostnader för omställningsverksamheten. Dessa kostnader har inte fördelats på verksamhetsgren. verksamhet bedrivs inom tre verksamhetsgrenar: Nedan redovisas mål och utförda prestationer inom respektive verksamhetsgren. Viss gemensam verksamhet redovisas under avsnittet Myndighetsgemensamt. Av 5 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att den årliga revisionen ska genomföras enligt god revisionssed. Den ska ha till syfte att dels bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. För redovisningen för staten, , Kungliga Slottsstaten samt Förvaltning gäller att revisionen inte ska avse ledningens förvaltning. ska, enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., granska årsredovisningen för och, med undantag för AP-fonderna, de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, riksdagsförvaltningen, ombudsmän, , samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Om delårsrapport lämnas ska den granskas med undantag för prognoser. Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse. Den översiktliga granskningen av en delårsrapport avslutas med ett revisorsintyg. Revisionsberättelsen för ska innehålla ett uttalande om balansräkningen och resultaträkningen bör fastställas och om fullmäktige och direktionen i bör beviljas ansvarsfrihet. Målet för verksamhetsgrenen har varit att klara revisionsuttalandet för alla våra förvaltningsmyndigheter och ca 60 bolag och stiftelser enligt god revisionssed och inom fastställd tid. Dessutom ska övergången till avgiftsbeläggning av årlig revision ske med bibehållen legitimitet. Båda dessa målsättningar har uppnåtts . Den årliga revision som genomförs syftar till att ge underlag inför uttalandet i revisionsberättelsen. Revisionen ska ske enligt god revisionssed vilket innebär att revisorn med utgångspunkt från bedömning om risken för väsentliga fel och med tillämpning av professionella metoder ska erhålla tillräckligt underlag för sina uttalanden. Arbetet ska ha den omfattning, in riktning och kvalitet som krävs, varken mer eller mindre, för att kunna avge välgrundade revisionsberättelser och annan avrapportering. Den granskade myndighetens ledning ansvarar för att årsredovisningen har upprättats i enlighet med god redovisningssed. Årsredovisningen undertecknas av myndighetens chef - och i de fall styrelse finns - av samtliga styrelseledamöter. betraktar därför den återrapportering som sker genom årsredovisningen som ett intygande från ledningens sida om hur den för väsentliga delar av verksamheten har uppfyllt sitt förvaltningsansvar. Vårt uttalande om årsredovisningen i revisionsberättelsen sammanfattar därför också våra slutsatser från vår granskning av ledningens hela förvaltningsansvar. En viktig del i granskningen är den som görs löpande av myndigheternas väsentliga processer och rutiner samt de olika aspekterna på ledningens förvaltning. Ambitionen är att en övervägande del av granskningen ska utföras . På så sätt kan revisionen bidra till att omfattningen av brister i granskade årsredovisningar minimeras. Den årliga revisionen ska ge ett mervärde till såväl riksdag och regering som myndigheter och bolag. I vårt uppdrag som extern revisor ingår att kritiskt granska och bedöma men också att föra en konstruktiv dialog inom ramen för vår granskning. I den årliga revisionen finns därmed även ett inslag av förebyggande aktiviteter i form av dialog med ledning och andra berörda i granskningsuppdraget. ansvarade för årlig revision av 247 myndigheter (inklusive årsredovisningen för staten, Förvaltning och Stiftelsen ) 21 försäkringskassor samt riksdagsförvaltningen, ombudsmän, . Därutöver granskar sex nordiska institutioner med säte i . har också förordnat revisorer i ett 60-tal bolag och stiftelser där staten har ett bestämmande inflytande. har lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag som avser . har även granskat och lämnat revisionsberättelse över årsredovisningen för staten. lämnade 18 invändningar i revisionsberättelser avseende . För sex myndigheter hade invändningen sin grund i anslagsöverskridande och i ett fall ett överskridet bemyndigande. Överskridandena har i dessa fall berott på att myndigheterna inte har haft tillräcklig kontroll och uppföljning av anslagsförbrukningen . I ett fall beror överskridandet på att myndigheten i arbetet med årsredovisningen upptäckt felaktigheter . När felaktigheten korrigerats har följden blivit att anslaget överskridits. Tabell 1 Avrapporterade prestationer årlig revision 2004 (antal) Revisionsberättelser (avser årsredovisningar) - och upplysningar 268 11 Revisorsintyg (avser delårsrapporter) - och upplysningar 134 0 Revisionsrapporter 85 Revisionspromemorior 247 Revisionsrapport lämnas när det finns väsentlig information som bedöms ska komma till styrelsens (eller motsvarande) kännedom. Revisionspromemoria lämnas i övriga fall. Antalet delårsrapporter som ska granskas har väsentligen minskat . Anledningen är att regeringen fattat beslut om undantag från att lämna delårsrapport för ett stort antal myndigheter. Arbetsmängden har dock inte minskat i motsvarande grad. Granskning som utförs av delårsrapporter är också ett led i granskning som syftar till att senare kunna göra ett uttalande i revisionsberättelse. När delårsrapport inte lämnas måste därför annat granskningsarbete utföras i detta syfte. Från tar ut avgifter för samtliga myndigheter, bolag, stiftelser och övriga organisationer samt årsredovisning för staten för genomförd årlig revision. Avgifter tas inte ut för revision av försäkringskassor och de nordiska institutionerna. Avgiftsintäkterna disponeras inte utan de tillförs statsverkets checkräkning och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiftsbeläggningen är reglerad i lag och innebär att avgifterna ska motsvara kostnaderna (full kostnadstäckning) för utförd revision. En jämförelse med revision vad avser kostnader och intäkter är inte relevant då verksamhet startade . Totala kostnader och intäkter för årlig revision Tabell 2 Kostnader och intäkter för årlig revision 2004 (tkr) Kostnader Intäkter Inklusive försäkringskassor och nordiska institutioner 132 964 120 626 Exklusive försäkringskassor och nordiska institutioner 122 385 120 626 Kvalitetsutveckling Utveckling av Vägledning för årlig revision Arbete pågår med en översyn av nuvarande Vägledning för årlig revision, den s.k. VÅR:en, som övertogs från . Viktiga skäl till översynen är att anpassa vägledningen till: ställning som ett nytt och samlat revisionsorgan under med förändrade uppgifter och mandat.