frsrdg · GS04ER1 · 2005-01-01 00:00:00 — Församlingen har i flera sammanhang uttryckt oro över den politiska och ekonomiska situationen i södra . Genom medlemskap i avsåg man att främja samarbetet mellan de tre länderna i Kaukasienområdet. Att en sådan utveckling inte har tagit fart har skapat besvikelse. och regeringar förväntades redovisa framsteg när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Ökade möjligheter till en fredlig lösning på problematiken kring spelade en central roll för och inträde. Både , och åtaganden som Europarådsmedlemmar granskades i ett flertal debatter . Församlingen ställde krav och utfärdade varningar till framför allt men också till och . I inleddes med ett presidentval . Båda valen övervakades av . De internationella valövervakarna konstaterade att valen visade på en betydande positiv utveckling i jämförelse med tidigare val i landet. Viktiga steg hade tagits mot en demokratisering. beslutade att avlägga sitt första officiella utrikesbesök i och höll ett tal inför församlingen vid årets första delsession. har undertecknat och ratificerat ett flertal av konventioner, antagit en ny vallag och en lag beträffande politiska partier. Efter att ha kritiserats hårt ratificerade protokoll nr 6 om avskaffande av dödsstraffet. Församlingen har krävt att brister i rättsväsendet särskilt när det gäller garantier för domarnas oberoende ställning rättas till. Ytterligare krav har gällt lagstiftning om en ombudsmannainstitution, mediefrihet och lokalt självstyre. Resoluta åtgärder har krävts för att minska korruptionen. De krav som uppställs som standard för demokratiska val uppfylldes dock inte. Den långsamma reformtakten när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i har kritiserats av församlingen, särskilt förekomsten av politiska fångar. Snabba åtgärder behövs för att uppfylla kraven på yttrandefrihet, föreningsrätt och separation av statsmakter. har bara delvis levt upp till sina åtaganden när det gäller att ratificera konvention mot korruption. Landet har dock uppfyllt vissa av sina åtaganden i och bl.a. inrättat en ombudsmannainstitution. har gett experthjälp för att reformera lagstiftningen om en konstitutionell domstol samt om en civilrättslig och straffrättslig processordning. Presidentvalet blev en besvikelse. Förekomsten av våld, häktning av journalister och oppositionsledare, polisvåld mot demonstranter och konfiskering av oppositionella tidningar gav anledning att ifrågasätta vilja att respektera normer. 2.5.7 Kampen mot terrorismen Kampen mot den internationella terrorismen har varit ett återkommande tema i församlingen efter terrorattacken mot . Den upplevdes som ett direkt hot mot den öppna demokratiska samhällsmodellen och de grundläggande värden som slår vakt om. Församlingen har fördömt terrorism som ett hot mot internationell fred och säkerhet. har antagit flera konventioner som syftar till att bekämpa terrorism, t.ex. den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism (ETS nr 90), den europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 24) och den europeiska konventionen mot IT-relaterad brottslighet (ETS nr 185). Ett tilläggsprotokoll till konventionen om bekämpande av terrorism har utarbetats för att göra konventionen slagkraftigare. Det nya protokollet gör det möjligt för observatörsländer att ansluta sig till konventionen. En följd av den internationella kampen mot terrorism har blivit att många länder i snabb takt genomdrivit skärpta lagar. Det finns risk för otillräckligt underbyggda beslut när ärenden forceras fram. Rättsstatens principer får inte underordnas strävan att effektivare kunna bekämpa hoten från den internationella terrorismen. Församlingen har sagt att vid antagandet av antiterroristla gar i medlemsländerna gäller det att försvara fundamentala mänskliga rättigheter och inte att underminera dem. Även om är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen över hela världen. Den tilltagande globaliseringen påverkar i hög grad utvecklingen i de europeiska länderna. roll bör vara att föra den internationella dialogen framåt och förvandla konfrontation till dialog. Med sin värdegrund har goda förutsättningar att delta i en debatt om globaliseringens olika dimensioner. Utvecklingen av världshandeln och handelspolitiskt samarbete med anknytning till Doharundan var ett aktuellt tema vid oktobersessionen (dok. 10278, res. i började en ny treårig förhandlingsrunda. Församlingen framhöll vikten av att det globala handelspolitiska regelverket bidrar positivt till en ekonomisk tillväxt världen över men särskilt i utvecklingsländer. Församlingen efterlyser åtgärder som säkerställer att handelsöverens-kommelser tar hänsyn till ett ökat behov att skydda miljön. 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ETS nr 5) undertecknades 1950. Konventionen övervakas av . Domstolen för de mänskliga rättigheterna är permanent. Domstolens domare arbetar på heltid i . är sammansatt av 46 domare, en domare från varje land som tillträtt . domare väljs av den parlamentariska församlingen. Regeringarna har nomineringsrätt. Vid aprilsessionen var det aktuellt att välja domare från 18 medlemsländer. Församlingen valde 5 nya domare och omvalde 13, bland dem den svenska domaren . Tre länder fick göra om nomineringsprocessen på grund av bristfälliga kandidatlistor varav två saknade kvinnliga kandidater. Vid januarisessionen debatterade församlingen riktlinjer inför val av nya domare till (dok. 9963, 10048, rek. 1649, res. Nomineringsförfaranden i medlemsstaterna bör vara öppna och båda könen skall finnas representerade bland de tre kandidaterna, anser församlingen. Kandidaterna ska ha erfarenhet av mänskliga rättigheter. Församlingen ställer sig bakom förslaget att domarna väljs utan möjlighet till omval, i stället med möjlighet till omval som fallet varit tidigare. Med utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts i parlamentarikerförsamlingen om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter. Församlingen har i flera sammanhang påpekat bristen på resurser när det gällde arbetet med MR-frågorna. Risken finns att förlorar något av den respekt det åtnjuter. Det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen även fortsatt kan arbeta effektivt. Ett nytt protokoll nr 14 till debatterades av församlingen vid aprilsessionen. Avsikten med det nya protokollet är att se över konventionen för att domstolen skall kunna klara av sin arbetsbörda. påpekade i en fråga till regeringen att det kommit allt fler oroande rapporter om den orimliga arbetssituationen för Europa- Han undrade om regeringen avsåg att vid i ta initiativ som syftar till att förändra den ohållbara situationen för . 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en av de mänskliga rättigheterna. Respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. Förekomsten av dödsstraff i några medlems- och observatörsländer har varit ett ständigt föremål för intensiv bevakning i församlingen. Församlingen har kritiserat tillämpningen av dödsstraffet i och , båda observatörsländer i , och krävt dess avskaffande. /05 hade 44 av rådets 46 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (ETS nr 114). De länder som ännu inte har ratificerat tilläggsprotokollet är och , men ett moratorium gäller i dessa länder. ratificerade Bosnien och och tilläggsprotokollet och och . Genom ett tilläggsprotokoll till (ETS nr 187) har dödsstraffet totalt förbjudits. Tilläggsprotokoll nr 13 kompletterar det förbud mot dödsstraff i fredstid som funnits . För de stater som ratificerar tilläggsprotokollet blir dödsstraffet förbjudet även i krigstid och när det råder fara för krig. , som står utanför , är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut De till anslutna staterna förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Att verkställa domar är av stor betydelse och utgör en väsentlig del i den europeiska mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna. Det faktum att flera av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerar att underminera det system som byggts upp under . Det är därför med stor oro församlingen följt utvecklingen och uttalat sig i ärendet. ta itu med problemet har församlingen föreslagit att ministerkommittén intar en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställighet av domar. Församlingen har vidare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. Således är verkställigheten av domarna från en återkommande punkt på dagordningen för det juridiska utskottet och församlingen. 2.6.3 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (ETS nr 126) antogs av ministerkommittén och trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater utom . Den kommitté, CPT, som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i ministerkommittén. första representant var som efterträddes 1995 av . utsågs till representant i CPT men han avsade sig senare uppdraget. den svenska representanten i CPT. Mandatperioden är med möjlighet att omväljas en gång. kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades . Den första kommissarien är (). Hans mandatperiod började . Kommissarien kan inte omväljas enligt de gällande reglerna fast en debatt pågår om en möjlig förlängning. MR-kommissariens verksamhetsrapport debatterades av församlingen vid januarisessionen (dok. 10024, rek. I den antagna rekommendationen får kommissarien starkt stöd av församlingen för sitt arbete. Kommissariens dynamiska tolkning av mandatet välkomnas. Kommissarien uppmanas att, med utgångspunkt i domar, främja förändringar av sådana lagar i medlemsländerna som ger upphov till många klagomål inför domstolen. uppmanas att ändra kommissariens mandat samt om mänskliga rättigheter så att kommissarien kan ta ärenden till . Församlingen föreslår också att kommissarien får ökat utrymme att rapportera i frågor han själv anser angelägna. Ökade resurser för verksamheten förordas. MR-kommissarien besökte inom ramen för sin reguljära verksamhet. Diskussioner med Europarådsdelegation och utrikesutskottets representanter ingick i hans besöksprogram. Församlingens ledamöter kan genom att ställa skriftliga frågor begära svar från ministerkommitténs ordförande även utanför sessionen. Den franska polisens agerande mot falungonganhängare i var föremål för en fråga från . Han undrade vad minister kommitté avser att göra för att garantera yttrandefriheten även för falungong-anhängare. ordförande svarade att arre-steringarna ägt rum inom ramen för en viktig säkerhetsoperation som var nödvändig under ett kinesiskt statsbesök i den franska huvudstaden. Åtgärderna var exceptionella och inte riktade mot en speciell grupp. En ny konvention mot människohandel bearbetas inom . Konventionen är avsedd att komplettera FN-protokollet i samma ämne, främst genom att stärka skyddet för offren för människohandel och genom att etablera en effektiv övervakningsmekanism. 2.6.4 Jämställdhet mellan kvinnor och män verksamhet för att utveckla jämlikhet mellan kvinnor och män är ett väsentligt led i organisationens arbete för att främja en pluralistisk demokrati, förankrad i rättsstatens principer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet för frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män har varit verksamt . Utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden på detta område. Det skall främja jämställdhet bl.a. genom att anordna seminarier, konferenser och utfrågningar. I församlingens egen krets är den kvinnliga representationen () inte tillfredsställande. Församlingen har antagit en lång rad rekommendationer som handlar om några av de värsta formerna av kvinnoförtryck och diskriminering som förekommer i . behandlades bl.a. kvinnors roll i konfliktförebyggande, kvinnors deltagande i val, våld mot kvinnor och en europeisk strategi för att främja sexuell och reproduktiv hälsa. 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. Församlingen är parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen Europeiska , , och och utveckling, . Rapporter om verksamheten inom och finns på församlingens dagordning. Klimatförändringar har följts av församlingen i upprepade debatter under ett flertal år. En debatt om Kyotoprotokollet ägde rum vid höstsessionen innan den ryska duman ratificerade avtalet. godkännande var det som behövdes för att överenskommelsen om den internationella handlingsplanen mot växthuseffekten skall kunna träda i kraft. En rapport om förutsättningar som en europeisk huvudstad debatterades vid januarisessionen. Församlingen menade att värdlandet borde agera mera kraftfullt så att kan uppfylla sitt uppdrag som värd för tunga europeiska institutioner. Vid aprilsessionen ställde församlingen sig bakom migrationsutskottets förslag och att grunda ett europeiskt migrationscenter. vara att följa migrationsrörelserna i . Ett parlamentariskt forum om migration och de mänskliga rättigheterna i anordnades i . Det var ett samarbetsprojekt mellan migrationsutskottet och den mexikanska senatens . Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, katastrofoffer och tvångsförflyttade. var initiativtagare när det gällde en rapport om förbud mot barnaga i hela . Debatten ägde rum vid junisessionen. Behandlingen av denna fråga dokumenterades genom att hela processen filmades. har en normskapande roll även inom bioetik och biomedicin. Fokus sätts på förhållandet mellan mänskliga rättigheter och hälsa. delar församlingen ut ett pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. Den belgiska kommunen Oudenaarde fick ta emot 2004. fick den nästa högsta utmärkelsen, den europeiska hederstavlan, tillsammans med åtta andra kommuner från fem olika länder. På inbjudan av Europarådsdelegation anordnade utskottet för procedurfrågor och immunitet ett internationellt seminarium i . Nästan 100 deltagare från ett tjugotal länder deltog i seminariet som handlade om oppositionens roll i ett demokratiskt parlament. Seminariet öppnades av förste vice talman som redogjorde för svenska erfarenheter. Oppositionens parlamentariska roll belystes av internationella experter i författningsfrågor bland dem , biträdande kanslichef för konstitutionsutskott. Frågan om hur mycket opposition som är nödvändig eller önskvärd i en demokrati var temat för seminariets första del. Under den andra delen av seminariet redogjordes för oppositionens rättigheter och möjligheter att påverka parlamentets ärendebehandling. sade att både konflikt och konsensus är demokratins beståndsdelar. I alla parlament måste man hitta en balans mellan de konkurrerande värderingarna. Oppositionens huvuduppgift är att erbjuda ett trovärdigt alternativ till det regerande partiet. I en effektiv demokrati är den parlamentariska oppositionens uppgift att ifrågasätta och kontrollera regeringens verksamhet. sammankallar presidenten i ett möte med talmännen i de nationella parlamenten i någon av medlemsländernas huvudstäder, alternativt i . var församlingens president värd i för närmare 60 deltagande talmän. Vid dessa möten deltar även talmän från stater med observatörs- eller gäststatus liksom presidenterna i ett antal interparla-mentariska församlingar - , Natos parlamentariska för-samling, parlamentariska församling, Västeuropeiska unionens församling, , och Interparlamentariska unionen. Från deltog talman . Från deltog dessutom , och . Konferensen utgör ett forum där talarna redovisar åsikter och ställningstaganden i olika frågor. antar inte några resolutioner. Strasbourgmötet hade två teman, nämligen medborgarnas förtroende för demokratiska institutioner och hur ny teknik kan användas för att stärka demokratin. Talmännen betonade vikten av att vidta åtgärder för att motivera väljarna att vara aktiva genom de demokratiska institutionerna. De diskuterade också de möjligheter att bättre informera medborgarna om parlamentens arbete och att interagera med medborgarna som ges genom ny teknik. Dessutom ansågs det vara viktigare än någonsin att stärka länkarna mellan de nationella parlamenten och med de internationella församlingarna. Parlamentarikerförsamlingen gästades av president , president , president , president , kronprins , statsminister , statsminister , premiärminister , premiärminister , biståndsminister , den tjetjenska republikens president , Europeiska nye president , biträdande generalsekreterare , WTO:s generaldirektör , verkställande direktör , president , president , dåvarande chef , Pan-afrikanska församlingens president , CLRAE:s president , MR-kommissarien , talman , talman och senatens talman från . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande och utrikesminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på frågor. 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (m), delegationens vice ordförande Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Vid förhinder kan han utse en ställföreträdare. Dessutom ingår de politiska gruppernas ordförande ex officio i det ständiga utskottet. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna ej är samlad. Ombuden och ersättarna var fördelade på församlingens tio fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. års session var ombuden och ersättarna fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottsersättare inom parentes). Ständiga utskottet: , (som ordförande i vänstergruppen, UEL) Politiska utskottet: , , (som ordförande i vänstergruppen) (, ) för relationer med icke-medlemsländer: Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , (, ) för mänskliga rättigheter: () Utskottet för ekonomi och utveckling: , Högmark (, ) för internationella ekonomiska relationer: för utveckling av turistnäringen: Högmark Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: , (, ) för barnfrågor: , ordförande () för hälsofrågor: () Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: , (, ) Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Högmark, ) för kulturarvet: () för vetenskap och etik: , vice ordförande för ungdoms- och sportfrågor: Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: Högmark, (, ) för hållbar utveckling: för lokal och regional demokrati: Högmark för jordbruks- och fiskefrågor: Högmark () Utskottet för jämställdhet mellan könen: () om våld mot kvinnor: , ordförande () Utskottet för procedurfrågor och immunitet: , 1:e vice ordförande () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (""): (t.o.m. junisessionen) Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: (2004) Ad hoc-utskottet för ordförande i (): Ad hoc-utskottet för övervakning av presidentvalet i : Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : , Den socialistiska gruppen (, SOC): , , , , , , Det (Group of Peoples Party, EPP/CD): Högmark, Liberala gruppen (Liberal, Democratic and , LDR): , Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL): , ordförande De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt det bidrag partigrupperna får via församlingens budget. Församlingen beslutade (res. 1369 med som rapportör) att antalet medlemmar i de politiska grupperna fastställs . 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1 Granskning av hur medlemsländer uppfyller sina åtaganden Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om hur uppfyller sina åtaganden som medlem av (dok. 10116, res. Församlingen välkomnar de framsteg gjort mot en fungerande pluralistisk demokrati. Bland annat har det albanska parlamentets politiska inflytande stärkts. Trots vissa förbättringar brister statliga institutioner i effektivitet. Detta gäller särskilt polis-, taxerings- och tullmyndigheterna. Även om människosmugglingen över har minskat fortsätter organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt att utgöra ett allvarligt hot mot utvecklingen i . Församlingen rekommenderar ett antal åtgärder för att stärka rättssystemet samt gränskontrollen och granskningen av penningtransaktioner. Församlingen kräver framför allt framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Vidare krävs att internationella normer uppfylls vid politiska val. Tillämpningen av lagar måste skärpas och yttrandefriheten stärkas. Församlingen avser att fortsätta granskningen av . åtaganden som Europarådsmedlem återkom vid flera debatter (dok. 10027, 10163, 1361, 1374, 1377). konstaterar församlingen att uppfyllt sitt åtagande att ansluta sig till viktigaste konventioner. Särskilt nämns protokoll 6 om att avskaffa dödsstraffet i fredstid. Landet har också antagit en rad viktiga lagar, bl.a. inrättat ett ombudsmannaämbete och en ny brottsbalk. Några av lagarna förutsätter ändringar i konstitutionen. Församlingen hoppas att en ny konstitution ska kunna godkännas i en folkomröstning senast . Kritik mot framförs bl.a. angående de undermåliga valen , frihetsberövanden på administrativa grunder, fängelseförhållanden, bristande mediefrihet och omfattande korruption. höll församlingen en brådskande debatt om situationen i . Mot bakgrund av våldsamheter mot politiska demonstrationer konstaterar församlingen att utrymmet för dialog mellan myndigheterna och oppositionen tycks vara begränsat. Församlingen uppmanar att tillåta fredliga demonstrationer, garantera rätten till fri rörlighet inom landet och utreda påståenden om brott mot de mänskliga rättigheterna under politiska demonstrationer. Personer som hålls frihetsberövade efter dessa demonstrationer bör Oppositionen i landet uppmanas att göra sitt yttersta för att undvika våld. återupptog församlingen debatten om hur rättat sig efter församlingens resolutioner (dok. 10286, res. hade lämnat besked om åtgärder som genomförts på grund av församlingens påpekanden. avser dessutom att före utgången av 2004 reformera lagar som reglerar rättsväsendet och dess oberoende. Trots uttryckliga önskemål att hitta en fredlig lösning i görs inga konkreta framsteg.