frsrdg · GS04RS2 · 2005-01-01 00:00:00 — Årsredovisningen för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av riksdagsstyrelsen , () () () () () () () () () () Föredragande i riksdagsstyrelsen Stödet till beslutsprocessen 10 Service och förvaltning 16 Information till allmänheten 24 Sammanställning över väsentliga uppgifter 48 Tilläggsupplysningar och noter 50 Bilaga till årsredovisningen 60 har en mångfasetterad verksamhet vilket kommer till uttryck i de fyra övergripande målen för förvaltningen: stöd till beslutsprocessen, service och förvaltning, information till allmänheten och internationell verksamhet. Målen för de olika verksamhetsgrenarna har i allt väsentligt uppfyllts. har kostnaderna för beslutsprocessen och den internationella verksamheten ökat medan kostnaderna för service och förvaltning och information till allmänheten minskat. En betydande volymökning i riksdagsarbetet skedde /04. Det fick i sin tur återverkningar inom olika delar av förvaltningen. Detsamma gäller andra förändringar, t.ex. i utskottsarbetet med fler utfrågningar och mer arbete med EU-frågor. Även reformen med ökat ledamotsstöd påverkar flera delar av förvaltningen. Utvecklingen av den internationella verksamheten pekar mot ett ökat deltagande i olika interparlamentariska forum bl.a. genom ett ökat utbyte mellan utskott i Europeiska unionen. har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förändra arbetsformer bl.a. vad gäller motionshanteringen, arbetet med EU-frågor, arbetet i kammaren och den internationella verksamheten. Ledamotsfrågor i olika avseenden har stått i fokus . Rådet för ledamotsnära frågor har därvid fyllt en viktig funktion i samspelet mellan förvaltningen och ledamöterna. förslag om ledamöternas ekonomiska villkor bereds nu i förvaltningen. Säkerhetsfrågor har hög prioritet. Tydligare besöks- och säkerhetsrutiner har införts, och arbetet med att begränsa sårbarheten och riskerna fortskrider. påbörjades arbetet på för att långsiktigt säkra riksdagshusens trägrundläggning. Renoveringen av plenisalen påbörjades också, bl.a. förbättrades utrymningsmöjligheterna och tillgängligheten för handikappade. Trycket på fortsätter att öka. Den tekniska utvecklingen möjliggör rationaliseringar och förändrat arbetssätt men ställer nya krav och orsakar nya problem. Åtgärder för att minska s.k. spam och massutskick har haft hög prioritet . Arbetet med att utveckla webbaserade information har fortsatt. EU-upplysningen har fått utökade uppgifter och resurser och öppnade en egen webbplats. Antalet besökare i minskade som antalet besökare via webben ökade kraftigt. Insatserna för att öka tillgängligheten till information för människor med särskilda behov fortsatte . Tre regionala riksdagshörnor invigdes . TV-sänd-ningarna från har ökat. Både anslaget ledamöter och partier m.m. (90:2) och anslaget förvaltningskostnader (90:3) lämnade ett anslagssparande. slags-sparandet är delvis intecknat . Det bör i sam-manhanget nämnas att riksdagsförvaltningens upplåning i kommer att öka framöver som ett resultat av att ett antal större byggprojekt avslutas. Det innebär att utgifterna för räntor och amorteringar framöver kommer att ta en allt större del av anslaget förvaltnings-kostnader (90:3) i anspråk. har redovisat kostnader och intäkter fördelade per verksamhetsgren. Redovisningen är ett resultat av det arbete med mål och resultatstyrning som bedrivits inom riksdagsförvaltningen. I tabellen nedan framgår riksdagsförvaltningens kostnader och intäkter per verksamhetsgren. Målfördelningen har gjorts genom användandet av ett antal fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna har reviderats och bygger på den målfördelning enheterna gjort i riksdagsförvaltningens verksamhetsplaneringssystem. Kostnader för verksamhetsgrenar 2004 (tkr) Verksamhetsgren Kostnader Intäkter Nettokostnad Procent 2004 2003 2002 2004 2003 2002 2004 2003 2002 2004 2003 2002 Beslutsprocessen 806,6 783,4 791,9 0,0 0,0 0,0 806,6 783,4 791,9 Service och förvaltning 172,8 177,2 193,1 48,3 48,5 39,4 124,5 128,7 153,7 Information till allmänheten 91,8 93,6 57,5 10,9 11,0 20,3 80,8 82,6 37,2 Internationell verksamhet 56,1 54,3 29,0 0,6 0,6 0,8 55,5 53,7 28,2 Transfereringar 323,3 276,4 274,2 323,3 276,4 274,2 Totalt 1 450,6 1 384,9 1 345,7 59,9 60,1 60,5 1 390,6 1 324,8 1 285,2 De totala kostnaderna som fördelas på de olika verksamhetsgrenarna har fortsatt att öka. Framför allt gäller det kostnaderna för beslutsprocessen där ökningen i huvudsak kan härledas till ökningen av det ekonomiska stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Även kostnaderna för den internationella verksamheten har vuxit som en följd av ett fortsatt ökat internationellt engagemang. och förvaltning samt Information till allmänhetens andel av de totala kostnaderna har minskat något jämfört med . Återrapportering av uppdrag i anslagsdirektiv för I anslagsdirektivet framgår ett uppdrag för . Översyn av lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i . Riksdagsstyrelsen beslutade om direktiv till översynen och tillsatte en utredningskommitté för detta uppdrag (prot. 2002/03:9). Kommittén presenterade sitt slutbetänkande (2004/05:URF2). Ekonomisk översikt över anslag Anslagsförbrukning () Anslag under utgiftsområde 1 2004 2003 2002 2001 2000 90:2 ledamöter och partier m.m., ramanslag 640,6 633,5 594,5 547,6 519,5 90:3 förvaltningskostnader, ramanslag 516,6 487,8 486,5 472,9 440,6 1 157,2 1 121,3 1 081,0 1 020,5 960,1 90:6 Stöd till politiska partier 171, 4 139,7 139,9 140,0 140,0 Utgående anslagssparande per () Anslag utgiftsområde 1 2004 2003 2002 2001 2000 90:2 ledamöter och partier m.m. 22,4 28,7 42,3 44,8 37,7 90:3 förvaltningskostnader 60,5 20,2 -6,4 35,4 69,4 Totalt 82,9 48,9 35,9 80,2 107,1 90:6 Stöd till politiska partier -5,5 9,7 5,4 3,8 8,6 Anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. Anslaget för ledamöter och partier m.m. lämnade ett anslagssparande på ca . Av detta anslagssparande är ca redan reserverade i enlighet med det underlag som togs fram i samband med budgetproposition. Anslaget består av två anslagsposter. Den ena anslagsposten avser förvaltningskostnader och den andra avser fastighetskostnader. förvaltningskostnader lämnade ett anslagssparande på ca . behöver dock tas i anspråk 2005. Bland annat behövs ca för att täcka ökade utgifter för räntor och amorteringar och resterande för olika pågående projekt. Den anslagspost som avser fastighetskostnader lämnade även den ett anslagssparande. Anslagssparandet uppgick här till ca ; av dessa behöver ca tas i anspråk för framtida åtaganden. Anslaget 90:6 Stöd till politiska partier, anslagskredit Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd. Orsaken till att en anslagskredit på behövt utnyttjas är dels att regeringen gjorde en engångsöverföring från anslaget på 2004 för att finansiera en särskild satsning avseende riksdagspartiernas information inför Europaparlamentsvalet, dels på en justering av bidragen så att dessa överensstämmer med den ändring av lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier som beslutades om i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2004. Kostnaderna för fastighetskonsulter ökade med ca . I huvudsak berodde ökningen på den renovering av plenisalen som påbörjades . Kostnaderna för PR och information minskade jämfört med då extra medel satsades på olika informationsinsatser inför folkomröstningen om EMU. Kostnaderna för inhyrda lokaler ökade med ca . Orsaken till ökningen är i huvudsak förhyrningen av nya kontorslokaler på för delar av administrativa kontoret och tidningen . Administrativa kontoret och tidningen flyttade till som en följd av utökningen av stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i avseende politiska sekreterare. förvaltar anläggningstillgångar som betingar stora ekonomiska värden och som oftast är av strategisk betydelse i verksamheten. Anläggningar, både materiella och immateriella, som klassificeras som pågående arbete i redovisningen anslagsavräknas inte utan finansieras via riksdagsförvaltningens räntekonto till dess att anläggningen tas i bruk. I samband med att anläggningen tas i bruk upptas lån i . Värdet på de anläggningar som klassificeras som pågående arbete har ökat kraftigt under året (från ca till ca ). Orsaken till detta är framför allt arbetet på med det s.k. tätskärmsprojektet. Kostnaderna för pågående arbeten beräknas dock fortsätta att öka framöver. Allteftersom de anläggningar som klassificeras som pågående arbeten tas i bruk och aktiveras kommer riksdagsförvaltningens upplåning att öka. En konsekvens av en ökad upplåning är ytterligare ökningar av de anslagsmedel som framöver måste reserveras för räntor och amorteringar. gjordes förändringar i bokföringen av tre immateriella anläggningstillgångar, Urix, Distribution Urix och RixEdit, som utgör delar av ärendehanteringssystem avseende beslutsprocessen. De krav på framtida ekonomiska fördelar eller ökad servicepotential som en immateriell anläggningstillgång måste uppvisa uppfylldes inte. Som en konsekvens av detta skrevs en immateriell anläggningstillgång ned med sammanlagt 18,2 mnkr och lån på 2,7 mnkr löstes in. Dessutom omvärderades två pågående arbeten som kostnadsfördes med sammanlagt 12,1 mnkr. ökade upplåningen i för investeringar i anläggningstillgångar med . Värdet på riksdagsförvaltningens lån uppgick till sammanlagt varav avsåg lån i byggnader och mark och avsåg lån till inventarier m.m. I den årliga serviceenkäten till riksdagsledamöter och partikanslier har framkommit att servicen riksdagsförvaltningen tillhandahåller i stort sätt uppfattas som tillfredsställande. Då samma frågor ställts i enkäterna både 2003 och 2004 går det också att se om det har skett några förändringar i uppfattningen av hur olika servicefunktioner fungerar. Den genomsnittliga indikatorn för de frågor som var jämförbara båda åren steg i ledamotsenkäten till 2004 från 2003. I partikanslienkäten steg indikatorn till 51,1 från 49,6 året innan. Genomsnittligt nöjdhetsindex för ledamöter och partikanslier 2004 2003 Ledamöter 69,4 69,0 Partikanslier 51,1 49,6 För att ta reda på var eventuella brister och förtjänster finns i den service som riksdagsförvaltningen erbjuder, har en särskild indikator beräknats för varje serviceområde i serviceenkäten. Denna indikator kan tolkas som ett slags "nöjdhetsindex". Indikatorn visar hur nöjda eller missnöjda riksdagsledamöter och partikanslianställda är med den service som riksdagsförvaltningen tillhandahåller. Indikatorn kan också delas upp på olika svarskategorier som gör det möjligt att analysera vilka servicefunktioner som fungerar mer eller mindre bra. Både ledamots- och partikanslienkäten utgör därför ett utmärkt underlag för det arbete som bedrivs inom riksdagsförvaltningen med att förbättra olika servicefunktioner. skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Mot bakgrund av den serviceenkät som genomfördes kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen i allt väsentligt har uppfyllts. verksamhet har bedrivits i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. Inom riksdagsförvaltningen är arbetet så organiserat att , som ingår i kammarkansliet, ansvarar för kammarens arbetsplanering. Planeringen syftar till att ge ledamöter utrymme för egen planering, tillse att nödvändiga beslut fattas i rätt tid samt skapa en rimlig arbetsbelastning och ge utrymme för oförutsedda aktiviteter. Vid kammarens sammanträden förs fullständiga protokoll. Av 132 snabbprotokoll under kom alla ut enligt fastställt mål, dvs. senast dagen efter sammanträdet. Ledamöternas omdöme om 2004 2003 Andelen nöjda ledamöter i procent 83 84 Andelen missnöjda ledamöter i procent 0 0 Index 83 84 Ledamöternas omdöme om protokollskansliet 2004 2003 Andelen nöjda ledamöter i procent 78 76 Andelen missnöjda ledamöter i procent 0 0 Index 78 76 Volymökning. Volymerna i riksdagsarbetet varierar . Det vanliga är att volymen är lägst det första efter ett val och att den sedan stiger kontinuerligt. Under /04 skedde en betydande volymökning i kammararbetet och utskottens arbete både i jämförelse med motsvarande år under förra mandatperioden (1999/2000) och med föregående . Interpellationerna var fler och antalet propositioner och skrivelser ökade med jämfört både med föregående och med /2000. En förklaring till ökningen kan vara att partikanslierna fått resurser för att anställa fler politiska sekreterare. När det gällde antal kammarsammanträden och antal plenitimmar var förändringarna mindre. Ärendevolymen i kammaren (antal) 2003/04 2002/03 2001/02 2000/01 1999/00 Interpellationer 551 417 497 457 416 Skriftliga frågor 1 616 1 375 1 643 1 698 1 418 Propositioner och skrivelser 181 151 189 151 149 Motioner 3 991 3 538 4 231 3 675 3 211 Kammarsammanträden 132 123 126 127 129 Plenitimmar 602,5 551 652 652 615 Voteringar 884 835 1 059 843 844 Andel av interpellationer och frågor som inte besvaras Utskottens arbete ökade. Utskotten och har till sin hjälp kanslier med ca 115 medarbetare. Utskottskansliernas arbetsbelastning tilltog, främst genom en avsevärt större ärendemängd, fler utfrågningar, fler resor och ett mer omfattande arbete med EU-frågor. Antalet betänkanden var 294 mot 259 under föregående och 271 under motsvarande under föregående mandatperiod. Yttrandena mellan utskotten ökade från 48 till 60 och trycksidorna ökade med jämfört med föregående år. Motionerna blev också fler. Motionsyrkandena ökade till drygt 12 000 och var därmed fler jämfört med motsvarande år under förra mandatperioden. Antalet utskottssammanträden var 583, eller fler än vid föregående . Tendensen har under de senaste riksmötena annars varit att utskottens sammanträdestider minskat. Utskotten genomförde 44 offentliga utfrågningar jämfört med 28 året innan. Den långsiktiga tendensen är att utskottens offentliga utfrågningar blir alltfler. Delvis kan den kraftiga ökningen 2003/04 förklaras av att 6 utfrågningar anordnades i samband med forskningsdag, som arrangerades och där samtliga utskott deltog. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering fortsatte . Under /04 inleddes 18 särskilt redovisade uppföljnings- och utvärderingsprojekt. Lika många sådana projekt avslutades. Vid sidan av sådant projektinriktat eller tematiskt arbete har utskotten i stor omfattning löpande följt uppföljningar och utvärderingar av frågor som hör till beredningsområdet. För en fullständig redogörelse över arbetet i hänvisas till avseende /04 samt utskottens egna verksamhetsberättelser. görs utskottsresorna ofta i mindre delegationer, och det har medfört att antalet resor ökat. Det har fått till följd att utskottskanslierna ägnar mer tid åt att arrangera utskottens resor. Hela eller delar av utskotten gjorde under sammanlagt drygt 30 utrikes och 20 inrikes studieresor. Dessutom genomförde utskotten ett stort antal studiebesök. Ledamöternas omdöme om sitt utskottskansli 2003 Andelen nöjda, procent 90 95 Andelen missnöjda, procent 1 1 Index 89 94 EU-frågor alltmer omfattande. Sammanlagt kom det in 1 054 EU-relaterade dokument till , en liten ökning från föregående år. Trots tidigare påpekanden hade kammarkansliet fortfarande problem att få in EU-relaterade dokument från . Av de 63 återrapporterna kom endast hälften till inom de fem föreskrivna arbetsdagarna. Resten kom in för sent eller inte alls. har en tjänsteman placerad i som representant vid EU:s institutioner. Tjänstemannens uppdrag är att följa aktuell EU-politik och att hålla informerad om händelseutvecklingen inom olika politikområden. I uppdraget ingår också att vara länk till andra nationella parlament med representation vid EU:s institutioner. Utskottens arbete med EU-frågor blev alltmer omfattande. Det visade sig bl.a. i det stora antalet betänkanden som innehöll EU-relaterade frågor. Förekomsten varierar dock mellan utskotten. I utrikesutskottet och miljö- och jordbruksutskottet hade praktiskt taget alla betänkanden EU-anknytning. Omkring 30 betänkanden från de övriga utskotten gällde särskilt EU-frågor. Några utskott koncentrerade EU-arbetet till beredning av viktigare s.k. grön- och vitböcker. Utskotten mottog också ett mycket stort antal faktapromemorior och andra EU-dokument för handläggning. En relativt stor del av både de öppna och slutna utskottsutfrågningarna gällde EU-relaterade frågor. Exempelvis hölls två öppna utfrågningar om kommissionens förslag till tjänstedirektiv. Flera utskott upprättade kanslipromemorior med redogörelse för aktuella frågor inom deras beredningsområden. En majoritet av utskotten yttrade sig också till referensgrupp om framtida arbete med EU-frågorna. hade 45 protokollförda sammanträden under /04, en liten ökning jämfört med föregående . Regeringen samrådde med inför 76 möten i ministerrådet. En stor fråga var EU:s konstitutionella fördrag. angav ett förhandlingsmandat för regeringen och lämnade över till att följa upp detta mandat under de fortsatta förhandlingarna. Regeringen samrådde med angående om fördraget. I huvudsak skedde samråden i anslutning till ordinarie samråd. Utredningsstöd, ledamöterna nöjda. Riksdagsledamöter, partikanslier m.fl. har biståtts med utredningar, analyser, beräkningar och bakgrundsmaterial. Det totala antalet uppdrag var 2 220, ungefär samma antal som året innan. Av uppdragen kom från ledamöter och partikanslier. Särskilt många uppdrag har även rört skatter, socialförsäkring, socialpolitik, arbetsmarknad, ekonomi och utbildning. Vid 7 uppföljnings- och utvärderingsprojekt har särskilda utredningar genomförts. Dessutom har särskilda utredningar gjorts vid 3 utskott med syfte att bedöma mål och resultat vid beredningen av statsbudgeten. Särskilda utredningar har även utförts avseende utskottsövergripande frågor bl.a. till ordförandekonferensen och . Ledamöternas omdöme på utredningstjänstens PM och utredningar 2003 Andelen nöjda ledamöter i procent 88 82 Andelen missnöjda ledamöter i procent 1 2 Index 87 80 2004 2003 2002 2001 2000 Parti Antal uppdrag Procent Antal uppdrag Procent Antal uppdrag Procent Antal uppdrag Procent Antal uppdrag Procent S 431 376 409 461 565 M 625 628 715 932 1012 V 171 134 184 235 296 KD 253 294 318 449 422 C 197 195 169 170 153 Fp 411 502 342 294 356 Mp 132 129 110 149 144 Övriga1 88 74 Totalt 2 220 2 258 2 335 2 764 2 948 Politiska sekreterare. beslutade vid behandlingen av ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21) om en fortsatt ökningen av antalet politiska sekreterare. Detta innebar en utökning av anslag på sammanlagt för detta ändamål. Medlen avsåg att täcka såväl partiernas kostnader för de politiska sekreterarna som förvaltningens merkostnader (nya kontorslokaler, omflyttningar och lokalförtätningar, teknisk utrustning m.m.) i och med utbyggnaden. Utbyggnaden av stödet påbörjades , och reformen skall vara fullt genomförd till . Ökningen av stödet till partikanslierna för politiska sekreterare uppgick till . Antalet trycksidor var 77 300 under /04, vilket innebar en ökning jämfört med föregående . Samtliga utskottsbetänkanden, motioner samt förslag och redogörelser har textgranskats. Dokumenten har distribuerats i så god tid inom att kammaren har kunnat hålla sina tidsplaner. Precis som vid /03 skedde ingen löpande tryckning av motionerna. efter den allmänna motionstidens utgång publicerades en preliminär version av motionerna på webbplats. interntryckeri har fortsatt att trycka utkasten till utskottens betänkanden. Produktionen av sådana utkast har ökat betydligt och de har kunnat levereras utan att utskottens arbetsplaner försenats. Antal originalsidor för riksdagstrycket År Prop. Övrigt Totalt 1991/1992 19 000 8 600 11 800 9 600 13 500 62 500 1992/1993 26 600 10 100 16 600 10 600 15 800 79 700 1993/1994 23 400 9 300 16 900 10 300 14 900 74 800 1994/1995 25 000 9 900 15 900 9 500 8 300 68 600 1995/1996 19 000 2 700 9 900 7 700 4 800 44 100 1996/1997 19 700 11 200 14 200 10 100 9 300 64 500 1997/1998 24 100 12 800 18 300 10 800 8 800 74 800 1998/1999 18 200 9 300 13 000 8 800 9 100 58 400 1999/2000 20 600 11 300 16 300 10 900 7 700 66 800 2000/2001 15 800 13 000 17 000 11 000 13 400 70 200 2001/2002 21 900 15 900 21 200 10 900 11 200 81 100 2002/2003 21 100 13 000 15 900 9 800 11 400 71 200 2003/2004 21 400 13 500 20 100 10 000 12 300 77 300 Dataförändringar. Utvecklingen av datorprogrammet för stöd till betänkandeproduktionen - Rixedit - blev klart . Ledamöternas tekniska utrustning. De problem som många ledamöter haft med att koppla upp sina bärbara hemdatorer till nätverk löstes . För att undvika nya problem följde riksdagsförvaltningen rekommendationen från Rådet för ledamotsnära frågor och frångick de tidigare planerna på att byta ut ledamöternas bärbara datorer . har 53 ledamöter testat s.k. "smarta" mobiltelefoner. Genom denna nya telefon kan ledamoten lättare nå sin e-post, kalender och delar av intranät. började antalet spam till ledamöterna öka mycket kraftigt vilket bl.a. fick till följd att det blev svårt för drabbade ledamöter att läsa sin e-post via mobiltelefonen. Ett arbete initierades för att hitta en teknisk lösning Arbetet resulterade i ett särskilt program som automatiskt sorterar misstänkt e-post till en speciell mapp i systemet. Ledamöternas omdöme om IT-systemen som helhet 2004 2003 Andelen nöjda ledamöter 71 74 Andelen missnöjda ledamöter 9 7 Index 62 67 Information och kunskapsförsörjning. stöder besluts-processen med snabb och korrekt information. Det sker bl.a. genom Riksdagskalendern som innehåller en veckoöversikt över kammarens sammanträden och andra sammanträden i , webbplats, beslut i korthet och intranät. På intranätet finns talarlistor och motionstider m.m. upphandlar böcker, tidningar, tidskrifter samt nyhets- och faktadatabaser och ser till att innehållet blir sökbart och går att nå på och/eller via Helgonät. För att göra det enklare för ledamöter och andra interna användare att använda resurser inleddes arbetet med att använda ett nytt sökverktyg på många av nyhetssidans databaser. Sökverktyget gör det möjligt att söka i flera olika databaser och direkt kunna läsa artiklarna på skärmen. Sökningarna i de elektroniska nyhetsdatabaserna ökade med . Trots att alltmer information går att läsa direkt på datorskärmen ökade antalet lån till interna användare. Genom att bl.a. avropa olika ramavtal kunde sänka kostnaderna för en rad nyhets- och faktadatabaser. Ledamöterna får också hjälp och service i kammarfoajén och i informationsdisken i Bankhallen. serviceenkät gav ledamöterna återigen informationsdiskarna det högsta omdömet. Ledamöternas uppfattning om 2004 2003 Informationsdiskarna Andelen nöjda ledamöter i procent 100 99 Andelen missnöjda ledamöter i procent 0 0 Index 100 99 Riksdagskalendern Andelen nöjda ledamöter i procent 81 83 Andelen missnöjda ledamöter i procent 0 0 Index 81 83 Andelen nöjda ledamöter i procent 61 65 Andelen missnöjda ledamöter i procent 0 0 Index 61 65 skall, inom givna ramar och bestämmelser, tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. Mot bakgrund av den serviceenkät som genomfördes kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen i allt väsentligt har uppfyllts. Översyn av ersättningslagen. En kommitté tillsattes 2003 för att se över ersättningslagen och företrädarlagen och föreslå en ny, moderniserad lag. Till de uppgifter som ingår i uppdraget hör att föreslå ändrade bestämmelser för pensioner, inkomstgarantier och förmåner för efterlevande med utgångspunkt i det nya pensionsavtalet för statligt anställda (PA 03) samt att utvärdera och ta fram andra alternativ till systemet med generell kostnadsersättning. Kommittén överlämnade sina förslag . Informationen om ledamöternas ekonomiska villkor har kompletterats med nya broschyrer om inkomstgarantier och pensioner.