frsrdg · GT04RRS13 · 2005-11-09 00:00:00 — styrelses redogörelse angående hanteringen av bemyndiganden har granskat hur de statliga myndigheterna har redovisat sina bemyndiganden och om denna redovisning är i enlighet med regelverket. Granskningen berör också regeringens styrning inom området samt det beslutsunderlag som regeringen förelagt . Granskningen visar att det finns brister i redovisningen av bemyndiganden vid flera myndigheter men att de flesta myndigheter har en god kontroll över de åtaganden som ingåtts. Av granskningen framgår också att regeringen lagt fram ett ofullständigt underlag för beslut när det gäller bemyndiganderam. Styrelsen anser i likhet med att bemyndiganderamarna bör avse samtliga ekonomiska förpliktelser som myndigheterna har för statens räkning. Det är enligt styrelsens mening inte acceptabelt att som i det aktuella fallet exkludera framtida räntekostnader i storleksordningen . Det innebär att fått en missvisande bild av utestående ekonomiska förpliktelser och därmed också av framtida tillgängligt resursutrymme. överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), Per (), () och (). har granskat hur de statliga myndigheterna har redovisat sina bemyndiganden och om denna redovisning är i enlighet med regelverket. Granskningen har bedrivits inom verksamhetsgrenen Årlig revision. Resultaten har redovisats i rapporten bemyndiganderedovisning (dnr 3920050225) som beslutades . Rapporten ingår inte i ordinarie serie av granskningsrapporter. Beslut om rapporten har delegerats av riksrevisor till en av avdelningscheferna. Granskningens syfte och resultat anvisar anslag till den statliga verksamheten på årsbasis. För att myndigheterna ska kunna ingå ekonomiska förpliktelser som rör krävs bemyndiganden. ger regeringen bemyndigande för varje berört anslag. Utifrån beslut delegerar regeringen rätten att göra utfästelser på än till myndigheterna i deras regleringsbrev eller i annat regeringsbeslut. Granskningen har omfattat samtliga myndigheter inom statsförvaltningen, ca 260 stycken. Granskningen har syftat till att ge en översiktlig bild av hur myndigheterna tillämpar de regelverk som gäller för bemyndiganden. Bemyndigandebeloppen varierar i betydande grad mellan olika myndigheter. Störst är Försvarsmaktens ram på följt av och ramar. Den lägsta ramen har Expertgruppen för EU-frågor med . sammanfattande bedömning är att de flesta myndigheter har god kontroll över bemyndiganderedovisningen och de åtaganden som ingåtts. visar granskningen att det finns ett antal områden där vissa myndigheters rutiner och redovisning bör förbättras. Bland annat brister den löpande uppföljningen av utestående bemyndiganden vid flera myndigheter. Enligt regelverket behöver myndigheterna inte några särskilda bemyndiganden för åtaganden i den löpande verksamheten och där man redan tilldelats anslagsmedel. Granskningen har i några fall visat på problem som uppkommer när regeringens styrning blir alltför ryckig och myndigheterna inte kan förlita sig på att tilldelade anslagsmedel får behållas. konstaterar att den generella frysningen av anslagssparande har fått negativa effekter på bemyndigandehanteringen vid vissa myndigheter. Ramen bör avse samtliga förpliktelser konstaterar också att i budgetpropositionerna fått en ofullständig bild av hur mycket framtida anslag kommer att påverkas av bemyndigandet, eftersom regeringen exkluderar räntekostnader i den ram som föreslås. I årsredovisning anges de beräknade räntekostnaderna för framtida åtaganden till ca . anser att regeringen i fortsättningen bör förtydliga beskrivningen av bemyndiganderam i budgetpropositionen. anser vidare att regeringen inte gett korrekta förutsättningar att hantera sin bemyndiganderam. I myndighetens regleringsbrev anges bemyndiganderamen till . Det framgår inte om de framtida räntekostnaderna skulle vara undantagna. I årsredovisningen anges utestående förpliktelser till såväl exklusive räntor som inklusive räntor. Det betyder att inte hållit sig inom den ram på som regeringen angivit i regleringsbrevet och som beslutat om. konstaterar att redovisat räntekostnaderna i sin bemyndiganderedovisning. Att utelämna räntan i bemyndiganderedovisningen skulle innebära att samtliga kända utgifter som kommer att finansieras över anslaget inte redovisas, vilket skulle innebära en felaktig återrapportering av åtagandets storlek. Enligt bör bemyndiganderamarna avse samtliga framtida ekonomiska förpliktelser som myndigheterna får göra för statens räkning. Regeringen bör därför inte exkludera räntekostnader i bemyndiganderamarna. anser också att bör överväga att i regelverket tydliggöra kravet på att myndigheterna i normalfallet ska ha en löpande bemyndiganderedovisning. Frågan om myndigheternas hantering av bemyndiganden tas även upp i årliga rapport bland viktigare iakttagelser från det gångna årets granskningsverksamhet. Det framgår där att det sammanlagt är 60 myndigheter som tilldelats särskilda bemyndiganderamar. Iakttagelserna i den årliga rapporten bygger i allt väsentlig på resultatet av den nu aktuella granskningen. På motsvarande sätt som i granskningsrapporten gör den övergripande bedömningen att myndigheterna har en relativt god kontroll över de åtaganden som ingåtts. noteras vissa brister. För 17 myndigheter har inom ramen för den årliga revisionen gjort iakttagelser som föranlett avrapportering till myndigheterna. Den årliga rapporten beslutades av riksrevisorerna. beslöt att överlämna den årliga rapporten i form av en redogörelse till (redog. 2005/06:RRS1). Styrelsen har funnit att slutsatserna av den granskning som har genomfört av hur statliga myndigheter har redovisat sina bemyndiganden bör överlämnas till i form av en redogörelse. Styrelsen vill i anslutning därtill anföra följande. Den nu aktuella granskningen har som en av sina utgångspunkter haft uttalanden som finansutskottet gjorde i samband med beredningen av regeringens förslag på tilläggsbudget 1 i den ekonomiska vårpropositionen (bet. 2003/04:FiU21). Utskottet framhöll då, i likhet med , att det är oacceptabelt att myndigheterna gör åtaganden som är mer omfattande än bemyndigande (s. 67). I sammanhanget underströk utskottet också att det är lika allvarligt om ett av givet bemyndigande överskrids som om ett anslag överskrids. Granskningen har varit fokuserad på myndighetsnivån och huvudsakligen gällt tillämpningen av gällande regelverk. Delvis berörs även regeringens styrning inom området samt det beslutsunderlag som regeringen presenterat för . I en fortsatt granskning avser även att undersöka hur och regeringens intentioner med bemyndigandena har omsatts i den operativa verksamheten. sammanfattande bedömning av den granskning som genomförts är att det finns brister i redovisningen av bemyndiganden vid flera myndigheter men att de flesta myndigheter har en god kontroll över de åtaganden som ingåtts. Styrelsen konstaterar att regeringen i budgetpropositionen i anslutning till sin behandling av årliga rapport anför att den ser allvarligt på de brister i myndigheternas hantering av bemyndiganden som påtalats av . I ett inledande skede avser regeringen att i dialog med företrädare för se över regleringen inom området. Styrelsen vill däremot lyfta fram en viktig slutsats av granskningen som inte behandlas i årliga rapport och inte heller i regeringens redovisning, nämligen bemyndiganderam. Styrelsen ställer sig bakom rekommendation att bemyndiganderamar bör avse samtliga ekonomiska förpliktelser som myndigheterna får göra för statens räkning. Det är enligt styrelsens mening givetvis inte acceptabelt att som i det aktuella fallet exkludera framtida räntekostnader i storleksordningen . Det innebär att fått en missvisande bild av utestående ekonomiska förpliktelser och därmed också av framtida tillgängligt resursutrymme.