frsrdg · GS04RJ1 · 2005-01-01 00:00:00 — Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Innehållsförteckning Den forskningsstödjande verksamheten 5 Uppföljning och utvärdering 6 Utvärdering av Stiftelsen 12 Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd 14 Anslag till forskningsinitiering 15 Forskarskola i moderna språk 19 Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning 20 Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället 24 Områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling 26 Områdesgruppen för forskning om civilsamhället 28 Områdesgruppen för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap 30 Parlamentets ställning i författningen 31 Utgivning av hemliga handlingar 32 Konsten, kulturpolitiken, forskningen 32 Ett europeiskt forskningsråd 2007 35 Insatser till minne av 36 Forskning om Region 37 Projekt 2005 och Projekt 1905 38 Svenskt i - finskt i 39 Samarbete med studier 40 Resultat och ställning 48 Den finansiella verksamheten - i sammandrag 51 Finansiellt resultat (KSEK) 53 Resultaträkning (KSEK) 55 Balansräkning (KSEK) 56 Redovisnings- och värderingsprinciper 61 Värdering materiella anläggningstillgångar 61 Värdering bokförda värden 61 Värdering finansiella anläggningstillgångar 61 Värdering bokförda värden 61 Värdering bokfört värde 62 Till bokfört värde 63 Noter (belopp i KSEK) 64 Donationer (belopp i KSEK) 83 Stiftelsen tillkom genom ett riksdagsbeslut . Det 40-årsjubileum som inföll markerades genom en konferens i - platsen för stiftelsens födelse. Vid denna konferens diskuterades, med utgångspunkt i en omfattande utvärdering, fondens forsknings-stödjande verksamhet framför allt . Bokomslaget för utvärderingsrapporten robur et ? En forskningsstiftelses handel och vandel. Stiftelsen 1989-2003 utgörs av en blå himmel med endast några lätta moln. Det kan möjligen symbolisera att fonden under dessa år verkat under ytterst gynnsamma forskningsklimatiska förhållanden. Det kan i någon mening äga sin giltighet åtminstone beträffande fondens egen kapitalutveckling, som stadigt förbättrats alltsedan 1988 då fonden frikopplades från riksbank och blev en "riktig" stiftelse med eget bundet kapital. Såsom min företrädare, , uttryckte det i sin kommentar i det årets redovisning: "kan alltså i ekonomisk mening sägas vara lika betydelsefullt för svensk vetenskap som ", dvs. det år då stiftelsen inledde sin forskningsstödjande verksamhet. Innan det beslutet fattades fanns det onekligen mycket mörka moln på himlen. Av kapitalet återstod endast ca . Utan denna radikala förändring och det samtidiga resurstillskottet på totalt hade det med största sannolikhet inte varit möjligt att uppleva 40-årsdagen. Såsom det framhålls i utvärderingsrapporten har fondens kapitalutveckling varit starkt positiv , inte minst på grund av det tillskott på de ytterligare som tillkomsten av Kulturvetenskapliga donationen innebar. Glädjande nog har den positiva kapitalutvecklingen även innefattat det gångna verksamhetsåret. medförde ett betydande resurstillskott vilket innebär att vi efter ett par magra år återigen kan uppvisa ett till-freds-ställande resultat. har beslutat om några förändringar i utformningen av den forskningsstödjande verksamheten. En viktig förändring är att medlen avsätts för hela projektet vid beslutstillfället. Ett annat viktigt inslag vid beslut om större forskningssatsningar () är att det kommer att krävas medfinansiering av lärosätena, något som, sammantaget med alla andra krav från statsmakternas sida, i sin tur kommer att innebära ett ökat rationaliseringstryck på universitetens och högskolornas forskningsutförande organisation. har RJ:s områdesgrupper bedrivit ett mycket betydelsefullt arbete som är framåtblickande och som har internationella perspektiv. har förändringarna inom kunskapssektorn studerats och analyserats inom ramen för en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället. Internationaliseringen av utbildning och forskning innebär ett starkt föränd ringstryck mot de nationella systemen. Universitetens roll i massutbildningens samhälle förändras påtagligt. Inom områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling har globala studier och studier i det globala rummet stått i förgrunden. Hur kommer vi i vår perifera del av världen att påverkas av det växande gapet mellan de allt fattigare men religiösa kulturerna och de allt rikare men sekulariserade samhällena? Hur kommer vi att kunna hantera och tolerera de betydande kulturella värderingsmönster som genom ökad migration kommer nära inpå oss? I vår områdesgrupp för forskning om civilsamhället söker vi finna nya utvecklingsvägar för civilsamhället inom våra nordiska välfärdsstater. Globaliseringen ställer våra civilsamhällen inför nya utmaningar och krav som inte enbart kan hanteras inom och med nationalstatens ramar och verktyg. Inte minst genom den katastrof som inträffade i och som drabbade medborgare i ett 40-tal länder på vår jord har vi fått ett påtagligt bevis på vad enskilda människor, frivilligorganisationer, för-eningar, företag och stiftelser snabbt kan åstadkomma med engagemang och offervilja. tog europeiska stiftelser genom () initiativ tillsammans med amerikanska motsvarigheter inom i syfte att utarbeta gemensamma praktiska anvisningar för stiftelser och företag i händelse av större globala katastrofer. bildades en permanent arbetsgrupp för katastrofinsatser (Disaster Grantmaking). Denna grupp hade ett första möte under i . RJ bidrog då aktivt för att få till stånd denna session vid vilken bl.a. från Röda Korset medverkade. Arbetsgruppen för Disaster Response Initiative utarbetade därefter vid en konferens i på principerna för "Good Practice" och de praktiska anvisningar för beredskap och handlande vid större katastrofer som har varit till mycket stor nytta för civilsamhällets organisering i samband med jordbävningen och i . Även i den tillsatta områdesgruppen för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap behandlas frågor om globaliseringens inverkan på nationalstaten. Hur måste våra välfärdssystem anpassas så att de blir långsiktigt hållbara? Hur skall ansvar och befogenheter vara utformade och fördelade på olika territoriella nivåer? Det finns stora behov av långsiktigt bedriven forskningsverksamhet som kan bidra till ny kunskap som är fri och tillgänglig för alla som gör det möjligt att - via debatt och politiska beslut - finna den rätta balanspunkten mellan statens ansvar och det ansvar som bör åvila medborgarnas och det civila samhällets olika delar. För en stiftelse som har sin förankring i folkstyrets främsta utövare, , ter det sig naturligt att även fortsättningsvis söka främja en kunskapsutveckling till gagn såväl för de enskilda människorna som för samhället i stort - utan hänsyn tagen till nationella gränser. Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och beredningsgrupper åter-speglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett stort erfarenhetsfält och den har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan stiftelsens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning, inkluderande ämnesområdena juridik och teologi. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. Stiftelsens ambition är att stödja ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap till lika stora delar. Den medicinska forskningen erhåller stöd via donationer. Socialmedicinsk forskning stöds både inom Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen. Naturvetenskap och teknik stöds i mindre utsträckning via samarbetsprojekt inom humaniora och samhälls-vetenskap. Stiftelsen är intresserad av att stödja gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Vid en översiktlig genomgång av de beviljade anslagen finner man exempel på många sådana forskningsprojekt. förverkligar stiftelsens ändamål genom att stödja forskning inom humaniora och samhällsvetenskap, inklusive teologi och juridik. finansieras denna forskning genom engångsanslag till program, projekt, postdoktorala satsningar, infrastrukturellt stöd samt forskningsinitiering. Med program avses när en större grupp kvalificerade forskare utför en gemensam forsknings-uppgift, medan ett projekt är en mer begränsad forskningsuppgift, vanligen utförd av en enskild forskare . Inom ramen för projektstödet kommer RJ även att göra särskilda postdoktorala satsningar på specifika teman. Infrastrukturellt stöd ges till förberedande av framtida forskning, såsom uppordnande och bevarande av arkivsamlingar eller databaser. Med forskningsinitiering avser RJ stöd till konferenser och seminarier, men även programplanering och skapande av forskarnätverk. Det är stiftelsens styrelse som fattar beslut om forskningsanslag. Anslag utlyses endast en gång , förutom anslag till forskningsinitiering, vilka söks fortlöpande och som beslutas av styrelsens arbetsutskott. Beredningsprocessen sker i två steg. I en första omgång väljs ett antal ansökningar ut som går vidare till en andra bedömningsomgång. De postdoktorala satsningarna utlyses och bereds i särskild ordning. Inkomna ansökningar om forskningsanslag bedöms och prioriteras i en eller flera av RJ:s beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal utomstående såväl nationella som internationella forskare. Ansökningarna har dessutom i den andra bedömningsomgången som regel granskats av externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och till internationell standard. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna gäller forskning som aktualiserar etiska frågor prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom . För att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte inrättar RJ s.k. områdesgrupper. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. beslöt styrelsen att inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället, inrättades en områdesgrupp för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling och en områdesgrupp för forskning om civilsamhället. En ny områdesgrupp för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap har inlett sitt arbete . Dessa gruppers verksamhet beskrivs närmare längre fram i årsberättelsen. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 22 projekt varit föremål för särskild granskning : 13 projekt inom Jubileumsdonationen, 5 inom Kulturvetenskapliga donationen och 4 infrastrukturprojekt. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Därutöver har ett syfte varit att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har projektledare vid , Lunds, och kontaktats. De har erhållit följande frågor, vilka besvarats skriftligen och kommenterats muntligen vid projektbesök: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med bidrag vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av Dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t.ex. doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till löner, utrustning, resor, lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader) och eventuellt övriga omkostnader. Beredningsgrupp 1 besökte . Nedanstående tre projekt valdes ut för detta besök: Marknaden, bönderna och staten: Den svenska spannmålsmarknadens förändring 1770-1870 ur ett institutionellt perspektiv Hägnaderna, landskapet och byalaget Ekonomie doktor och filosofie doktor - J2000-0098 Hur ägarstruktur och styrning av företag påverkar företagets värde och effektivitet Beredningsgrupp 2 besökte . Nedanstående tre projekt valdes ut för besöket: på : Minne och modernitet i en postkolonial tid Moderniteter i rörelse: En transnationell studie av de ungas dilemma Inkomst, ohälsa och dödlighet: Analyser på mikro- och makronivå Beredningsgrupp 3 besökte . Nedanstående fem projekt valdes ut för detta besök: Barnets bästa eller föräldrarnas - en studie av utfallet av alternativa beslutsmodeller rörande vårdnad/boende/umgänge Försiktighetsprincipen som miljörättsligt instrument och dess avgränsning i förhållande till hushållningsprincipen samt allmänna principer om rättssäkerhet och rättsskydd Mellan tradition och förnyelse: Rättstänkandet i 1940-2000 De nordiska EU-medlemmarnas ordförandeskap i ministerrådet - en jämförande studie Beredningsgrupp 4 besökte . Nedanstående fyra projekt valdes ut för besöket: Filosofie doktor - In2002-0020 : Digitalisering, systematisering och nätpublicering av språkligt material på det engelskbaserade sierraleonska kreolspråket krio - Humaniora och teknik i förening Identifiering av "imiterade" röster: Ett forskningsprojekt med applikationer för rättsväsendet och säkerheten Kulturgräns norr: Förändringsprocesser och rum Beredningsgrupp 5 besökte . Nedanstående fem projekt valdes ut för besöket: Statsformering, Östersjöimperium och örlogsflotta: Den svenska örlogsflottan 1500-1700 i ett organisationsteoretiskt perspektiv Beskydd, organisation och politiskt entreprenörskap: Skatte-militär statsbildning i 1450-1720 Filosofie doktor - K1997-5131 Blått: En kulturvetenskaplig studie av en färg i : Förhandlingar om religion, kön och sexualitet Mening, kommunikation, förklaring Beredningsgrupp 6 (Kulturvetenskapliga donationen) fick vid sitt septembersammanträde två projekt finansierade med medel för infrastrukturellt stöd presenterade. F. överbibliotekarien - In2000-7033 Bilddatabaser och digitalisering - plattform för ABM-samverkan Projektet presenterades av projektsekreteraren . Filosofie licentiat - In2002-0491 Illuminerade handskrifter i svenska samlingar Projektet presenterades av filosofie doktorerna . Den påbörjade utvärderingen av RJ:s verksamhet avslutades . Arbetet har utförts av professorerna , f.d. rektor vid , ordförande, , , och , , med professor , , som sekreterare. och presenterade utvärderingens huvudresultat för styrelsen under det året: och . Utvärderingsuppdraget avrapporterades sedan formellt till styrelsen . Slutrapporten utkom av trycket och hade titeln et ? En forskningsstiftelses handel och vandel. Stiftelsen 1989-2003 (& , 2004). I rapporten ges en bred och klargörande bild av RJ:s 40-åriga verksamhet som forskningsfinansiär och forskningspolitisk aktör. Huvuddelen ägnas perioden , men utvärderarna har även studerat stiftelsen ur ett längre tidsperspektiv och därigenom kunnat reflektera över dess arbetsformer och forskningspolitiska betydelse . De framhåller att tillkomsten av RJ innebar ett mycket betydande och nydanande tillskott till finansieringen av svensk forskning och drygt ett årtionde framåt. De allmänna kostnadsstegringarna, hög inflation och en låg avkastning på kapitalet - med statens stora satsningar på grund- och sektorsforskning - minskade fondens "ekonomiska muskler" och forskningspolitiska roll. beslut att ge RJ själv ansvar för kapitalförvaltningen och därpå att bevilja stiftelsen en donation för kulturvetenskaplig forskning vid utskiftningen av löntagarfonderna innebar markant förstärkta resurser. I kombination med en god kapitalförvaltning har RJ åter blivit en huvudaktör bland svenska forskningsfinansiärer, i synnerhet inom humaniora och samhällsvetenskaperna inklusive religionsvetenskap och juridik. Utvärderingsgruppen har under på nära håll följt RJ:s verksamhet. Den har tagit fram ett mycket omfattande bakgrundsmaterial. I deras sammanfattande rapport ges RJ ett mycket gott betyg, som de ger en rad konkreta förslag rörande stiftelsens arbets- och stödformer. Rapporten kommenteras och sammanfattas närmare i artikel längre fram i årsberättelsen. Stiftelsen instiftades genom beslut. På 40-årsdagen av denna sin formella tillkomst anordnade RJ en jubileumskonferens i förstakammarsal. Temat för konferensen var den ovan nämnda utvärderingen och RJ:s roll i det forskningspolitiska landskapet. Konferensen inleddes av talman , som gav en rad exempel på intressanta samverkansprojekt mellan och RJ. RJ:s ordförande, professor , redogjorde sedan för bakgrunden till utvärderingen och gav ett antal exempel på RJ:s forskningsstödjande insatser . Hon framhöll att universitetens allt knappare ekonomiska resurser för forskning och karriärtjänster för yngre forskare avspeglar sig i ett allt högre ansökningstryck hos RJ, vilket i sin tur resulterat i en beviljningsgrad på . sammanfattade därefter utvärderingsrapportens innehåll och huvudförslag. Han berörde därvid särskilt utvärderingens förslag till förändrade stödformer, främst "återgången" till att stödja storprojekt, formerna för den vetenskapliga granskningen av ansökningar, utvärdering och uppföljning av beviljade anslag samt overheadproblemet. tog upp ett antal specifika förslag, t.ex. rörande styrelsens storlek och roll, behovet av reflektion inom RJ om det faktiska utfallet av forskningsstödet, kansliets storlek och roll m.m. Professor , statsvetenskapliga institutionen vid , hade inbjudits att fungera som "opponent" på rapporten. menade att utvärderarna gjort ett gott arbete och skrivit en användbar bok i vilken de givit en bred och rättvisande bild av fondens verksamhet. Han delade för sin egen del deras positiva värdering av fonden. Han var emellertid kritisk till att utvärderarna trots sina omfattande kontakter med närmare hundratalet befattningshavare i FoU-systemet - där i stort sett alla varit nöjda med RJ:s sätt att sköta sitt mandat - inte funnit anledning att ta upp den för honom centrala och principiellt viktigare frågan, om universitetens och högskolornas underfinansiering och behov av ökad direktfinansiering från staten. De externa finansierarnas växande roll hotade forskningens frihet, menade han. Han ifrågasatte även hur "styrningen" av RJ gick till: Hur valdes forskarna? Vilken roll spelar politikerna? Hans tredje huvudinvändning gällde den av utvärderingen föreslagna och av beslutade nyordningen , som bl.a. innefattar satsningar på ett par tre stora pro-gram . Konferensen fortsatte sedan med ett panelsamtal under rubriken "Riks-bankens Jubileumsfond - i går, , ". Samtalet leddes av forskningsdirektör och kom främst att handla om RJ:s framtida roll som forskningsfinansiär och aktör i svenskt och internationellt forskningssamarbete. En nyckelfråga gällde i vad mån RJ i kraft av sina stadgar och sin oberoende ställning strikt skall följa sin egen väg, göra egna prioriteringar och inte fungera som ett substitut när staten inte tillhandahåller erforderliga forskningsmedel. I samtalet deltog rektor professor , , fil. , SCASSS, professorerna , , , och riksdagsledamot , vice ordförande i . avslutades med ett anförande av VD , som presenterade några utmaningar för RJ på väg mot nästa . Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd har beviljat drygt i anslag till forskningsändamål. Den budgeterade anslagsnivån var oförändrad i förhållande till . Ur Kulturvetenskapliga donationen beviljades endast fortsättningsansökningar. Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 702 nya ansökningar till Jubileumsdonationen, vilket är totalt 212 fler än föregående år. Av dessa beviljades 47. Två beviljade ansökningar har återtagits. Infrastrukturellt stöd beviljas i form av engångsanslag. Detta stöd avser insatser som syftar till att främja framtida forskning. budgeterades inom Jubileumsdonationen för detta ändamål. Ingen gemensam utlysning kungjordes av dessa medel. intecknade medel uppgick till . av de nya ansökningarna i Jubileumsdonationen beviljades . Den totala andelen beviljade forskningsprojekt från kvinnliga huvudsökande ligger i jämförelse med föregående år på samma nivå, . Det totala antalet deltagande kvinnliga forskare i nya bevillningar är något högre, . Stiftelsen har utöver dessa anslag beviljat 98 anslag till forskningsinitiering, konferenser m.m. (se nedan). Bland de nya infrastruktursatsningarna märks bl.a. stödet till Kantjubileet. RJ har tidigare beviljat medel till ett projekt för översättning, fackgranskning och kommentarer till de centrala verken av filosofen . Projektledare har varit professor och fil.dr vid filosofiska institutionen, . Fyra band utkom på bokförlaget lagom till då , och arrangerade en rad olika aktiviteter till minne av Kants död . Programmet inleddes i med föreläsningen "Peace in Kants Theory of " av professor från , vars senaste bok om också publicerats i samband med Kantutgåvorna. Programmet fortsatte sedan i dagen därpå med välkomsttal av landshövding och föreläsningar av professorerna från och från . Därefter följde en paneldiskussion på svenska med temat "" med professor från som ordförande. öppnades en utställning på universitetsbiblioteket med äldre Kantutgåvor, nyutkomna svenska översättningar av Kants viktigaste verk, inklusive Kritik av det rena förnuftet, brev med mera. Dagens avslutades med en jubileumsmiddag på under värdskap av landshövdingeparet . Jubileet avslutades den13 februari med en serie föreläsningar om i Aula , , med forskare från universiteten i , , samt . Academia Europaea är en internationell icke-statlig organisation av enskilda erkända forskare inom de flesta vetenskapliga fält som grundades . Akademin arbetar för att utöka det internationella forskarutbytet och samarbetet och deltar aktivt i den offentliga debatten om forskningens plats i det europeiska samhället - och har inte minst engagerat sig i diskussionen om ett europeiskt forskningsråd. RJ har stött verksamheten och har gett ett större bidrag bl.a. för ett seminarium i kring frågan om den europeiska civilisations rötter. Akademins nuvarande president är professor , filosof och vetenskapshistoriker vid . Han efterträdde professor på denna post. Stiftelsen i är en nystartad utbildnings-, forsknings- och utställningsmiljö för design i samarbete med . För att bygga ut bibliotek och materialsamling har RJ beviljat medel till för inköp av ett designbibliotek och en grafisk samling för deponering vid Formens hus. RJ stöder också detta år finansieringen av en gästprofessur i skärningspunkten mellan engelskspråkig litteratur och ICT vid i samarbete med . har kunnat möta en ökad efterfrågan från forskarsamhället på anslag till större konferenser eller mindre seminarier och uppbyggnad av vetenskapliga nätverk. Styrelsen avsätter särskilda medel till sådana ändamål, vilka kan sökas fortlöpande .