frsrdg · GS04RRS2 · 2005-01-01 00:00:00 — styrelses framställning angående prioriteringar inom hälso- och sjukvården Sammanfattning har granskat regeringens och myndigheternas arbete med att konkretisera och följa upp riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Granskningen redovisas i rapporten för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (RiR 2004:9). har beslutat att överlämna granskningens slutsatser i form av en framställning till . Styrelsen föreslår i sin framställning att begär att regeringen skall vidta åtgärder för att dels förbättra styrningen och uppföljningen av riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården, dels utveckla återrapporteringen av resultatet av verksamheten till . Med hänvisning till de motiveringar som framförs under Styrelsens överväganden föreslår följande: tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om behovet av en förbättrad styrning och uppföljning av riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om behovet av att utveckla återrapporteringen av resultatet av verksamheten till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), Per (), () och (). har granskat regeringens och myndigheternas arbete med att konkretisera och följa upp riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Granskningen omfattar även en analys av hur riktlinjerna för prioritering har samspelat med andra nationella mål för hälso- och sjukvården. Granskningen redovisas i rapporten för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (RiR 2004:9). Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. beslutade också om nationella riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Enligt beslutet skall patienter med de största behoven ges företräde i vården. De nya riktlinjerna för prioriteringar infördes i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Konkret innebär riktlinjerna bl.a. att svåra sjukdomar har företräde framför lindrigare, även om vården av de svåra sjukdomarna kostar mycket mer. Prioriteringarna skall redovisas öppet. I rapporten framhåller att den framtida demografiska utvecklingen och den snabba teknisk-medicinska utvecklingen skärper kraven på prioriteringar inom vården. granskningar - av och av revisorer - har också visat på svårigheter att genomföra nationellt fastställda mål inom hälso- och sjukvården. konstaterar att regeringen har varit passiv med att styra och följa upp riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Nationella riktlinjer har inte slagit igenom Av rapporten framgår att den behovsstyrning med öppna prioriteringar som lade fast med ändring av hälso- och sjukvårdslagen är svår att spåra i verkligheten. Sjukvårdshuvudmännen har haft svårt att uttolka beslut och därmed att omsätta detta i praktiken. Ansvaret för prioriteringar tenderar att tryckas ned till vårdens utövare. - De som arbetar inom vården har uppfattat beslut som något av en självklarhet. Men den konkreta innebörden har varit oklar. - Vårdens basåtagande uppfattas som diffust och öppna prioriteringar förefaller vara sällsynta. - Regeringen har inte klargjort hur satsningar på ökad tillgänglighet ska förhålla sig till riktlinjer om prioriteringar. Dessa satsningar kan komma i konflikt med varandra. Målen för tillgänglighet är ofta mycket konkreta och lätta att följa upp, till skillnad från vad som gäller för riktlinjerna för prioriteringar. Riktlinjer för prioriteringar får därmed, enligt , en undanskymd roll i den statliga styrningen av hälso- och sjukvården. Gentemot har regeringen inte använt de ordinarie formerna för myndighetsstyrning när det gäller hälso- och sjukvårdens prioritering. - ändring av hälso- och sjukvårdslagen har inte medfört någon ändring i instruktion. - Ändringen av hälso- och sjukvårdslagen har inte heller medfört att regeringen har angett nya eller ändrade mål i styrelsens regleringsbrev. Först regleringsbrev anges att styrelsen ska verka för att myndighetens riktlinjer för vård och behandling i ökad utsträckning ligger till grund för sjukvårdshuvudmännens planering av vården. - har dock fått i uppgift att arbeta med beslutsstöd för nationella prioriteringar inom ramen för den s.k. Dagmaröverenskommelsen. Regeringen följer inte upp riktlinjer I rapporten konstaterar också att regeringen inte har följt upp hur krav på öppna prioriteringar har verkställts. Regeringen har inte heller begärt in information för att kunna bedöma denna fråga. Slutsatser och rekommendationer i rapporten Enligt granskningen har regeringen inte skapat förutsättningar för sjukvårdshuvudmännen och vårdens professionella utövare att omsätta riktlinjer i praktiken. De nationella riktlinjerna har inte konkretiserats. Riktlinjerna har inte haft tillräcklig styrkraft för att påverka en verksamhet som styrs på flera nivåer. anser att regeringen bör - vidta åtgärder för att utveckla riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården - revidera instruktion så att den även anger uppgifter och ansvar kring behovsstyrd hälso- och sjukvård samt kostnadseffektivitet - ge myndighetsuppdrag via regleringsbrev och andra regeringsbeslut och inte via Dagmaröverenskommelsen - tydliggöra för aktörer - bl.a. sjukvårdshuvudmännen och de som arbetar inom vården - hur satsningar på ökad tillgänglighet förhåller sig till riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården har som en av sina uppgifter att besluta om de framställningar och redogörelser till som riksrevisorernas granskningsrapporter inom området effektivitetsrevision ger anledning till. har granskat hur regeringen och myndigheterna har styrt och följt upp riktlinjer för hälso- och sjukvården. Granskningen redovisas i rapporten (RiR 2004:9) Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvård. Styrelsen har beslutat att överlämna granskningens slutsatser i form av en framställning till . I anslutning till detta vill styrelsen framföra följande. Styrelsen vill inledningsvis peka på att har gått sedan beslutade om de nationella riktlinjerna för öppet redovisade prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna infördes i hälso- och sjukvårdslagen . Sedan 1997 års lagändring har frågorna om prioriteringar inom vården varit aktuella i flera sammanhang i riksdagsarbetet, senast när motioner från den allmänna motionstiden behandlades (bet. 2002/03:SoU3). I sin granskning gör nu flera viktiga iakttagelser av lagändringens betydelse för vårdens planering och genomförande. Styrningen och uppföljningen behöver utvecklas konstaterar att regeringen har varit passiv i sin styrning och uppföljning av riktlinjer för prioriteringar. Regeringen har således inte aktivt fört ut riktlinjerna till sjukvårdshuvudmännen och till dem som arbetar inom vården. Såväl huvudmännen som vårdens professionella utövare har haft svårt att uttolka beslut och att omsätta detta till konkret handling. Regeringen har inte heller använt de ordinarie formerna för att styra i detta avseende. Avsaknaden av uppföljning av riktlinjer är enligt särskilt anmärkningsvärd. Styrelsen kan i allt väsentligt ställa sig bakom det som sägs i rapporten om behovet av att utveckla och konkretisera de nationella riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården och vikten av att använda reguljära former för myndighetsstyrning. Detta är en viktig förutsättning för att riktlinjer skall kunna förverkligas. Styrelsen föreslår därför att uppdrar åt regeringen att vidta åtgärder med denna innebörd. Behov av bättre återrapportering till I rapporten framhålls att behovet av prioriteringar markeras av den framtida demografiska utvecklingen i kombination med vårdens snabba utveckling i tekniskt och medicinskt hänseende. understryker att de statliga insatserna för att underlätta genomförandet av de nationella riktlinjerna därför behöver förbättras. Främst bör regeringen därvid förtydliga uppdraget till om att stödja och följa upp huvudmännens genomförande av riktlinjerna. Regeringen har också enligt rapporten ett stort ansvar för att följa upp resultatet av genomförd verksamhet och att utveckla återrapporteringen till . Styrelsen delar uppfattning om betydelsen av ett tydligare uppdrag till och en effektivare uppföljning på nationell nivå. Därigenom förbättras också möjligheterna till att utveckla regeringens återrapportering till . Styrelsen föreslår att ger regeringen detta till känna. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår styrelsen att begär att regeringen skall vidta åtgärder för att dels förbättra styrningen och uppföljningen av riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården, dels utveckla återrapporteringen av resultatet av genomförd verksamhet till . 2004/05:RRS2 granskning granskning 2004/05:RRS2 2004/05:RRS2 Styrelsens överväganden