frsrdg · GT04RS3 · 2005-12-14 00:00:00 — bör vidare kunna ställa krav på regeringen att i viktigare propo- sitioner redovisa kunskapsläget enligt forskning, teknikvärdering och fram- tidsstudier m.m. inom de områden som behandlas. Särskilt relevant är detta naturligtvis när det gäller sakfrågor som i sig har stark anknytning till forsk- ning, t.ex. energifrågor, miljöfrågor, hälsofrågor. De forsknings- och framtidsdagar som genomfördes i uppfattades av flertalet deltagare som mycket givande. anser att liknande aktiviteter bör genomföras med jämna mellanrum, t.ex. . Med hänsyn till de ökade utskottsaktiviteter inom området forsknings- och framtidsfrågor som bör kunna förutses bör forsknings- och framtidsdagarna kunna ägnas åt teman som inte alltid har direkt bäring på specifika riksdagsfrågor. Aktiviteterna skulle i stället kunna mer allmänt bidra till ledamöternas omvärldsorientering. Exempel på teman som skulle kunna tas upp är bl.a. klimatförändringarna, globaliseringen. 2005/06:RS3 5 ARBETET I UTSKOTT Universitet och högskolor, forskningsfinansierande myndigheter, veten- skapliga akademier och flera andra organisationer arbetar med att förbättra samverkan och dialog mellan forskning och samhälle. Politiker, och då inte minst ledamöter är självfallet viktiga för dessa aktörer. En rad insatser riktas mer eller mindre direkt till dessa grupper, vilket kan ge riks- dagsledamöter möjligheter både att knyta kontakter med aktiva forskare och få såväl mer allmän som specifik information. Det är viktigt att ledamöterna ges utrymme för att delta också i olika former av externt ordnade aktiviteter inom området forsknings- och framtidsfrågor. När det gäller ett ökat stöd till utskotten på området faller det sig enligt kommittén naturligt att lägga detta stöd på den uppföljnings- och utvärde- ringsfunktion som finns på utredningstjänsten. Stödet bör omfatta både personella resurser med kompetens på forskningsinformationsområdet och särskilda medel för utskottens behov av att anlita utomstående expertis. Kommittén anser också att det finns behov av att stärka kontakterna mellan utskotten, utredningstjänsten och . Rifos verksamhet bör också kunna utvecklas för att nå fler av ledamöter, särskilt med tanke på att nu som associerad medlem representerar i EPTA. Ett skäl till att inte har fullt medlemskap är att EPTA anser att anknytningen till inte är tillräckligt stark. I detta sammanhang kan nämnas att sekre- tariatsfunktionen för som ligger under Kungl. Ingenjörsvetenskaps- () var knuten till riksdagsförvaltning- en. har här endast övergripande angett hur arbetet med forsknings- och framtidsfrågor bör utvecklas. Den närmare utformningen av detta arbete skulle kunna formuleras i en strategi för arbetet med forsknings- och framtidsfrågor. Strategin bör utarbetas inom riksdagsförvaltningen i ett nära samarbete mellan utskottskanslierna och utredningstjänsten. I detta arbe- te bör erfarenheterna från forskningsdag och framtidsdagar beak- tas. Även formerna för samarbete med bör beaktas. I strategin bör ingå bl.a. åtgärder för att synliggöra och skapa intresse för forsknings- och fram- tidsfrågorna, gemensamma projekt, kompetenshöjande åtgärder, forskningsin- formation, stödfunktionens uppgift, kriterier för fördelning av resurser till utskotten för analyser och projekt samt former för uppföljning av strategin. Ett särskilt uppdrag är att överväga hur allmän forskningsinformation kan göras mer lättillgänglig för både ledamöter och utskott, t.ex. via intranät. Strategin kan utmynna i ett handlingsprogram som föreläggs och diskuteras i ordförandekonferensen. 5 ARBETET I UTSKOTT 2005/06:RS3 5.5 arbete med uppföljning och utvärdering beslutade att godkänna riktlinjerna för arbete med uppföljning och utvärdering (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). Beslutet innebar dels att uppföljning och utvärdering skrevs in i riksdagsordningen som en uppgift för utskotten, dels att en handlingsplan för det fortsatta arbetet med uppföljning och utvärdering antogs. Av riktlin- jerna framgår att i ökad utsträckning skall följa upp och utvärdera fattade beslut för att åstadkomma ett bättre berednings- och beslutsunderlag i den politiska styr- och beslutsprocessen. Uppföljnings- och utvärderingsarbe- tet är en naturlig del av kärnuppgifter att utöva kontroll, lagstifta, besluta om skatter och avgifter och att bestämma om användningen av stats- medel. har ett övergripande ansvar och särskilt stor anledning att ställa sig frågan hur tidigare beslut har genomförts, vad som presterats inom olika verksamhetsområden och vilka effekterna blivit. Inom ekonomistyrningen står återföringen av information om uppnådda resultat i förhållande till uppsatta mål i fokus. Ett system av olika dokument har byggts upp för att hantera mål- och resultatstyrningen. De viktigaste delarna i styrinformationen är budgetbetänkanden och därtill hörande riksdagsskrivelser samt regeringens regleringsbrev och reger- ingsbeslut. Den formella återföringen av uppnådda resultat sker bl.a. i myn- digheternas årsredovisningar till regeringen. Resultatinformation förs sedan vidare i tillämpliga delar från regeringen till i budgetpropositionen, resultatskrivelser och årsredovisningen för staten. Inom regelstyrningen har en övergång från detaljerade lagar till mer allmänt hållna ram- lagar ägt rum, parallellt med ambitioner att avreglera eller förenkla regelver- ken för olika verksamheter. I ramlagarna anges mer allmänt hållna mål och riktlinjer, medan mer detaljerade regler överlåts till regeringens förordningar och myndigheternas föreskrifter. 5.5.2 handlingsplan för uppföljning och utvärdering Till grund för de senaste årens arbete med utvecklad uppföljning och utvärde- ring har legat den handlingsplan som beslutade om . har gjort en genomgång av vad som har hänt i förhållande till de olika punkterna i handlingsplanen för uppföljning och utvärdering. 2005/06:RS3 5 ARBETET I UTSKOTT 5.5.3 Ändring i riksdagsordningen Av riksdagsordningen skall framgå att utskotten skall följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Handlingsplanens första punkt är genomförd. Bestämmelsen har införts i 4 kap. 18 § RO: I utskottens beredning av ärendena skall ingå uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. En förbättrad verksamhetsplanering måste åstadkommas i utskottsarbetet. Planeringen bör vara mer långsiktig och tematisk. I utskottens verksamhets- planering bör ingå en strategi för informationsförsörjningen. Flera utskott arbetar med långsiktig och tematisk verksamhetsplanering. Någ- ra utskott tar fram skriftliga och mer utförliga planer för utskottets fortsatta arbete med uppföljning och utvärdering. Ett exempel på detta är socialförsäk- ringsutskottet som även har lagt ut denna plan på webbplats. I planen redovisas de fortsatta olika uppföljnings- och utvärderingsinsatser som utskottet planerar . Ett annat exempel är bostadsutskottet som ut- ifrån olika underlag för en diskussion om olika möjliga inriktningar för ut- skottets fortsatta arbete med uppföljning och utvärdering tar fram en uppfölj- ningsplan för utskottet. 5.5.5 Utskottens uppföljnings- och utvärderingsaktiviteter Utskotten måste bli mer aktiva och ta ett större ansvar för att ta initiativ till uppföljnings- och utvärderingsaktiviteter. Utskotten arbetar på olika sätt och i olika utsträckning med uppföljning och utvärdering, vilka kan vara både löpande och tematiska. Under den inneva- rande mandatperioden har ca 40 tematiska uppföljnings- och utvärderingspro- jekt genomförts. Därtill planeras ett antal ytterligare projekt. Under mandat- perioden har utskotten dessutom arbetat med löpande uppföljning och utvär- dering, bl.a. inom ramen för beredningen av regeringens resultatredovisningar 5 ARBETET I UTSKOTT 2005/06:RS3 Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering handlar i första hand om att bredda kunskapsunderlag genom att på olika sätt samla in information om uppnådda resultat i förhållande till verksamhetens mål och resurser eller i förhållande till lagstiftningen inför beslutsfattande. har i sin genomgång kunnat konstatera att flertalet utskott på olika sätt arbetar med löpande uppföljning inom ramen för beredningen av budgetpropositionen och regeringens resultatskrivelser. I detta ingår att be- döma innehållet i målen och målformuleringarna samt att analysera regering- ens resultatinformation och formen för resultatredovisningen i förhållande till av beslutade mål. Av en kartläggning som uppföljnings- och utvär- deringsfunktionen vid har gjort framgår att utskot- tens arbete i budgetberedningen med att bedöma både innehåll och form när det gäller mål och resultat kan sammanfattas på följande sätt: Tolv utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde innehållet i mål. Sex utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde utformningen av mål. Ytterligare tre utskott diskuterade sådana frågor i betänkandetexter- na. Sex utskott gjorde bedömningar av det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser inom politikområdet i betänkandetexterna, varav tre lyfte fram detta i rutor. Fem utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde utformningen av regeringens resultatredovisning till och ytterligare fem utskott gjorde bedömningar av resultatredovisningarna i betänkandetexterna. Som exempel på utskott som delvis har förändrat sitt arbetssätt kring dessa frågor kan trafikutskottet och bostadsutskottet nämnas. Vid trafikutskottets budgetberedning har särskilda föredragningar av mål- och resultatfrågor gjorts, bl.a. med hjälp av . Den tidigare traditionel- la behandlingen av olika frågor inom utgiftsområdet sorterades upp på olika politikområden. Detta resulterade i en ny uppläggning av budgetbetänkandet där varje politikområde inletts med samlad behandling av mål- och resultat- frågor. kan därmed sägas tydligare ha tagit ställning till regering- ens resultatredovisning och lämnat en rad synpunkter på hur mål- och resul- tatredovisningen kan vidareutvecklas. Tematisk uppföljning och utvärdering Utskotten bedriver även mer tematisk och projektinriktad uppföljning och utvärdering. Sådana större insatser görs vanligen som en del i utskottets kun- skapsuppbyggnad inför behandlingen av ett ärende. 2005/06:RS3 5 ARBETET I UTSKOTT visar att uppföljningsprojekten har genomförts internt inom riksdags- förvaltningen (utskottskansliet eller utredningstjänsten) eller med hjälp av externa konsulter (framför allt forskare). har flera uppföljnings- och utvärderingsinsatser gjorts. Resultaten av utskottens projekt dokumenteras ofta i betänkanden eller i serien Rapporter från (RFR, tidigare Utredningar från , ). Dessa rapporter finns i allmänhet tillgängliga på webbplats. Kommittén har under sitt arbete erfarit att det inom riksdagsförvaltningen planeras att genomföras en uppföljning av utskottens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet med särskilt fokus på de projekt som bedrivits med stöd från externa forskare, konsulter m.m. . 5.5.6 Erfarenhets- och informationsutbyte Ett återkommande erfarenhetsutbyte bör ske inom ramen för ordförandekon- ferensens verksamhet. Där kan samråd äga rum om behovet av utskottsöver- gripande uppföljningar och utvärderingar. Informationsutbytet bör kunna resultera i att större krav kan komma att ställas på utskottens uppföljnings- och utvärderingsaktiviteter. Utskottens uppföljnings- och utvärderingsverk- samhet kommer också att vara en återkommande fråga för kanslichefsmöten. Ett visst utbyte av erfarenheter och information mellan utskotten har skett, dels på politisk nivå inom ramen för ordförandekonferensen, dels på tjänste- mannanivå inom ramen för kanslichefsmöten och till viss del även på t.ex. seminarier för utskottskanslierna. 5.5.7 Ökad systematik i resultatinformationen Ökad systematik i resultatinformationen bör tillämpas även i andra proposi- tioner än budgetpropositionen. Mer enhetlig utformning av utskottsbetänkan- den bör övervägas. Uppföljnings- och utvärderingsinformation bör i tillämp- liga fall vara en obligatorisk del av ett utskottsbetänkande. Formerna för en fördjupad samverkan i resultatdialogen mellan utskotten och Regeringskans- liet bör utvecklas ytterligare. Tydliga krav bör ställas från sida om resultatredovisningens form och innehåll. När det gäller utformningen av utskottsbetänkandena har olika åtgärder vidta- gits för att göra den mer enhetlig. 5 ARBETET I UTSKOTT 2005/06:RS3 Den formella dialogen mellan regeringen och om mål- och re- sultatfrågor sker huvudsakligen inom ramen för regeringens budgetproposition och utskottens budgetbetänkanden. Formerna för dialogen och dess inriktning och resultat varierar mellan olika politikområden och utskott. När det gäller kraven från sida angående resultatredovis- ningens form och innehåll i budgetpropositionen har bl.a. finansutskottet i ett flertal betänkanden tagit upp och betonat denna fråga. Även andra utskott har i varierande utsträckning framfört tydliga krav på bättre resultatinformation i sina budgetbetänkanden. För att förbättra förutsättningarna för att göra uppföljning och utvärdering till en integrerad del av budgetprocessen föreslog att regeringen varje vår skall lämna skrivelser med resultatinformation för alla utgiftsområden. var som sådana skrivelser lämnades. Av en genomgång som uppföljnings- och utvärderingsfunktionen vid riksda- gens utredningstjänst gjorde för finansutskottet framgår att det inte är entydigt vilka av regeringens skrivelser som skall betraktas som resul- tatskrivelser. Genomgången visar att förhållandevis få skrivelser har lämnats till i jämförelse med riksdagsbeslutet med anledning av Riksdags- kommitténs förslag. har regeringen lämnat skrivelser som kan karaktä- riseras som resultatskrivelser inom knappt en tredjedel av politikområdena. Regeringen har tidigare framfört att det var alltför optimistiskt att ha som ambition att lämna resultatskrivelser för alla utgiftsområden och har i stället förordat ett successivt införande över (prop. 2002/03:1 utg.omr. har framhållit att det får förutsättas att följer vad utskotten tar upp i sina budgetbetänkanden om fördjupad resultatredovisning på olika områden samt att man även på annat sätt genom direkta kontakter med respektive utskott kommer överens om när och med vilken inriktning resultatskrivelser skall lämnas (bet. 2002/03:FiU2). Som exempel kan nämnas att bostadsutskottet pekat på möjligheten att reger- ingen i en särskild resultatskrivelse gör en fördjupad redovisning av utfallet inom delar av politikområdet (bet. 2004/05:BoU1). I finansutskottets betänkande Årsredovisning för staten (bet. 2004/05:FiU28) konstaterar utskottet att förhållandevis få resultatskrivelser har lämnats till i jämförelse med ursprungliga önskemål om en resultatskrivelse per utgiftsområde och år. Utskottet framhål- ler att det skulle underlätta det fortsatta utvecklingsarbetet för mål- och resul- tatstyrning om regeringen tydligt angav vilka skrivelser som är att betrakta som resultatskrivelser. Vidare anges att utskottens önskemål om fördjupade resultatredovisningar borde i ökad utsträckning kunna uppfyllas genom fram- tagande av resultatskrivelser. 2005/06:RS3 5 ARBETET I UTSKOTT 5.5.8 Stödfunktion för uppföljning och utvärdering En särskild stödfunktion för utskottens arbete med uppföljning och utvärde- ring bör inrättas. En uppgift är att anordna utbildningar och seminarier samt att ge stöd till utskottens utvärderingsarbete. Den skall förfoga över beställ- ningskompetens och ekonomiska resurser för upphandling. Den skall tillhan- dahålla både ett metodologiskt och praktiskt stöd. Till funktionen kan övervä- gas att knyta en referensgrupp som bl.a. skall tjäna som en länk till pågående utvärderingsforskning och till det internationella arbetet inom t.ex. . kan få en förstärkt roll när det gäller att vara en resurs för utskotten i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Uppföljnings- och utvärderingsfunktionen inledde sin verksamhet . Den är placerad vid utredningstjänsten och består av tre tjänster. Medel för att bl.a. upphandla externa utredningsresurser finns avsatta i riksdagsförvaltningens budget. Funktionens insatser har till övervägande del inriktats på att vara en stödfunktion till utskotten i arbetet med uppföljning och utvärdering. Detta arbete styrs av utskottens efterfrågan av stöd. Kommittén har i sin genomgång erfarit att funktionen har gett olika former på stöd till över hälften av utskotten. Stödet har avsett både utskottens tematiska uppföljning och utvärdering och den mer löpande upp- följningen. Stödet till utskottens tematiska verksamhet har bl.a. bestått av utarbetande av förslag till utvärderingar, stöd i samband med upphandling av externa utförare samt av eget utredningsarbete. Funktionens uppgift att vara en motor i det allmänna utvecklingsarbetet består framför allt i att göra kortare utred- ningar och att ta fram olika underlag till bl.a. talmannen och ordförandekonfe- rensen. Funktionen har även initierat t.ex. seminarier. Förutom stödet från uppföljnings- och utvärderingsfunktionen har även de olika utredningssektionerna inom under de senas- te åren fått en förstärkt roll när det gäller att vara en resurs för utskotten i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Utredningstjänsten har utfört ett flertal uppföljningar på utskottens uppdrag. Utredningstjänstens resurser har för- stärkts med ytterligare fyra tjänster. Dessa kan till viss del användas som en resurs för utskotten i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Ökade utbildningsinsatser som tar sikte på att förbättra hanteringen av och inhämtande av beslutsinformation, att analysera målformuleringar och resul- tatredovisningar, att utarbeta rutiner för en förbättrad resultatdialog med 5 ARBETET I UTSKOTT 2005/06:RS3 och ledning av den egeninitierade uppföljnings- och utvär- deringsverksamheten. Utbildningsinsatserna kring uppföljning och utvärdering har haft begränsad omfattning. Den uppföljnings- och utvärderingsfunk- tion som inrättades har inriktat sitt arbete på att genom samarbete med utskottskanslierna integrera kompetensutvecklingen i projektens genom- förande. Ett par gemensamma utbildningsinsatser har dock genomförts. Högre krav bör ställas på utskottens verksamhetsberättelser när det gäller bl.a. arbetet med uppföljning och utvärdering. Generella riktlinjer bör gälla för hur verksamhetsberättelserna utformas. Verksamhetsberättelserna bör göras till- gängliga i Rixlex och publiceras. Det bör vara obligatoriskt att utskotten avger verksamhetsberättelse efter avslutat verksamhetsår. Riktlinjer och mall för verksamhetsberättelsernas utformning har tagits fram och implementerats. Alla utskott avger verksamhetsberättelser som publice- ras. Insatser inom uppföljnings- och utvärderingsområdet redovisas under en särskild rubrik i verksamhetsberättelsen. 5.5.11 Ökade resurser för uppföljning och utvärdering För att utöka bl.a. uppföljnings- och utvärderingsarbetet bedömdes det som erforderligt att bygga upp en utgiftsram på totalt . anförde riksdagsstyrelsen i budgetpropositionen att den har ställt sig bakom förslag om en successiv ökning av utgiftsramen för att genomföra kommitténs förslag. Därefter har beslut fattats om att uppbyggandet av den beslutade utgiftsramen om 10 mil- joner kronor genomförs . fanns avsatt för arbetet med uppföljning och utvärdering samt för att ge vissa möjligheter att anlita extern expertis. En arbetsgrupp under ledning av riksdagsdirektören fick i uppdrag att närmare utforma kommitténs förslag. Den s.k. genomförandegruppen kom med förslag på åtgärder som innebär ett behov av utökade resurser inom följande områden: riksdagsförvaltningens 2005/06:RS3 5 ARBETET I UTSKOTT arbete med EU-frågor, uppföljning och utvärdering, makroanalyser av opposi- tionspartiernas budgetförslag samt revisionsliknande utredningar. De medel som avsatts för att genomföra förslag har använts för att finansiera lönekostnader inom riksdagsförvaltningen, bl.a. till uppföljnings- och utvärderingsfunktionen vid utredningstjänsten, kostnader för upphandlade uppföljnings- och utvärderingsinsatser samt för att finansiera representation i . har 11 miljoner kro- nor avsatts i riksdagsförvaltningens budget för utskottens utvärdering, EU- bevakning m.m. är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen skall fungera måste få information om resultaten. Har resurser fördelats enligt de politiska priorite- ringarna och har avsedda resultat uppnåtts? Har av beslutade lagar fått avsedda effekter? Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. kan konstatera att uppföljnings- och utvärderingsfrå- gor har fått ökad uppmärksamhet inom och att antalet genomförda uppföljningar och utvärderingar har ökat. Flera utskott arbetar med löpande uppföljning inom ramen för beredningen av bl.a. bud- getpropositionen och regeringens resultatskrivelser. Flera utskott genomför även större uppföljnings- och utvärderingsinsatser som en del inför utskottets behandling av ett ärende. Målet för beslut är emellertid inte uppnått förrän uppföljning och utvärdering är en integrerad och naturlig del i alla utskotts ärendeberedning. Kommittén menar att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl under- byggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Riksdagsledamöter- na och utskotten bör använda uppföljning eller utvärdering som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. Återkopplingen till utskottens beredning av propositions- och mo- tionsärenden behöver dock i många fall göras tydligare. I det fortsatta utvecklingsarbetet med uppföljning och utvärdering är det viktigt att konkretisera handlingsplanen för det fortsatta arbetet med uppfölj- ning och utvärdering så att den blir en naturlig del i det löpande utskottsarbe- tet. Ett sätt att stimulera den fortsatta utvecklingen av uppföljnings- och ut- värderingsarbetet är att tydliggöra effekterna av att utskotten arbetar mer uppföljningsinriktat. Det kan t.ex. ske genom att riksdagsförvaltningen kart- lägger hur uppföljningsresultaten används. Ett fördjupat utbyte mellan utskot- ten när det gäller uppföljnings- och utvärderingsfrågor bör också kunna bidra till fortsatt utveckling. Detta bör t.ex. kunna ske inom ramen för ordförande- konferensens verksamhet. 5 ARBETET I UTSKOTT 2005/06:RS3 Kommittén konstaterar att flera utskott arbetar med långsiktig och tematisk verksamhetsplanering. Målet är att uppföljnings- och utvärderingsfrågor ingår som en integrerad del i verksamhetsplaneringen, både den långsiktiga för hela mandatperioden och den kortsiktiga för . Utskottens verk- samhetsplanering bör underlätta planeringen av hur resur- ser för uppföljning och utvärdering kan användas på bästa möjliga sätt. För att fullfölja handlingsplan är det enligt kommitténs bedömning därför angeläget att utskotten arbetar långsiktigt med uppföljning och utvärdering genom att t.ex. i sin verksamhetsplanering tydliggöra hur arbetet kommer in i beredningen av motioner och kommande propositioner. beställer och tar emot information om resultatet av statens verk- samhet. Ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de av regeringen redovisade resultaten i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. Ett annat viktigt dokument är regeringens resultatskrivelser, vilka har tillkommit på initiativ. I det fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbetet är det enligt kommit- téns bedömning viktigt att alla utskott granskar den resultatinformation som regeringen lämnar i budgetpropositionen och resultatskrivelser: Regeringen måste å sin sida på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördju- pad resultatredovisning (se bet.