frsrdg · GS04RS1 · 2005-01-01 00:00:00 — Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion Sammanfattning Riksdagsstyrelsen föreslår att det i 13 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen införs en skyldighet för riksdagsstyrelsen att även utse ersättare för ledamöter i rådet för ledamotsnära frågor samt att tjänstgörande ersättare skall omfattas av reglerna om sammanträdesarvode enligt 2 § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Det föreslås vidare att 15 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ändras så att det av bestämmelsen framgår att riksdagsstyrelsen inte längre skall besluta om delårsrapport från riksdagsförvaltningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ 4 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen 5 Redogörelse för ärendet 7 Ändringarna i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen samt arvodeslagen 8 Ikraftträdande och behovet av övergångsbestämmelser 11 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut Riksdagsstyrelsen föreslår att antar förslagen till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ samt lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § För fullgörande av uppdrag som anges i 1 § samt som ledamot och suppleant i betalas särskilt arvode för sammanträdesdag (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till a) vald ledamot och företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen eller b) ordförande och vice ordförande i . Sammanträdesarvode betalas även till 1. ledamot i rådet för ledamotsnära frågor, 1. ledamot och tjänstgörande ersättare i rådet för ledamotsnära frågor, 2. tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3. ledamot och suppleant i , 4. suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 5. suppleant i , 6. ledamot och suppleant i som är förlagt till period då har plenifri tid, 7. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 8. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 9. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den parlamentariska församlingens verksamhet i i den mån motsvarande ersättning inte betalas från den parlamentariska församlingen samt 10. tjänstgörande suppleant i styrelsen i . Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 13 och 15 §§ lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Riksdagsstyrelsen utser inom sig för valperioden ett råd som tillsammans med riksdagsdirektören skall bereda ledamotsnära frågor. I rådet skall ingå en representant för varje partigrupp med närvaro- och yttranderätt i styrelsen. Riksdagsstyrelsen utser inom sig för valperioden ett råd som tillsammans med riksdagsdirektören skall bereda ledamotsnära frågor. I rådet skall ingå en representant för varje partigrupp med närvaro- och yttranderätt i styrelsen. Riksdagsstyrelsen utser också ersättare för ledamöterna i rådet. Rådet sammanträder på kallelse av riksdagsdirektören. Rådet sammanträder på kallelse av riksdagsdirektören. 15 § Styrelsen skall pröva om förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. 1. framställningar till , 2. målen för förvaltningens verksamhet, 3. förvaltningens årsredovisning, delårsrapport och förslag till budget för , 3. förvaltningens årsredovisning och förslag till budget för , 4. åtgärder med anledning av rapporter över förvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen skall lämna till enligt 7 §, 5. åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning samt revisionsplan, 6. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av riksdagsförvaltningen, 7. riksdagsförvaltningens arbetsordning, 8. slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, lockout eller annan stridsåtgärd samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för och dess myndigheter, 9. anställning på chefsnivå direkt under riksdagsdirektören samt av kanslichef i utskott och , 10. frågor som avses i 4 §, 11. frågor som hänskjuts till styrelsen från rådet för ledamotsnära frågor samt 12. frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 15 § i sin nya lydelse tillämpas dock för tid . Frågorna om utseende av ersättare i rådet för ledamotsnära frågor samt ersättarnas rätt till s.k. sammanträdesarvode har aktualiserats. Vidare har frågan om riksdagsförvaltningens skyldighet att upprätta och avlämna delårsrapport till riksdagsstyrelsen aktualiserats. Av 13 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen framgår att riksdagsstyrelsen inom sig för valperioden skall utse ett råd som tillsammans med riksdagsdirektören skall bereda ledamotsnära frågor. Det framgår vidare av bestämmelsen att det i rådet skall ingå en representant för varje partigrupp med närvaro- och yttranderätt i styrelsen. Något krav på att även ersättare skall utses finns inte enligt den nuvarande bestämmelsen. Denna bör därför kompletteras med en regel om att även ersättare skall utses samt vem som skall utse dessa. I samband härmed bör också ersättarnas rätt till sammanträdesarvode regleras. Av 15 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen framgår bl.a. att riksdagsstyrelsen beslutar om förvaltningens årsredovisning, delårsrapport och förslag till budget för . Inom riksdagsförvaltningens ekonomienhet har det upprättats en promemoria: Förslag till ny utformning av riksdagsförvaltningens årsredovisning och införande av tertialrapport samt upphävande av delårsrapporten (dnr 250-1131-04/05). Ett av förslagen i promemorian är att kravet på att upprätta och avlämna delårsrapport till riksdagsstyrelsen bör tas bort. Bestämmelsen i 15 § instruktionen bör ändras i enlighet med promemorians förslag. Ändringarna i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen samt arvodeslagen Ersättare i rådet för ledamotsnära frågor En ny ledningsorganisation med en riksdagsstyrelse som leder riksdagsförvaltningen infördes . Riksdagsstyrelsen tog då över de beslutsfunktioner som talmanskonferensen och förvaltningsstyrelsen tidigare hade haft (se bet. 1999/2000:KU19). inrättades ett råd för ledamotsnära frågor. Riksdagsordningen reglerar frågan om vilka ledamöter som skall ingå i riksdagsstyrelsen samt hur dessa skall utses. Enligt 1 kap. 5 § tredje stycket riksdagsordningen föreskrivs sålunda att riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande samt tio andra ledamöter som utser inom sig för valperiod. Vidare skall, enligt fjärde stycket samma bestämmelse, de partigrupper i som motsvarar partier med av rösterna i hela riket vid senaste val till utse vardera en särskild företrädare som skall samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Av tilläggsbestämmelse 1.5.2 riksdagsordningen framgår att de av de särskilda företrädarna för partigrupperna som inte är ledamöter av styrelsen får delta i styrelsens överläggningar. Enligt tilläggsbestämmelse 1.5.2 riksdagsordningen utser en personlig ersättare för varje vald ledamot av riksdagsstyrelsen. Enligt samma bestämmelse utser varje partigrupp en personlig ersättare för sin särskilda företrädare. Enligt 13 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen utser riksdagsstyrelsen inom sig för valperioden ett råd som tillsammans med riksdagsdirektören skall bereda ledamotsnära frågor. I rådet skall ingå en representant för varje partigrupp med närvaro- och yttranderätt i styrelsen. Några regler om personlig ersättare finns inte. uttalade i sitt förslag till (1999/2000:TK2 s. 16) följande när det gäller hur ledamöterna i rådet skall utses. Kommitténs förslag tillstyrktes av (se bet. 1999/2000:KU19). Ansvaret för beslutsfattandet i de ärenden som inte är obligatoriska styrelseärenden bör som ovan anförts åvila riksdagsdirektören. I förslaget till parlamentariska ledningsorganisation (förs. 1999/2000:TK1) uttalar talmanskonferensen emellertid, när det gäller ärenden av ledamotsnära karaktär, att de först bör föreläggas ett rådgivande organ som inrättats för detta ändamål. Det förutsätts därvid att det är fråga om ärenden av mera väsentlig natur som skall föreläggas rådet. Rådet utses inom kretsen av ledamöter och övriga personer med närvaro- och yttranderätt i styrelsen och består av en företrädare för varje parti. Riksdagsdirektören är sammankallande och leder rådets sammanträden. Rådet kan förväntas sammanträda relativt regelbundet - ungefär en gång . Erfarenheterna av arbetet i rådet har visat på ett behov av att kunna låta ersättare träda in. Frågan om utseende av ersättare för ledamöterna i ledamotsnära rådet har därmed aktualiserats. Vid bestämmelsens tillkomst var grundtanken att rådet skall ha en stark knytning till riksdagsstyrelsen. För att bibehålla denna grundtanke bör frågan om utseende av ersättare regleras och det bör ankomma på riksdagsstyrelsen att utse dessa. Den lösning som ligger närmast till hands är att bestämmelsen i 13 § instruktionen kompletteras så att det av bestämmelsen framgår att riksdagsstyrelsen även skall utse ersättare för ledamöter i rådet. Det anses inte nödvändigt att uppställa ett krav på att också ersättarna skall utses bland styrelsens ledamöter. I konsekvens härmed föreslår riksdagsstyrelsen att även ersättarna i rådet skall omfattas av reglerna om rätten till sammanträdesarvode. Sådant arvode skall dock endast utgå till tjänstgörande ersättare. Gällande regler för avlämnande av riksdagsförvaltningens delårsrapport upprättar en delårsrapport som undertecknas av myndighetens chef. Därefter beslutas delårsrapporten av riksdagsstyrelsen, se 15 § första stycket 3 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. Delårsrapporten består av resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning och en prognos för verksamhetens kostnader och intäkter. När beslutet om delårsrapporten tas av styrelsen informeras denna om budgetutfallet, vilket således formellt sett inte ingår i delårsrapporten. Informationen om budgetutfallet lämnas enbart av praktiska skäl. Till delårsrapporten fogas revisionsintyg att redovisningen är rättvisande, dvs. intyget omfattar endast delårsrapporten (med undantag för prognoserna). Delårsrapporten skickas därefter till ESV och . Som tidigare framgått har ekonomienheten vid riksdagsförvaltningen utarbetat en promemoria: Förslag till ny utformning av riksdagsförvaltningens årsredovisning och införande av tertialrapport samt upphävande av delårsrapporten (dnr 250-1131-04/05.). I denna promemoria föreslås bl.a. att kravet på att förvaltningen skall upprätta och lämna delårsrapport till riksdagsstyrelsen skall tas bort. föreslår att styrelsen i stället skall informeras tertialvis enligt en föreslagen uppföljningsmodell med differentierade uppföljningsrapporter enligt specificerade krav och önskemål från styrelsen. Nedan följer ett utdrag av promemorian när det gäller förvaltningens förslag om att ta bort kravet på att upprätta och avlämna delårsrapport. När delårsrapport infördes i staten var ett av motiven att styra upp kvalitén på den statliga redovisningen. har flera myndigheter infört månatliga avstämningsrutiner, bl.a. riksdagsförvaltningen, varför det ursprungliga kvalitetsmotivet numera har urholkats. Vidare har funnit att av statens kostnader och intäkter fångas upp av delårsrapporterna från de största myndigheterna. använder inte underlaget i delårsrapporten i någon högre grad. Den prognos på kostnader och intäkter som riksdagsförvaltningen gör i resultaträkningen vid delåret används inte. Till skillnad från årsredovisningen används inte riksdagsförvaltningens delårsrapport som underlag i () budgetberedning och har heller inte tagits upp i KU:s betänkanden. Regeringen har ändrat i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag så att endast myndigheter som det närmast föregående räkenskapsåret hade kostnader överstigande eller enbart hade andra intäkter än sådana av anslag eller hade avgiftsintäkter som uppgick till nu skall lämna delårsrapport. Konsekvensen har blivit att ca hälften av alla myndigheter under regeringen inte längre behöver avlämna delårsrapport. Vid en strikt tillämpning av förordningen om årsredovisning och budgetunderlag skulle riksdagsförvaltningen även framgent behöva avlämna delårsrapport. De nu föreslagna uppföljningsrutinerna fyller dock de krav som kan ställa på noggrannhet när det gäller redovisning. Eftersom underlaget inte heller används vid beredningen av riksdagsförvaltningens budget eller i annat sammanhang blir en del av styrningen av riksdagsförvaltningen saknas skäl för att fortsättningsvis ställa krav på att delårsrapport skall lämnas av riksdagsförvaltningen. Av nu anförda skäl ställer sig riksdagsstyrelsen bakom det i promemorian framställda förslaget om ändringar i förvaltningens instruktion såvitt gäller slopandet av kravet på delårsrapporter. På grund härav föreslår riksdagsstyrelsen att bestämmelsen i 15 § ändras på sätt som framgår av förslaget. Ikraftträdande och behovet av övergångsbestämmelser Förslagen bör träda i kraft . Bestämmelsen i 15 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen i den föreslagna lydelsen bör dock tillämpas för tid . I övrigt torde inte föreligga något behov av övergångsbestämmelser. Senaste lydelse SFS 2003:354. Senaste lydelse SFS 2003:357. (SFS 2004:155) Riksdagsstyrelsens lagförslag 2003/04:RS1