frsrdg · GT04RS3d3 · 2005-12-14 00:00:00 — deltar i möten på lokal och regional nivå, men fick också svara på hur de normativt såg på sitt deltagande och om deltagandet kunde anses vara tillräckligt eller inte. Ledamöterna ombads först att besvara en fråga med följande formulering: I vilken omfattning deltar Du i sammanträden/möten anordnade av valkretsorganisationen eller lokala partiorganisationer i valkrets? Markera i vilken omfattning Du faktiskt deltar. Ledamöterna ombads uppge sitt deltagande i möten med valkretsorganisationen, partiorganisationen på hemorten och annan lokal partiorganisation. Svarsalternativen var fem till antalet: varje tillfälle, nästan varje tillfälle, ibland, sällan och aldrig. I analyserna har dessa svarsalternativ reducerats till tre: deltar regelmässigt (som omfattar både varje tillfälle och nästan varje tillfälle), deltar ibland och deltar sällan/aldrig. Vidare ombads ledamöterna besvara en fråga om de ansåg sitt deltagande vara tillräckligt eller inte. Den fråga som utnyttjades löd: Enligt Din mening, är Ditt deltagande i sammanträden/möten anordnade av valkretsorganisationen eller lokala partiorganisationer i valkrets tillräckligt eller önskar Du delta i större eller mindre utsträckning? Uppfattningen om graden av tillfredsställelse över den egna närvaron i samma organisationer som i föregående fråga efterfrågades. Svarsalternativen på frågan var: mycket större, något större, varken/eller, något mindre och mycket mindre. Vid analysen av frågesvaren har svarskategorierna mycket och något större slagits samman till önskar delta mer medan varken/eller-alternativet tolkas som att ledamoten anser sig delta(r) lagom mycket. Svarskategorierna något mindre och mycket mindre slås i analysen samman till önskar delta mindre. Det främsta syftet med redovisningen i det följande har inte varit att jämföra med 1985. I det följande koncentreras därför i stället resultat (tabellerna 810). Möjligheterna att göra jämförelser med tidigare undersökning är delvis begränsade, till följd av att svarsalternativen varit något olika utformade i de båda undersökningarna. Redovisningen av resultaten års undersökning innefattar dessutom inget svar. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA TABELL 8 DELTAGANDE I SAMMANTRÄDEN/MÖTEN MED VALKRETSORGA- NISATIONEN/REGIONALA PARTIORGANISATIONEN (PROCENT) Deltar sällan/aldrig Summa procent (n=268) Önskar delta mindre ofta Summa procent (n=266) 100 100 100 100 100 TABELL 9 DELTAGANDE I SAMMANTRÄDEN/MÖTEN MED DEN LOKALA PARTIORGANISATIONEN PÅ HEMORTEN (PROCENT) Deltar sällan/aldrig Summa procent (n=267) Önskar delta mindre ofta Summa procent (n=268) TABELL 10 DELTAGANDE I SAMMANTRÄDEN/MÖTEN MED LOKAL PARTI- ORGANISATION UTANFÖR HEMORTEN (PROCENT) Deltar sällan/aldrig Summa procent (n=257) Önskar delta mindre ofta Summa procent (n=257) RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 Ledamöter tycks fästa stor vikt vid deltagandet i det regionala och lokala partiarbetet. Högst är deltagandet i regionala möten och sammanträden. av ledamöterna deltar regelmässigt i sammanträden och möten med valkretsorganisationen och den regionala partiorganisationen. Något lägre är deltagandet i det lokala partiarbetet på hemorten. Av ledamöterna är det som regelmässigt deltar i sammanträden och möten på denna nivå i partiet. Majoriteten av ledamöterna anser att detta deltagande är lagom, men ett betydande antal önskar att det egna deltagandet kunde vara högre. Mer begränsat deltar ledamöter i möten och sammanträden i andra lokala partiorganisationer än de på hemorten. Huvuddelen angav att de deltar ibland, och ansåg sitt deltagande fullt rimligt. av de svarande önskar öka sitt deltagande. Det högsta deltagandet, på samtliga nivåer, rapporteras för och Socialdemokraterna. Ledamöternas uppfattningar om arbetssituationen Den genomförda dagboksstudien visar, tillsammans med tidigare undersökningar, hur ledamöternas arbetssituation ser ut och har förändrats . Den säger dock ingenting om hur ledamöterna upplever sin arbetssituation. Tidigare undersökningar 1974 och 1985 lät ledamöterna med egna ord ange vilka arbetsuppgifter de skulle vilja ägna sig mer åt och vilka uppgifter de ansåg tog för mycket tid i anspråk. Ledamöterna fick också möjlighet att ge förslag till förändringar av riksdagsarbetet. har 2004 låtit upprepa denna undersökning. Huvudresultaten visade att biträdeshjälp till ledamöterna stod främst bland önskemålen om förändringar.127 Ledamöterna efterfrågade också förändringar i planeringen av riksdagsarbetet. Såväl en jämnare arbetssituation som en bättre planering av enskilda riksdagsveckor med tidig information om eventuella arbetsplenum och voteringar stod högt på ledamöternas önskelista om förändringar. Ledamöterna har blivit bönhörda på olika sätt. Flera reformer av riksdagsarbetet, såsom till exempel genomförandet av en ny budgetprocess och en ökad uppmärksamhet på arbetet med uppföljning och utvärdering, har bland annat syftat till att åstadkomma en jämnare arbetssituation under riksdagsåret. Dessutom har en omfattande utbyggnad av antalet politiska sekreterare ägt rum sedan undersökningen genomfördes . voteringar äger numera rum och schemaläggs långt i förväg. Trivseln i arbetet som riksdagsledamot Ett enkelt sätt att undersöka hur riksdagsledamöterna upplever sin arbetssituation är att fråga om trivseln med uppdraget som ledamot. Med hjälp av undersökningar genomförda vid statsvetenskapliga institutionen vid kan vi undersöka hur trivseln med arbetet som riksdagsledamot har utvecklats sedan 127 SOU 1987:26, s. 10. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 1985.128 Den frågeformulering som har utnyttjats har vid fem olika tillfällen , 1988, 1994, 1996 och 2002 haft samma lydelse: Hur bra trivs Du personligen med arbetet som riksdagsledamot? Svarsalternativen har varit mycket bra, ganska bra, ganska dåligt och mycket dåligt. Resultaten av undersökningarna presenteras i tabell 11. TABELL 11 TRIVSELN I ARBETET SOM RIKSDAGSLEDAMOT 19852002 (PROCENT MYCKET BRA) Källa: Riksdagsundersökningarna 19852002 (statsvetenskapliga institutionen, ). Andelen ledamöter som uttrycker trivsel med arbetet som riksdagsledamot har tydligt ökat . Knappt hälften () av ledamöterna ansåg sig trivas mycket bra med uppdraget som riksdagsledamot 1985. var den andelen högre (). Genomgående, , uppvisar ledamöter den lägsta trivselnivån medan ledamöter är mest nöjda. Den enskilt största förändringen står för. Andelen nöjda v-ledamöter har sedan mitten av 1980- talet ökat , och val var nära hälften () av partigruppens ledamöter mycket nöjda med trivseln i arbetet som riksdagsledamot. Unga ledamöter uttrycker en mindre grad av trivsel i arbetet som riksdagsledamot än äldre ledamöter. Kvinnliga ledamöter trivs, enligt samma undersökningar, något mer än männen i , även om skillnaderna minskat i senare års undersökningar. Att kvinnliga ledamöter personligen trivs något bättre med arbetet som riksdagsledamot än manliga ledamöter motsägs dock delvis av andra resultat. Statsvetarna visar att kvinnliga ledamöter må vara mer nöjda med arbetet som ledamot men mer kritiska till olika arbetsformer när indikatorer som och partigruppens arbetsformer, möjligheterna att påverka partigruppens ställningstaganden i de egna specialområdena, bedömningen av förtroenderådets respektive de enskilda ledamöternas inflytande i partigruppen samt bedömningen av partiledarnas, kammarkansliets samt gruppledarnas inflytande över beslutsfattandet i analyseras. Kritiken tycks dock snarare rikta sig mot partierna än mot som institution.129 På motsvarande sätt är 128Undersökningarna har genomförts inom ramen för olika forskningsprojekt under ledning främst av , och . 129Wängnerud m.fl. (kommande); 1995:13132. RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 det i öppna frågor om vad ledamöterna önskar ägna mer respektive mindre tid åt fler manliga än kvinnliga ledamöter som uppger att de är nöjda (se nästa avsnitt, 6.2). I undersökningen ställdes två frågor om vilka arbetsuppgifter som ledamöterna önskar ägna mer respektive mindre tid åt. Frågorna löd: Om Du ser till Dina arbetsuppgifter som riksdagsledamot , finns det några uppgifter som Du skulle vilja ha möjlighet att ägna mer tid åt? och Finns det några uppgifter som Du anser tar för mycket tid och som Du alltså skulle vilja ägna mindre tid åt? Vi börjar med att analysera den förstnämnda frågan om vilka uppgifter ledamöterna vill ägna mer tid åt. Analysen är tämligen enkel att föra tillbaka på den grunddokumentation som insamlades genom dagboksstudien. Ledamöterna har i sina öppna frågesvar angivit ungefär samma uppgifter som de tidigare i undersökningen uppgivit att de ägnat sig åt . Vi kan därför för den första frågan utgå från de fjorton uppgifter som fanns uppställda i dagboksbladet. Skillnaden är däremot stor jämfört med de svar som angivits på nästföljande fråga om vilka uppgifter ledamöterna önskar ägna mindre tid åt. Ett inte helt oväsentligt antal ledamöter besvarar frågan på ett sätt som ligger något utanför den teoretiska ramen. Det handlar om svar som innebär att ledamoten egentligen inte anser sig vilja ägna mer tid åt någon specifik uppgift utan anser sig vara nöjd med sin situation eller har hittat en balans i riksdagsuppdraget: man har ganska stor möjlighet att styra arbetet och det är bra som det är är två sådana svar.130 Andra svar som faller utanför den teoretiska ramen är sådana där ledamoten har svarat att det alltid skulle kunna göras mer om mer tid fanns till förfogande.131 En ledamot svarade att tiden [sällan] räcker till allt som skall göras, känns det att man skulle vilja ha mer tid. Dessa båda ytterlighetskategorier, totalt 21 svar, har inte medtagits i analyserna. Ledamöternas öppna svar om vilka uppgifter de önskar ägna mer tid åt har i tabell 12 rangordnats efter hur ofta de olika uppgifterna har nämnts av samtliga nämnda uppgifter. Varje ledamots svar på den öppna frågan har kodats med upp till tre olika uppgifter. Totalt har 355 svar/uppgifter angivits av ledamöterna. Den procentuella fördelningen av uppgifterna på tretton olika kategorier har därefter beräknats. 130Totalt finns 15 sådana svar. 131Totalt finns 6 sådana svar. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA TABELL 12 RIKSDAGSLEDAMÖTERS ÖNSKAN OM ATT ÄGNA MER TID ÅT OLIKA UPPGIF- TER Allmänt inläsningsarbete, inklusive studieresor/besök Aktiviteter med anknytning till riksdagsuppdraget Ledig/fri tid Statliga utredningar och styrelser Källa: enkätundersökning . Mer tid önskar ledamöterna generellt sett för möten och kontakter med människor och väljare: att vara ute i landet hos medborgare/väljarna, mer tid åt direkta väljarkontakter, möte med medborgare i min valkrets och möta människor är mycket vanliga svar. Av samtliga svar utgör svar inom kategorin kontaktverksamhet och uppvaktningar. Den stora kategorin under kontaktverksamhet är möten och kontakter med väljare (44 av 103 svar) men här förekommer också önskemål om kontakter med intresseorganisationer, myndigheter, verksamhet och arbetsplatser. Svar som träffar med organisationer och intressegrupper på riksplanet och kontakter med enskilda och organisationer återkommer ofta. Också opinionsbildande arbete önskar ledamöter få mer utrymme för. De vill driva frågor och kunna ägna sig mer åt utåtriktade aktiviteter, studiebesök, debattartiklar, synas mera på hemmaplan i länet. Andra svar i denna kategori är skriva artiklar, arbeta opinionsbildande, offentliga framträdanden och utåtriktat arbete, resa runt, delta i mediedebatt, det vill säga skriva artiklar, kunna medverka i radio/tv. Ledamöter vill också ägna sig mer åt långsiktigt arbete. Av de avgivna svaren är det som handlar om att ledamöterna vill ägna sig mer åt fördjupning och reflektion. Tre svar får illustrera denna kategori: långsiktiga perspektiv och forskningen, jag vill ägna mer tid åt kunskapsinhämtning, diskussion och reflektion samt att få tid att göra saker ordentligt utan att hela livet är sönderhackat i entimmesmöten och fördjupa mig i områden inom mitt utskott. Ytterligare en stor kategori som tangerar både kontaktverksamhet och långsiktigt arbete är den som innehåller svar om allmänt inläsningsarbete, studieresor och besök. Svar som långsiktig framsyn helhetsanalyser, ta del av utländska exempel/idéer varvas med svar som inläsning, fördjupning och reflektion. En stor grupp svar handlar om det internationella arbetet och om arbetet med EU- frågor. Dessa svar utgör i analysen en egen kategori men återkommer också under andra kategorier som kontaktverksamhet och långsiktigt arbete. Totalt är det 22 svar, RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 eller av samtliga svar, som specifikt nämner någon internationell aspekt av riksdagsarbetet. Internationella kontakter, att följa EU-frågorna och EU-frågor och internationella frågor över huvud taget är några exempel på svar som ledamöter har avgivit. Ledamöternas svar bildar ett intressant mönster som nära anknyter till den statsrättsliga uppgift som uppdraget innebär. Riksdagsledamöterna kan sägas ha tre huvuduppgifter i en representativ demokrati: att representera sina väljare, att vara opinionsbildare och att vara beslutsfattare. Statsvetarna utgår från att riksdagsledamöterna i en representativ demokrati har tre huvuduppgifter att representera sina väljare, att vara opinionsbildare i samhällsdebatten och att vara beslutsfattare.132 De tre uppgifter som ledamöterna, enligt undersökning, i störst utsträckning sagt sig vilja ägna mer tid åt kan föras tillbaka till dessa grundläggande uppgifter som följer av rollen som riksdagsledamot. Ledamöterna önskar ägna mer tid åt att hålla kontakter med det omgivande samhället och väljarna (representera sina väljare), arbeta med opinionsbildning (vara opinionsbildare) och fatta långsiktigt kloka beslut (vara beslutsfattare). De uppgifter som ledamöterna däremot önskar ägna mindre tid åt skiljer sig väsentligen från dagboksstudiens fjorton olika arbetsuppgifter. Det är inte alls samma svarskategorier som dyker upp i de öppna svaren på den frågan som på frågan närmast före.133 Om vi, som i förra analysen, sorterar ut svar av karaktären att ledamöterna anser sig vara nöjda eller har funnit en bra balans i sitt arbete som riksdagsledamot samt svar om att ledamoten önskar fler timmar så fördelar sig de olika uppgifterna enligt tabell 13.134 TABELL 13 RIKSDAGSLEDAMÖTERS ÖNSKAN OM ATT ÄGNA MINDRE TID ÅT OLIKA UPPGIFTER Källa: enkätundersökning . 132Holmberg & 1988:19. 133Återigen har varje ledamots svar på den öppna frågan kodats med upp till tre olika uppgifter. Totalt har för denna fråga 297 svar/uppgifter angivits av ledamöterna. Den procentuella fördelningen av uppgifterna på tretton olika kategorier har därefter beräknats. 134Totalt var det 24 svar som sorterades ut; 22 svar innebar att ledamoten ansåg sig nöjd; 2 svar innebar att ledamoten önskade mer tid. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA En enkel sammanfattning av resultaten visar att ledamöterna inte vill vara bundna till sitt kontor. Man skulle bildligt kunna säga att ledamöterna, av svaren att döma, önskar minimera tiden vid skrivbordet, åtminstone i den del som behöver genomföras vid skrivbordet och inte kan förläggas till läsfåtöljen bredvid. Den uppgift som nämns flest gånger (108 gånger) av ledamöterna är posthantering, såväl vanlig post som elektronisk. Omfattningen av arbetet med denna önskar ledamöterna märkbart minska. Svar som att sortera papper och gå igenom post, e-posten och vanliga posten är vanliga under denna kategori.135 Posthanteringen får därmed utgöra en egen kategori i redovisningen även om den ligger nära kategorin administrativa uppgifter, vilken samlar totalt 55 svar. Till de administrativa uppgifterna hänför ledamöter sådant som beställning av resor, bokning av möten och liknande. Bokning och kontakter med mötesarrangörer och andra praktiska aspekter av ledamotskapet hör också hit: det finns praktiska saker och sekreterarjobb, eller beställa biljetter, hålla kontakt med mötesarrangörer, konferensarrangörer, besvara inbjudningar och så vidare, det vill säga administration. Något som många ledamöter också önskar minska är sammanträdestiden. Svaren om sammanträdena handlar om att helt ta bort, minska och strukturera mötena. Ledamöter talar om onödiga sammanträden, om långa sammanträden och om rutinmässiga och illa planerade eller ledda sammanträden: illa planerade sammanträden, rutinmässig ärendeberedning i utskott och kammare och olika möten som är [ett] måste. Även voteringarna, vilka i sig är en typ av (kammar-)sammanträden, är det vissa ledamöter som vill minska på.136 Mest kraftfullt uttrycks det av en manlig moderat ledamot: voteringar bortkastad, meningslös tid som förkortar våra liv. Andra ledamöter menar att voteringarna är onödigt byråkratiska eller att kammarbehandling och då särskilt voteringarna [som] har spritts ut på alltför många tillfällen. En kategori skiljer ut sig från de övriga angivna uppgifterna. Om de nu diskuterade kategorierna, med undantag för voteringarna, närmast kan sammanfattas i sekreteraruppgifter ligger både voteringarna och motionshanteringen närmare det egentliga riksdagsuppdraget. Motionshanteringen är det 20 ledamöter som nämner att de vill ägna mindre tid åt. Ingen annan egentlig riksdagsuppgift än voteringar och motionshantering uppmärksammas i samma utsträckning i enkäten. Ledamöterna har också fått möjlighet att ge förslag till förändringar av riksdagsarbetet. Frågan som ledamöterna fick besvara löd: Har Du några förslag på åtgärder som skulle kunna vidtas för att direkt påverka tidsåtgången i riksdagsarbetet? Totalt lämnade ledamöterna 208 förslag på åtgärder som kan påverka tidsåtgången i riksdagsarbetet.137 135Det bör nämnas att undersökningen genomfördes när det ännu inte hade gått att finna en tillfredsställande lösning på de många s.k. spam-mail som ledamöterna erhåller. Resultaten kan delvis vara en effekt av undersökningstekniken; undersökningen genomfördes datormässigt för det stora flertalet ledamöter. Någon stor effekt synes dock inte undersökningstekniken ha haft. 136Under /04 voterade omkring . 137Varje ledamot har kunnat lämna förslag på tre olika åtgärder. RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 Svaren har analyserats utifrån ett försök att avgöra var i organisationen kring ledamöterna som lösningen och förslaget kan förläggas. Teoretiskt har förutsatts att ledamöterna kan få hjälp att organisera sin verksamhet från i huvudsak tre håll som är utom räckhåll för riksdagsledamotens egna prioriteringar. kan bistå med administrativ hjälp av olika slag (till exempel våningsassistenter och IT- stöd). Partigruppskansliet kan, såsom lösningen med dagens politiska sekreterare ser ut, bidra på olika sätt med stöd i ledamotens arbete. Likaså kan olika åtgärder och förslag till förändrade arbetsformer för utskotten bidra till att ledamotens arbetssituation förbättras. De förslag och åtgärder som listats av ledamöterna i enkätsvaren har därför kodats utifrån om de hör hemma i 1) , 2) utskotten, 3) partigruppen eller 4) ligger på den enskilda riksdagsledamoten. TABELL 14 FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER IT, tekniska hjälpmedel Källa: enkätundersökning . De åtgärder som föreslås ligger naturligen nära de svar som uppgivits på föregående fråga om vilka uppgifter som ledamöterna önskar ägna mindre tid åt. Den lösning som ledamöterna främst lyfter fram är politiska sekreterare. Vart tredje svar handlar om politiska sekreterare. i ljuset av svaren på de uppgifter som ledamöterna önskar ägna mindre tid åt och vad som döljer sig bakom svaren från ledamöterna som tänkbara åtgärder för att minska tidsåtgången för olika arbetsuppgifter är det snarare traditionell sekreterarhjälp än ytterligare politiska handläggare som efterfrågas. Svaren som ledamöterna lämnat handlar främst om ökad personlig assistans, främst med praktiska saker, utvidgad sekreterarhjälp, mer assistenthjälp, mer hjälp att hålla reda på papper, inbjudningar, tider, hjälp med olika adress- och telefonregister och administrativt stöd. Ett antal svar handlar dock om politiska handläggare: hjälp med inläsning och analys av politiskt material och hjälp med omvärldsbevakning, research, underlag, utkast, förberedelser är exempel på detta. 2005/06:RS3 RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA IT-stöd och tekniska hjälpmedel står också högt upp på önskelistan över tänkbara åtgärder när ledamöterna får tycka till. Tillsammans svarar dessa båda grupper för mer än hälften av de totalt 208 åtgärder som listats av ledamöterna. När det gäller det egentliga riksdagsarbetet är det främst förändringar av voteringarna och arbetet med motionerna som ledamöterna anser kan bidra till att påverka tidsåtgången i riksdagsarbetet. En ledamot anser att många voteringar helt skulle kunna tas bort: ta bort onödiga voteringar, vilket skulle ge mycket färre voteringstillfällen. Det borde gå att få fram ett system som innebär att man voterar endast på frågor som kan påverka majoriteten. Partierna tar ju ändå ställning genom reservationer. Andra förslag till förändringar av voteringarna återfinns bland ledamotssvaren: en votering per dag skulle ge effektivare dagar, koncentrera voteringstillfällena till något färre och vid voteringarna går det att spara tid genom att gå direkt på omröstning i stället för att ställa sig upp två gånger innan varje omröstning. Motionshanteringen omnämns i flera svar. En ledamot anser att det bör övervägas om motionsinstitutet kan förändras för att rationalisera utskottens arbete och skapa mer tid i kammaren för annat. Förslag finns också om att begränsa motionsrätten; en ledamot vill allmänt begränsa motionsrätten medan en annan föreslår en begränsning av den enskilda ledamotens motionsrätt (minska den enskilda motionsrätten). En ledamot vill ta bort allmänna motionstiden, gör som i kommunerna: tillåt motionerande året om; jag tror att hysterin att skriva så många motioner som möjligt skulle upphöra. Det skulle dessutom skrivas motioner som är aktuella. Vidare anges bättre arbetsplanering och rationalisering av riksdagsarbetet i av svaren (effektivisering av arbetet i ). I ett svar ifrågasätts om inte riksdagsarbetet behöver ses över allmänt. Har vi egentligen definierat uppgiften för och dess ledamöter? Borde det inte vara mer av långsiktigt tänkande och formulerande av framtidsfrågor och förändringsarbete? Också mer av medborgarkontakter? Andra svar handlar om att effektivisera kammarens arbete: en planering av kammarens tid som medförde fler plenifria dagar, inte nödvändigtvis i form av hela veckor. En ledamot önskar förändringar i budgetprocessen: strukturera arbetet med budgeten så att utskotten inte hanterar detta i två rundor. Svaren skiljer sig inte nämnvärt från den undersökning som genomfördes . Även då gjordes tolkningen att ledamöterna önskade biträdes- och sekreterarhjälp framför handläggarhjälp: Nästan alla de som lämnat förslag till förändringar i riksdagsarbetet önskar en förbättring av sekreterar/birädesresurserna. Önskemålen avser såväl ökad hjälp med utskrifter som kanslihjälp för sorterande av post, besvarande av brev, kontakt med de personer som söker ledamöterna etc. I några fall önskar man politiska sekreterare av den typ som landstingsråd och kommunalråd har.138 Sedan undersökningen genomfördes har en mycket omfattande utbyggnad av antalet politiska sekreterare skett, och svaren torde nu kunna tolkas som att ledamöterna hellre vill ha traditionell sekreterarhjälp för administrativa uppgifter, hjälp med posthantering med mera. En tydlig skillnad mellan undersökningarna 1985 och 2004 är att ledamöterna i den senare lägger stor vikt vid IT-lösningar. 1985 kunde man endast ana datoriseringens stora inverkan på den kommande utvecklingen. RIKSDAGSLEDAMÖTERNAS ARBETSVECKA 2005/06:RS3 gelser som då gjordes om den kommande datoriseringens möjligheter kan förtjäna att återges i sin helhet: Några ledamöter föreslår ett datoriserat informationssystem för riksdagstrycket.